prop · GR03100 · 2004-04-15 00:00:00 — Intäkterna uppgick till 2003. förväntas intäkterna minska för att sedan öka något . I diagram 5.9 redovisas skatteintäkternas fördelning per produktslag. Mot slutet av prognosperioden förväntas intäkterna från skatt på vin överstiga de från skatt på sprit. Diagram 5.9 Skatteintäkter per produktslag 19982006 Intäkterna 2004 förväntas minska främst till följd av att det svenska undantaget för införsel upphörde . För privat konsumtion är införseln i stort sett fri. Utöver detta sänkte och skatten på sprit, respektive , vilket antas påverka införseln ytterligare. Dessutom har i prognosen beaktats att EU från utvidgas med nya medlemsstater. Det innebär att reglerna för privatinförsel även gäller från dessa länder. Införseln från de baltiska staterna torde därmed öka och således minska den inhemska försäljningen. Diagram 5.10 Privatinförsel av sprit 20002003 Tusen liter 38,5-procentig sprit Källa: SoRAD, . Diagram 5.10 åskådliggör privatinförseln av sprit 20002003. De införda kvantiteterna avser mot- svarande 38,5-procentig sprit. in- träffade ett trendbrott och införseln har etablerat sig på en nivå högre än genomsnittet de tidigare tre åren. Totalt uppgick införseln till 2003, vilket innebär en ökning jämfört med . Utfallet stämmer väl överens med prognosen som gjordes till budgetpropositionen. Prognosen och framåt har dock reviderats ned med till följd av att införselns påverkan på skatteintäkterna förväntas bli större än vad som tidigare antagits. Som ett led i den gröna skatteväxlingen höjdes koldioxidskatten och energiskatten på el för hushåll och servicesektorn . Även dieselskatten höjdes liksom skatt på elektrisk kraft för industrin. Regeringen och samarbetspartierna har kommit överens om ytterligare skatteväxlingar om 4 respektive 2005 och 2006. Till detta skall läggas den årliga indexuppräkningen av energi- skattesatserna. Intäkterna från energiskatt uppgick till 2003. beräknas intäk- terna minska till följd av lägre energiskatt på bränsle. Intäkterna beräknas sedan öka , se tabell 5.19. Tabell 5.19 Skatt på energi 20022006 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Utfallet för intäkter från koldioxidskatt 2003 blev . De beräknas sedan öka med mellan 2,5 och . Intäkternas fördelning på respektive inkomst- slag redovisas i diagram 5.11. Av diagrammet framgår att koldioxidskatten genom skatte- växlingsåtgärderna fått ökad andel i förhållande till energiskatten. Diagram 5.11 Skatt på energi 19982006 Jämfört med prognosen till budgetpropositionen blev utfallet för energiskatt 0,3 miljar- der kronor lägre . Det lägre utfallet förklaras av att skatt på elektrisk kraft minskade något. Intäkterna från koldioxidskatt blev lägre än beräkningen i budget- propositionen. 5.4.5Restförda och övriga skatter Under restförda och övriga skatter redovisas nettot av restförda skatter, omprövningar av skatter som gjorts efter taxeringen samt diverse andra skatter och avgifter. De senare inkluderar bl.a. inlevererat överskott från AB samt avgifter till kärnbränslefonden och . I tabell 5.20 specificeras restförda och övriga skatter. Debiterade skatter som av olika anledningar, exempelvis konkurser, inte betalas restförs hos kronofogdemyndigheten. Den del av detta be- lopp som myndigheten inte kan driva in skrivs av. I intäktsredovisningen är det de nettorestförda skatterna, dvs. skillnaden mellan de skatter som restförs och de skatter som kronofogdemyndigheten lyckas driva in, som redovisas. Omprövningar utgörs av skatter som ändras efter inkomståret genom revisioner, omräk- ningar eller överklaganden. Tillsammans med omprövningar redovisas även skattetillägg, förseningsavgift, anstånd m.m. I redovisningen hänförs omprövningar i regel till det år då ändringen görs. Tabell 5.20 Restförda och övriga skatter 20022006 -0,2 -7,3 -5,9 -6,1 -6,4 -6,6 -2,7 -1,9 -1,9 -2,0 -2,1 -4,6 -4,1 -4,2 -4,4 -4,5 Omprövn., skattetill. -0,3 -0,4 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen är det framför allt utfallet avseende omprövningar som blev högre än beräknat. 5.5Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning beräknas skatteinkomsterna uppgå till medan övriga inkomster beräknas till . Statsbudgetens totala inkomster beräknas under 20042006 öka med i genomsnitt . beräknas skatteinkomsterna och övriga inkomster att öka med i genomsnitt respektive . Tabell 5.21 Statsbudgetens inkomster 20022006 -17,2 -38,1 -24,8 -10,7 -14,3 Skatt på fast egendom Skatt på varor och tjänster Skatt på import m.m. Utjämningsavgift och kompensation för mervärdesskatt -1,8 -5,8 -6,8 -8,0 -4,2 -4,4 -5,8 -5,1 -5,2 -5,4 -8,6 -9,7 -8,8 -6,6 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens aktier Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Tabell 5.22 Skatteintäkter redovisat på statsbudgetens inkomsttitlar 20022006 -19,7 -14,9 -13,1 -13,2 -15,2 Skatt på varor och tjänster Under inkomsthuvudgruppen 1500 Utjäm- Statsbudgetens skatteinkomster baseras för ett flertal skatter på löpande debiteringar av skatter hänförliga till olika inkomstår. En analys av hur statsbudgetens skatteinkomster beräknas ut- vecklas under prognosåren bör kopplas ihop med dels utvecklingen av makroekonomin, dels förändringar i regelverken. En sådan analys är dock inte möjlig att göra för de inkomsttitlar på statsbudgeten vilka redovisar skatter som fast- ställs vid den årliga inkomsttaxeringen. I tabell 5.21 finns en översiktlig redovisning av statsbudgetens inkomster, utfall samt prognos för åren 20042006. För att redovisa hur statsbudgetens skatteinkomster ut- vecklas, rensat för periodiseringseffekter, finns i tabell 5.22 vissa inkomsthuvudgrupper redo- visade med avseende på inkomstår. Enligt den periodiserade redovisningen prognoseras, exem- pelvis, 1100 Skatt på inkomst öka med . På statsbudgeten däremot beräknas ökningen till . Informationsvärdet av de enskilda inkomsthuvudgrupperna 11001400 är därför av begränsat värde när det gäller utvecklingen av skatteunderlaget. I detta avseende hänvisas i stället till redovisningen av de periodiserade skatterna i avsnitt 5.4. För inkomsthuvud- grupperna 15001700 ges däremot en detaljerad redovisning. Statsbudgetens totala inkomster är emellertid av stort informationsvärde för att beräkna statens lånebehov. Inkomster från Fysiska personers inkomstskatt beräknas öka med 24 mil- jarder kronor medan skatterna i periodiserade termer beräknas förbli i stort sett oförändrade. Inkomsterna från Juridiska personers inkomst- skatt beräknas öka med medan de i periodiserade ter- mer beräknas öka med . Inkomster från Socialavgifter och löneskatter som uppgick till beräknas öka med medan de i periodiserade termer beräknas öka med . Inkomster från Skatt på egendom beräknas öka med både på statsbudgeten och enligt den periodiserade redovisningen. Inkomster från Skatt på varor och tjänster som uppgick till beräknas öka med både enligt redo- visningen på statsbudgeten och periodiserat. ningsavgift och kompensation för mervärdes- skatt redovisas inkomsttitlarna 1511 Utjäm- ningsavgift för kommuner och landsting, 1512 Kompensation för mervärdesskatt till kom- muner och landsting samt 1513 Utjämnings- avgift för LSS-kostnader. På inkomsttitel redovisas kompensation till kommuner och landsting för ingående mer- värdesskatt i icke skattepliktig verksamhet. Den mervärdesskatt som avses skall vara hänförlig till en kommuns eller ett landstings egen verk- samhet, t.ex. gaturenhållning. Vidare kan mer- värdesskatt hänförlig till myndighetsutövning och till icke skattepliktig verksamhet såsom skola, vård och omsorg komma i fråga. Kom- muner och landsting har även rätt att få ersätt- ning för den dolda mervärdesskatt som ligger i priset vid upphandling av skattefri verksamhet inom sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning. Under vissa förutsättningar skall kommuner betala en utjämningsavgift till staten för kostnader om stöd och service till vissa funktionshindrade. Dessa avgifter redovisas på inkomsttitel . Det är framför allt kom- munernas kompensation för mervärdesskatt som förklarar förändringen över åren. Kompen- sationen beräknas öka med i genomsnitt . Skillnaden mellan inbetalda och debiterade skatter redovisas på inkomsthuvudgruppen 1600 Betalningsdifferenser. Utvecklingen mellan åren förklaras av hur de skattskyldigas saldo på skattekontot förändras till ett annat. Inkomsthuvudgruppen 1700 Nedsättningar av skatter innehåller nedsättningar avseende anställ- ningsstöd, bredbandsinstallation, stöd till sjöfart, sysselsättningsstöd till kommuner och landsting, nedsatt moms för visst bostadsbyggande, stöd för anställning av långtidssjukskrivna samt stöd för offentligt skyddad anställning. Storleken på de olika nedsättningarna framgår av tabell 5.23. En nedsättning av skatten innebär att den skattskyldige under vissa förutsättningar inte behöver betala en del av den debiterade skatten. Beroende på nedsättningens karaktär redovisar nationalräkenskaperna nedsättningar antingen som skattereduktioner, vilka minskar skatteintäkterna eller som transfereringar, vilka ökar utgifterna. Samma princip används även i redovisningen av skatterna i avsnitt 5.4. På stats- budgeten redovisas emellertid samtliga nedsätt- ningar på budgetens inkomstsida. Följande ned- sättningar har NR bedömt vara likställda med skattereduktioner: stöd till sjöfart och stöd till visst bostadsbyggande. I denna proposition föreslår regeringen att det särskilda anställningsstödet utökas samt att det införs skattereduktioner för miljöinvesteringar i offentliga lokaler och lokaler för källsortering. Eftersom någon lagstiftning ännu inte är färdig redovisas det beräknade beloppet under inkomsthuvugruppen Nedsätt- ningar av skatter. Tabell 5.23 Nedsättningar 20022006 -1,4 -1,5 -2,2 -2,6 -3,0 -1,4 -1,5 -1,6 -1,6 -1,7 -0,6 -0,9 -1,3 -4,0 -7,0 -7,5 -6,2 -3,7 -1,4 -1,4 -1,8 -1,9 -1,6 -0,0 -0,6 -0,3 -0,8 -0,8 -0,8 -2,6 -5,1 -4,2 -1,5 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -1,3 -0,7 -3,5 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -3,4 -0,0 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . De totala nedsättningarna beräknas uppgå till varav är att likställa med transfereringar och 2,2 miljarder skattenedsättningar. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är det framförallt övriga nedsättningar som har justerats. 5.5.2Förklaring till redovisningen av fysiska och juridiska personers inkomstskatt Skatteinkomsterna som de redovisas i stats- budgeten skiljer sig från statens periodiserade skatter. Skillnaden består i att de totala skatte- inkomsterna på statsbudgeten avser betalningar för skatter som är hänförliga till flera olika in- komstår medan den periodiserade redovisningen avser debiterade skatter som är hänförliga till ett specifikt inkomstår. Avvikelsen i redovisningen mellan de två metoderna är störst för de skatter som fastställs vid den årliga inkomsttaxeringen, för de skatter som redovisas under direkta skatter på arbete och under skatt på avkastning och vinster. I statsbudgeten redovisas dessa till stor del på Fysiska personers inkomstskatt samt Juridiska personers inkomstskatt, men även på Socialavgifter och löneskatter samt Skatt på egen- dom. De årligt fastställda skatterna utgör hälften av de totala skatterna. Debiteringarna under ett visst år kan i princip omfatta skatter avseende tre olika inkomstår, vilket försvårar en analys av skatterna som de redovisas på statsbudgeten. Den huvudsakliga analysen av dessa skatter görs därför utifrån utvecklingen av de periodiserade skatterna. För skatter med månatlig uppbörd, vilka utgör den andra hälften av de totala skatterna, är skillnaden mellan en periodiserad redovisning och redovisningen på statsbudgeten till största delen en förskjutning av uppbörden med en månad. förekommer större av- vikelser. Exempelvis kan felregistreringar av skattedeklarationer med påföljande ompröv- ningar förskjuta den korrekta debiteringen. Utfallet på inkomsttiteln in- komstskatt för blev -, vilket är lägre jäm- fört med beräkningen till statsbudgeten . Tabell 5.24 visar hur nettot på inkomst- titeln kan räknas ut med information om skatter avseende tre inkomstår. Tabell 5.24 Inkomsttiteln inkomstskatt -0,3 prel. F- och SA-skatt -0,2 -0,8 -1,0 -0,1 -0,9 -1,0 -0,0 -0,0 Omföringar till andra titlar -39,9 -49,3 -38,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . SINK betecknar särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. De preliminärskatter som debiterades under avsåg huvudsakligen inkomst- , med undantag för debiteringarna i januari som avsåg inkomster intjänade . Preliminära skatter regleras mot den slutligt debiterade skatten vid tre skilda tillfällen som vardera avser specifika inkomstår. Underuttaget (debiterad slutlig skatt minus preliminär skatt) är den största posten och avsåg , men bokfördes året efter i samband med att taxeringen var klar. Omprövningar och anstånd som fastställdes avser i praktiken äldre år. Omprövningar och anstånd som fastställs under bud- getåret har i enlighet med nationalräkenskaper- nas redovisningsprinciper bokförts på inkomst- året innan budgetåret. Även de belopp som fastställs avser äldre inkomstår men har, i avsaknad av infor- mation om till vilket inkomstår de härrör, bok- förts på innevarande inkomstår. Inkomsterna på titeln är således i allt väsentligt hän- förliga till inkomståren 2002 och 2003. Kommunskatterna som betalades ut består dels av ett preliminärt belopp (som skall slutregleras ), dels av en slutreglering som avsåg . Till följd av att den preliminära utbetalningen av kommunskatte- medel som gjordes var för låg slut- reglerades . Den allmänna pensionsavgiften fördes över till AP-fonderna med ett preliminärt belopp under budgetåret. Överföringen innehöll även ett slutregleringsbelopp avseende inkomst- . Utöver den allmänna pensionsavgiften omfördes även fastighetsskatt, förmögenhetsskatt, fysiska personers mervärdesskatt samt egenavgifter. Dessa skatter omförs dock med eftersläpning. Av de sammanlagda omföringarna om avser . Av ut- betalningarna från titeln under avser inkomståret och avser . Utfallet på inkomsttiteln in- komstskatt för blev , vilket är lägre jäm- fört med beräkningen till statsbudgeten . Tabell 5.25 redovisar hur nettot på inkomst- titeln beräknas genom att först summera preli- minärskatter, underuttag, omprövningar och Därefter frånräknas omföringar till andra inkomsttitlar. Tabellen visar även hur in- komster och omföringar på statsbudgeten är hänförliga till i princip tre olika inkomstår. Tabell 5.25 Inkomsttiteln inkomstskatt -0,1 -7,1 -7,1 -0,9 -0,3 -1,2 Omföringar till andra titlar -29,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Under debiterades preliminär F-skatt avseende i huvudsak , men även avseende 2002. Debiteringar avseende skedde till största delen . Perioden under återbetalades redan inbetalda debiteringar av preliminärskatt avseende . Storleken på denna typ av återbetalningar varierar mycket mellan åren, men har historiskt uppgått till mellan av den debiterade skatten under föregående inkomstår. Slutregleringen av skatterna för skedde . Det har bland annat medfört att underuttaget som debiterades är hänförligt till . Om- prövningar och anstånd som fastställs har i enlighet med national- räkenskapernas principer hänförts till inkomst- medan de som fastställs till och med december har hänförts till innevarande inkomstår. Särskild löneskatt, fastighetsskatt och för- mögenhetsskatt som omfördes till respektive inkomsttitel är hänförliga till in- . Den mervärdesskatt som om- fördes avser . Statsbudgetens övriga inkomster uppgick till 2003 och beräknas uppgå till 20042006, se tabell 5.26. Den beräknade inkomstökningen mellan utfalls- och prognosåren förklaras av budgete- rade försäljningsinkomster om 20042006. Tabell 5.26 Övriga inkomster 20022006 Bidrag m.m. från EU -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 Bidrag m.m. från EU 2000 Inkomster av statens verksamhet Under Inkomster av statens verksamhet redovisas bl.a. aktieutdelningar, affärsverkens inlevererade överskott, inlevererade överskott, överskott från spelverksamhet samt ränte- inkomster. Det relativt höga utfallet förklaras av extrautdelning på detta år. För prognosåren 20042006 förväntas inga extraordinära inkomster varför inkomster av statlig verksamhet beräknas uppgå till . Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen blev utfallet lägre. Detta beror på att utfallet för inkomsttit- larna Skattetillägg och Ränteinkomster på studi- elån upptagna efter 1988 blev lägre än beräknat. Prognoserna för 20042006 har reviderats upp jämfört med budgetpropositionen, dels till följd av högre förväntade aktieutdelningar, dels till följd av högre inleveranser av överskott från AB än beräknat. Upprevideringen av prognosen för aktieutdelningar beror främst på att de föreslagna utdelningarna avseende 2003 från bl.a. och TeliaSonera är högre än tidigare beräknat. 3000 Inkomster av försåld egendom Under Inkomster av försåld egendom redovisas försäljning av olika typer av statlig egendom. Försäljning av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen. budgeteras totalt i försäljningsinkomster, vilket motsvarar . För- säljningsbeloppen och tidpunkterna är behäftade med stor osäkerhet. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen är prognosen oförändrad. 4000 Återbetalning av lån Under Återbetalning av lån redovisas bl.a. Åter- betalning av studiemedel (avser lån upptagna ) och Återbetalning av övriga lån. uppgick inkomsterna till varav återbetalningar av studiemedel ut- gjorde den största delen (2,). beräknas inkoms- terna minska något på grund av att antalet återbetalare minskar, vilket beror på att studielån finansieras med lån i Rikskontoret. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen beräknas återbetalningarna av studielån öka. Under Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, som utgör merparten av in- komsterna. uppgick inkomsterna till . År 20042006 beräknas inkomsterna minska, vilket delvis beror på att ett nytt statligt pensionsavtal tecknats, med giltighet . Det nya avtalet innebär bl.a. att pensionen övergår till att vara avgiftsbestämd från att tidigare ha varit förmånsbestämd. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen är prognosen i stort sett oförändrad. 6000 Bidrag m.m. från EU Under Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EG-fonder. De största enskilda bid- ragen avser arealbidrag och bidrag från . uppgick inkomsterna till och inkomsterna väntas inte förändras nämnvärt . Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen blev utfallet högre 2003, främst på grund av högre bidrag från än beräknat. Bidragen från EU beräknas bli högre 2004 och 2005, bl.a. till följd av förseningar inom strukturfondsprogrammen. redovisas skattekvoten samt förän- dringen av skattekvoten för ett antal . Länderna är indelade i olika grupper beroende på vilken inverkan de skattepliktiga transfereringarna har på skatte- kvoten. I den första gruppen förklarar skatt på transfereringar högst av skattekvoten medan de i den tredje gruppen för- klarar mellan . Av tabellen framgår bl.a. att skattekvoten har minskat i fem länder medan den i flertalet länder har ökat med mellan . Skattekvoten visar förhållandet mellan det totala skatteuttaget och BNP. Det finns flera olika definitioner av skattekvoten och i regel är de internationellt vedertagna. Internationella jämförelser av skattekvoter är svåra att göra, eftersom olika länders skattelag- stiftningar behandlar inkomster och avdrag på skilda sätt. Ett land som t.ex. ger stöd till barnfamiljer via en transferering får en högre skattekvot om transfereringen är skattepliktig, jämfört med ett land som i stället ger stödet via ett inkomstavdrag eller en skattereduktion. Transfereringar till hushåll behandlas skatte- mässigt mycket olika bland . I vissa länder är huvuddelen av transfereringarna skattepliktiga, medan det motsatta förhållandet gäller i andra länder. tillhör den grupp av länder inom som har en hög andel skattepliktiga transfereringar. Ett alternativ vid internationella jämförelser är att exkludera skatter på offentliga transfereringar vid beräkning av skattekvoten. Även om det går att beakta några av olikheterna i skatte- och transfereringssystemen blir jämförelser mellan olika länder haltande eftersom skattekvoten inte tar hänsyn till hur de olika ländernas trygghets- system finansieras. Exempelvis har vissa länder relativt stora inslag av obligatoriska avtalsför- säkringar (som för den enskilde individen har en skatteliknande karaktär) medan andra länder finansierar samma försäkringstyper med skatte- medel. Vid en jämförelse av skattekvoter bör det så långt som möjligt korrigeras för detta, i syfte att ge en mer rättvisande ekonomisk innebörd. Jämförelser av den okorrigerade skattekvoten över tiden ger en viss indikation på hur skatte- nivån i olika länder har utvecklats. Tabell 5.27 Skattekvoten 2001, förändring av skattekvoten 19902001 samt skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten för ett urval av 0,00, -3,6 -2,7 0,53, -0,8 3,06, -0,5 -3,5 -0,1 Anm.: Transfereringarnas inverkan på skattekvoten avser . Förändringen för del förklaras i huvudsak av statens och kommunernas avlyfta moms. I tabell 5.28 redovisas skattekvoten för perioden 20012006, redovisad enligt NR:s principer. Inkomståren 20012003 är beräknade på utfall som NR redovisat medan 20042006 är beräk- nade på aktuell prognos över skatteintäkter. steg skattekvoten , vilket förklaras av pensionsomläggningen. Då slopades det särskilda grundavdraget som garantipensionen höjdes. Omläggningen var i stort sett neutral för den enskilde pensionären men beräknas ha ökat skatteintäkterna med och statsbudgetens utgifter med nästan . Under prognosåren beräknas den totala skattekvoten minska. Den kommunala skatte- kvoten har ökat under utfallsåren och beräknas även öka 2004, främst till följd av höjningar av kommunernas utdebiteringar. För övriga sek- torer beräknas skattekvoten minska under prog- nosåren. beräknas skattekvoten uppgå till . Den periodiserade skattekvoten är en uppskattning av skattekvoten efter den revidering som NR kommer att göra. Tabell 5.28 Skattekvot 20012006 delade sig regionvis 2002. Redovisningen inne- fattar de skatter och avgifter som betalas av fysiska personer. Avsnitt 5.7.1 förklarar valet av regionindelning, beskriver hur regionindelningen görs samt redovisar de underlag som legat till grund för gjorda beräkningar. Avsnitt 5.7.25.7.4 redovisar sedan inkomster, skatter samt kom- munal utjämning för de olika regionerna. Andra skatter och avgifter, i huvudsak social- avgifter och konsumtionsskatter, påverkar också den regionala fördelningen. Det beror på skilda inkomstnivåer i olika regioner, men även på olika skatte- och avgiftssatser. För en mer detaljerad analys av inkomstspridningen mellan individer i olika kommuner, inkomstutveckling samt tillväxt och välstånd i olika regioner hänvisas till bilaga 3, Fördelningspolitisk redogörelse. skatt på transf. I tabellen redovisas även skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar. En övergång från brutto- till nettoredovisning, dvs. att pen- sioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersätt- ningar vid arbetslöshet betraktas som skattefria, skulle inte påverka de offentliga finanserna men skattekvoten skulle sjunka till . Skatteuttag och förvärvsinkomster varierar mel- lan olika regioner i liksom förvärvs- inkomstens sammansättning. Generellt sett är både förvärvsinkomster och skatteuttag högre i storstadsområden. I andra regioner består för- värvsinkomsterna i högre grad av pensioner, sjukpenning och arbetsmarknadsstöd. För att illustrera dessa samband har kommunerna delats in i H-regioner framräknade av SCB. H-regioner är en gruppering av kommuner efter lokalt och regionalt befolkningsunderlag längs skalan storstadglesbygd.