prop · GR0381 · 2004-03-17 00:00:00 — genomförde CPT 22 besök, bland annat ett ordinarie besök i och ett första ordinarie besök i och . Avseende de särskilda besöken kan nämnas att republiken () besöktes vid sammanlagt tre tillfällen och . Särskilda besök genomfördes också bland annat i Transnistrien () och i (). De rapporter som avfattas är inte offentliga men kan offentliggöras om den berörda staten samtycker. Om en stat inte kan eller vägrar åtgärda brister som CPT kritiserat har kommittén, under vissa villkor, möjlighet att offentliggöra sin åsikt. Denna möjlighet har utnyttjats i två fall beträffande och två fall beträffande (). Kommittén har avlagt besök i vid fyra tillfällen: två ordinarie besök och 1998 samt ett särskilt besök . gjorde CPT sitt fjärde ordinarie besök i . Rapporterna från kommitténs besök och de svar avlämnat till kommittén har offentliggjorts. På regeringens webbplats om mänskliga rättigheter finns en länk till CPT, där bland annat kommitténs rapporter om återfinns. ratificerade ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk . Konventionsstaternas genomförande av dessa båda konventioner övervakas av rådgivande kommitté för ramkonventionen och för språkstadgan. lämnade sina första rapporter om genomförandet av konventionerna till dessa båda kommittéer . Mot bakgrund av dessa rapporter och besök som kommittéerna gjorde i har rapporter lämnats om till ministerkommittén . beslutade därefter om vissa rekommendationer till när det gäller språkstadgan och när det gäller ramkonventionen. andra rapport om språkstadgan skall lämnas . 4.1.5 Kampen mot diskriminering, rasism och främlingsfientlighet Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI) arbetar bland annat med att analysera situationen i de enskilda medlemsstaterna vad avser rasism, främlingsfientlighet, etnisk diskriminering och liknande intolerans. På grundval av analysen utarbetas rapporter för varje enskilt land. lade ECRI fram en sådan rapport avseende . I denna rapport redovisas med uppskattning ett antal åtgärder och insatser på området. Men ECRI menar också att ytterligare åtgärder behövs för att motverka rasism, diskriminering och likartad intolerans och för att förbättra integrationen. Under ministerkommittén finns en specialistgrupp för romska frågor (MG-S-ROM) med syfte att åstadkomma en långsiktig förbättring för 8 till 10 miljoner romer. Gruppen fungerar som rådgivare åt ministerkommittén i frågor som gäller romer. Gruppen möts och arrangerar även inspektions- eller studieresor samt rundabordssamtal med mera. inrättades under ministerkommittén en arbetsgrupp (GT- ROMS) för att behandla det finländska initiativet om att inrätta ett europeiskt romskt forum med en bred romsk representation. Arbetsgruppen behandlar bland annat frågor om riktlinjer för forumets sammansättning och uppgifter samt hur skall stödja forumet. 4.1.7 Jämställdhet mellan kvinnor och män för jämställdhetsfrågor, CDEG, har haft två möten. uppgift är att inom verksamhetsområde främja jämställdhetsfrågorna. ingår i styrkommitténs byrå . I sitt arbete har CDEG fortsatt att, prioritera främjandet av lika möjligheter och rättigheter, friheter och ansvar för kvinnor och män, att förebygga och motverka våld mot kvinnor och människohandel samt att utveckla jämställdhetsintegreringen inom och på nationell nivå. Insatser för att få männen delaktiga i jämställdhetsarbetet prioriteras också. beslutade ministerkommittén att tillsätta en tillfällig kommitté (CAHTEH) för att utarbeta ett förslag till konvention mot människohandel. I denna kommitté deltar med en delegation. Arbetet beräknas vara klart . har vidare antagit en rekommendation (2003)3 om balanserad representation av kvinnor och män i politiskt och offentligt beslutsfattande. Den av CDEG tillsatta arbetsgruppen för att utarbeta metoder för att genomföra och följa upp rekommendationen (2002)5 om våld mot kvinnor, har fortsatt sitt arbete. Rekommendationen, som är den första på området, tar upp olika former av våld mot kvinnor och åtgärder däremot, bland annat förstärkt lagstiftning. Den tillsatta arbetsgruppen för att bland annat söka hitta vägar för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i budgetarbetet har fått fortsatt mandat att arbeta med frågan även . är representerat i arbetsgruppen. har åtagit sig värdskapet för sjätte ministerkonferens på jämställdhetsområdet, som kommer att äga rum . diskuterade, inom ramen för sin tematiska övervakning, jämställdhet mellan kvinnor och män i medlemsstaterna vid ett möte . framhölls som ett av de goda exemplen, medan allvarliga brister konstaterades i tolv medlemsstater. ratificerade den ursprungliga sociala stadgan . Inget land ratificerade den reviderade sociala stadgan, vilken trädde i kraft . Eftersom många stater ratificerat endast stadga gäller de båda stadgorna parallellt. lämnade sin tredje rapport om tillämpningen av den reviderade sociala stadgan. Den sociala stadgans regeringskommitté har föreslagit två rekommendationer till beträffande artikel 3 (om arbetsmiljö) respektive 4 (om uppsägningstider). har även utfärdat fyra varningar (två till , och en vardera till och , alla beträffande artikel 4). Det av Föreningen inlämnade kollektiva klagomålet mot avseende artikel 5 (negativ föreningsrätt) avgjordes . Klagomålet gällde dels att det förekommer organisationsklausuler i vissa svenska kollektivavtal, dels att vissa fackföreningar tar ut så kallade granskningsarvoden även av oorganiserade arbetstagare. rättigheter fann i sin rapport att det förhållande att det i förekommer organisationsklausuler i vissa kollektivavtal på arbetsmarknaden innebär ett brott mot artikel 5 i stadgan, men att uttagandet av granskningsarvoden inte i sig utgör ett brott mot stadgan utan att det är upp till de nationella domstolarna att avgöra frågan i ljuset av de principer kommittén uttalat. antog en resolution i vilken den uttalade att den noterade att den hade uttalat sin avsikt att komma tillrätta med problemet med organisationsklausuler och att överläggningar med arbetsmarknadens parter hade inletts i detta syfte. uttalade att den ser fram emot att i sin nästa rapport angående artikel 5 skall rapportera att problemet med organisationsklausuler är löst. besökte ett antal ledamöter i kommittén för sociala rättigheter för att med tjänstemän vid Närings- och Socialdepartementen gå igenom de artiklar i den reviderade sociala stadgan som inte har godtagit. I samband med detta hölls ett seminarium om den sociala stadgan vid . Inom massmedieområdet har ministerkommittén uppdragit åt styrkommittén för massmediefrågor (CDMM) att genomföra det framtidsinriktade åtgärdsprogrammet och prioriterade aktiviteter som beslutades av den sjätte ministerkonferensen. CDMM består av nationella experter från samtliga medlemsstater. Kommittén behandlar förslag och rapporter som arbetas fram av dess olika arbetsgrupper och expertpaneler. konvention om gränsöverskridande television reviderades genom ett tilläggsprotokoll . Den reviderade konventionen trädde i kraft . Konventionen har inte ratificerats av , men mot bakgrund av ändringsprotokollet har en särskild utredare fått i uppdrag att analysera konsekvenserna av ett svenskt tillträde och därvid lägga fram förslag till de eventuella ändringar i lagstiftningen som behövs (Ku dir. 2000:43). Uppdraget skall redovisas före utgången av 2004. antog ett antal rekommendationer och deklarationer inom massmedieområdet, bland annat en om bestämmelser för information genom medier i samband med brottmålsprocesser, en annan om åtgärder som skall främja den demokratiska och sociala dimensionen i samband med digitala rundradiosändningar samt ytterligare en om kommunikationsfrihet på internet. Prioriterade arbetsområden kommer framför allt att vara arrangemanget av den sjunde ministerkonferensen som skall hållas i , . Det huvudsakliga temat för konferensen är integration och mångfald nya gränser för europeisk medie- och kommunikationspolitik, men även andra teman som yttrandefriheten i kristider, kulturell- och mediemångfald i globaliseringens tid, samt mänskliga rättigheter och mediereglering i det nya informationssamhället, kommer att diskuteras. diskuterade, inom ramen för sin tematiska övervakning, hur det står till med yttrandefriheten i medlemsstaterna. Nio medlemsstater gav upphov till allvarlig eller mycket allvarlig oro beträffande yttrandefriheten. tillhörde inte denna skara. 4.1.10 Asyl-, flykting- och medborgarskapsfrågor för medborgarskapsfrågor (CJ-NA) svarar bland annat för uppföljning av genomförandet av europeiska konvention om medborgarskap. har även behandlat vissa särskilda frågor anknytning till konvention. Det gäller dubbelt medborgarskap, statslöshet i samband med statssuccession samt förutsättningar för förvärv och förlust av medborgarskap. annat arbetat med att utforma ett förslag till tilläggsprotokoll till 1997 års konvention, med syfte att förhindra uppkomst av statslöshet i samband Kommittén har också ansvar för att förbereda den tredje europeiska konferensen om medborgarskap, som äger rum i kommer att vara barn och medborgarskap. har hållit ett möte medan dess arbetsgrupp (CJ-NA-GT), där ingår, har hållit två möten. CAHAR (europeiska juridiska expertkommittén för asyl- och migrationsrättsliga frågor) är en ad hoc-kommitté direkt under har en svensk valts in i styrkommittén för Kommittén håller som regel ett möte . möte godkände kommittén en rekommendation angående begreppet tillhörighet till särskild samhällsgrupp enligt 1951 års Genèvekonvention om flyktingars rättsliga ställning med mera. Rekommendationen syftar till att ge praktisk vägledning för berörda nationella myndigheter som fastställer flyktingstatus. kommittén att inrätta en ny arbetsgrupp om verkställighetsprocedurer i syfte att, i samarbete med övriga berörda kommittéer, utarbeta en uppförandekod på detta område. Detta arbete är prioriterat. CAHAR det viktigt att arbetsgruppen om exkludering från flyktingstatus slutför sitt arbete och lägger fram ett utkast till rekommendationer. Övriga tre arbetsgrupper inom CAHAR, rörande internflyktingar, asylsökandes tillgång till sociala förmåner och implementering av antagna rekommendationer, får fortsätta sitt arbete i den mån budgetläget Under mötet valde CAHAR en ny ordförande från och en vice ordförande från . 4.1.11 Lokal demokrati och gränsöverskridande samarbete för kommunala och regionala myndigheter (CDLR) har haft två möten. igångsatta aktiviteter har fortsatt. Dessa aktiviteter rör bland annat frågor om indelning och struktur, etiska regler, en komparativ studie av den kommunala kompetensen, ekonomisk redovisning inom kommuner och landsting, användandet av IT-teknologi avseende bland annat e-demokrati. ramen för det så kallade integrerade projektet (IP1-S-EE) har arbetet med att ta fram juridiska, tekniska och operationella standarder för elektronisk röstning i eller utanför vallokal påbörjats. Detta arbete, och arbetet med att ta fram två parallella rättsliga instrument om regional självstyrelse, i form av dels en rekommendation och dels en konvention, har fortsatt och kommer även att fortsätta . Frågan om valet av rättsligt instrument för regionalt självstyre beräknas bli behandlad vid ett europeiskt kommunministermöte i . rapporter har antagits och rör frågor om fortsatt arbete med lokal demokrati och medborgarnas delaktighet, samt om struktur organisation i , , samt . En rekommendation om ekonomisk förvaltning har antagits. Verksamheten inom den särskilda expertgruppen för gränsöverskridande samarbete (LR-CT) har fortsatt. igångsatta aktiviteter har fortsatt med bland annat uppdatering av handboken om gränsöverskridande samarbete. för bioetik (CDBI) har hållit två möten . Kommittén utarbetar , inom ramen för olika arbetsgrupper, förslag till olika tilläggsprotokoll till konventionen om mänskliga rättigheter och biomedicin. Förslaget till protokoll om forskning på människa antogs av CDBI vid mötet och har därefter överlämnats till ministerkommittén. Arbetet med förslag till protokoll om genetiska undersökningar har fortsatt och kommer att vara en av huvudfrågorna . Arbetsgruppen om skydd av mänskliga embryon och överlämnade en rapport till CDBI. beslutade att rapporten skulle publiceras i arbetsgruppens namn. Gruppens arbete är därmed avslutat. Arbetsgruppen om biobanker höll sitt första möte . Ett utkast till rekommendation rörande skydd av mänskliga fri- och rättigheter för personer med psykiska störningar bereds av styrkommittén. Avsikten är att arbetet med rekommendationen skall kunna avslutas . Den sjunde europeiska konferensen för Nationella etiska råd (COMETH) hölls i . De frågor som togs upp gällde utbildning inom bioetik samt verksamhet med biobanker. Den straffrättsliga styrkommittén (CDPC) höll sitt 52:a plenarmöte. beslutade CDPC att sätta upp en kommitté rörande behandling av sexualförbrytare. Av budgetära skäl kom dock inte arbetet igång . Vid plenarmötet antog CDPC mandatet för expertkommittén. CDPC antog också mandatet för en ny expertkommitté för en mindre övergripande översyn av Europarådskonvention om förverkande med mera. CDPC beslutade också om förändringar i mandatet för expertkommittén som arbetar med utvärdering av åtgärder på området för penningtvätt. Bland annat förlängdes mandatet . CDPC behandlade vidare frågor som rör mandaten för vissa andra befintliga arbetsgrupper. Därutöver behandlade och antog CDPC ett yttrande i fråga om skydd för barn mot sexuell exploatering, studerade slutrapporten om säkerhetstjänster samt behandlade rekommendationer från en rad arbetsgrupper. utsågs som en av tre observatörer för CDPC:s räkning i den nybildade tillfälliga kommittén CAHTEH, som skall Skr. 2003/04:81 utarbeta en ny konvention mot människohandel. för rättsligt samarbete (CDCJ) sammanträdde . Kommittén ansvarade för utarbetandet av fem rekommendationer som antogs av ministerkommittén. Rekommendationerna behandlar driftskompatibilitet mellan informationssystem inom rättsväsendet (2003)14, arkivering av elektroniska handlingar inom rättsväsendet (2003)15, verkställighet av förvaltningsrättsliga domar och beslut (2003)16, verkställighet (2003)17, en blankett för överlämnande av anhållan om rättshjälp i enlighet med europeiska konventionen om översändande av ansökningar om rättshjälp och dess tilläggsprotokoll (2003)18. CDCJ har också sett över mandaten för de undergrupper som verkar under styrkommittén, bland annat för expertkommittén för medborgarskapsfrågor och projektgruppen för förvaltningsrätt. En specialistgrupp för juridiska standarder har inrättats. Gruppen skall identifiera områden där internationella rättsliga instrument måste utarbetas eller uppdateras. Som ett led i uppföljningen av arbetet mot terrorism har en ny specialistgrupp för frågor om identitet och terrorism inrättats. Den skall fokusera på problem kring identitetshandlingar. Kommissionen för effektivisering av rättsväsendet (CEPEJ), som ministerkommittén etablerade , har hunnit hålla två plenarmöten (och ). Kommissionens uppdrag att förbättra effektiviteten och funktionen av rättsväsendet i medlemsstaterna samt att förbättra genomförandet av rättsakter om rättssäkerhet och effektivitet inom rättsväsendet, har konkretiserats till arbete med att - hitta metoder för att förkorta handläggningstider i rättsliga instanser, - förbättra utsikterna för att domar och beslut verkligen verkställs på angivet sätt, - förbättra förhållandet mellan domstolar och den enskilde medborgaren (förbättrad service, bemötande, teknik med mera), - vidta direkta hjälpåtgärder för att förbättra rättsväsendet i särskilda medlemsstater (så kallade länderaktiviteter) samt - ta fram alternativa tvistelösningsformer på det nationella planet. rätt (CAHDI) har under i uppdrag att behandla frågor om internationell rätt och särskilt frågor av betydelse för verksamhet. representeras varje medlemsstat normalt av rättschefen i respektive Dessutom deltar stater med observatörsstatus i (, Heliga Stolen, , och ), och därutöver vissa internationella organisationer (Nato, , FN- organ, Röda Korset, med flera). Ett stående inslag i kommitténs verksamhet gäller granskningen av reservationer till internationella fördrag, inklusive egna Därutöver har kommittén bland annat ägnat tid åt arbetet inom FN:s Internationella juristkommission (ILC) och Skr. 2003/04:81 överhuvudtaget inom generalförsamlingens sjätte (juridiska) utskott. Dessutom har CAHDI fortsatt sammanställningen av medlemsstaternas nationella praxis beträffande statsimmunitet (med sikte på publicering 2005). Sedan åtagit sig rollen av forum ("clearing house") för europeiska staters anslutning till den () har olika aspekter av domstolens etablering och begynnande verksamhet ofta diskuterats i CAHDI. Liksom har CAHDI haft uppgiften att till ministerkommittén avge yttranden i olika rättsliga frågor, bland annat som en följd av förslag från eller annars med ursprung i organisationens löpande verksamhet, frågor om församlingsledamöternas immunitet, om förhållandet mellan äldre och nyare Europarådskonventioner om nationalitet och om kampen mot terrorism med bibehållen respekt för mänskliga rättigheter. Med och som senaste (45:e) medlemsstat i har CAHDI förstärkt sin roll som ett paneuropeiskt forum där rättscheferna från alla medlemsstater har möjlighet att tillsammans med ett antal observatörer diskutera rättsutvecklingen samt knyta värdefulla personliga kontakter. för social sammanhållning (CDCS) har ett brett mandat som innefattar arbetsmarknad, socialförsäkring och socialpolitik. En huvudinriktning på arbetet har varit att verka för att rättigheter skall tillkomma alla. De områden som särskilt uppmärksammats i detta sammanhang har varit bostäder, förvärvsarbete och socialförsäkring. Kommittén har bland annat utarbetat en rapport om tillgången till sociala rättigheter, som fått stor uppmärksamhet. anordnade även en särskild konferens i ämnet på . Kommittén har dessutom antagit en reviderad strategi för social sammanhållning som bygger vidare på och befäster kommitténs arbete och mandat. Under styrkommittén lyder också ett särskilt forum för barn- och familjefrågor. Detta forum har anordnat ett seminarium om barnmisshandel med svensk medverkan. Forumet har också utarbetat en rekommendation om barnomsorg som sedan antagits av styrkommittén och skickats vidare till ministerkommittén. Inom detta forum finns också två arbetsgrupper; en som sysslar med barns inflytande och delaktighet och en som arbetar med barnhem. Inriktningen på arbetet för den senare gruppen är dels att finna former för att förebygga behov av barnhemsplaceringar, dels att stärka de mänskliga rättigheterna för de barn som placerats där. Vid samtliga möten som skett i detta forum har barn och ungdomar medverkat. beslutades att förlänga mandatet för programmet för barn Skr. 2003/04:81 och familjer , då frågan kommer upp till Många medlemsstater behöver teknisk assistans för att underlätta arbetet med att anpassa lagstiftningen till den sociala stadgan och till socialförsäkringsbalken. En undergrupp till kommittén granskar medlemsstaternas sätt att uppfylla sina åtaganden enligt socialförsäkringsbalken. för standardisering inom socialförsäkringsområdet (CS-CO) är en expertgrupp som samlas en gång för att utvärdera medlemsstaternas framsteg inom det sociala trygghetsområdet. Medlemsstaterna anmodas att inkomma med en årlig rapport som utvärderas av sekretariatet och , som också sitter med i expertgruppen. Experter inom socialförsäkring, pensioner, sjukvård med mera, som på uppdrag av expertgruppen undersöker diverse frågeställningar inom området, presenterar sina resultat inför mötena. hölls i gruppens femte möte. hade inför mötet inkommit med den 36:e årliga rapporten om tillämpningen av den europeiska sociala balken och dess protokoll. Rapporten behandlade perioden mellan och . besvarade därefter brevledes de kompletterande frågor som ställdes under mötet. Därefter har alla medlemsstaters svar samlats i den årliga rapport som sammanställts av expertkommitténs för tillämpningen av konventioner och rekommendationer (CS-CR:s). Som en uppföljning har kommittén ombett att besvara tio ingående och omfattande frågor, samt lämna utförlig information. förväntar sig att svaren skall inkomma inför CS-CR:s nästa möte eller . CS-CO:s nästa möte kommer att hållas på , medan 37:e årliga rapport om tillämpningen av den europeiska sociala balken och dess protokoll kommer att vara klar senast . Frågor som rör integration och sociala relationer har sin huvudsakliga hemvist i styrkommittén för migrationsfrågor (CDMG) och dess expertkommittéer: expertgruppen för integration och etniska relationer, expertgruppen för migrationsstrategier, expertgruppen för invandrares rättigheter och rättsliga status, samt specialistgrupperna för romer respektive avseende sociala rättigheter för flyktingar och asylsökande. Arbetet i styrkommittén och expertgrupperna har ägnats åt migrationsfrågor, integration och samhällsangelägna frågor, med särskild betoning på tolerans, samförstånd och invandrares sociala rättigheter samt att förbättra situationen för flyktingar, asylsökande och romer. ägnades arbetet i styrkommittén CDMG bland annat att följa upp de principiella ställningstaganden, överenskommelser och handlingsplaner beträffande migrations- och integrationsfrågor som godtogs på den 7:e konferensen för europeiska ministrar ansvariga för migrationsfrågor (i ). har expertgruppen för integration och etniska relationer arbetat med att ta fram verktyg för uppföljning och utvärdering av integrationspolitik samt riktlinjer för att främja anställning av utländska medborgare inom den offentliga sektorn. Expertgruppen för migrationsstrategier har arbetat med uppföljning av migrationskonferensen i om illegal invandring och samarbete mellan länder i i fråga om välordnad invandring, social sammanhållning och rättssäkerhet för individen. Arbetet har bedrivits i form av seminarier och rundabords-konferenser med deltagare från ursprungs-, transit- och mottagarländerna. Expertgruppen för invandrares rättigheter och rättsliga status har ägnat sig åt studier avseende utlänningars situation i förhållande till rättsväsendet samt uppföljning av rundabordskonferensen om arbetskraftsinvandring i (). Specialistgruppen för romer har utarbetat förslag till riktlinjer för att förbättra romernas politiska, ekonomiska och sociala status i bland annat frågor som rör bostad, arbete, tillgång till vård och annan social service. och 2003 har fyra rapporter presenterats som behandlar migrationsfrågor. Kort beskrivet handlar de om att motverka illegal invandring och hantera ekonomiska möjligheter, politisk risk och individens rättigheter samt att redogöra för aktuella trender i internationell migration i och arbetskraftsinvandrares rättsliga status i vissa europeiska länder. Den fjärde rapporten är en sammanfattning från konferensen i om illegal invandring och invandrares värdighet, vilken beskriver samarbetet i . () har som sin viktigaste arbetsuppgift den årliga framställningen av en publikation över befolkningsutvecklingen i medlemsstaterna. Insamlingen av statistik sker i nära samarbete med EU:s statistikkontor och med FN. årsbok har blivit försenad och beräknas bli publicerad . Sammanlagt fem rapporter i serien Population Studies kom ut . har haft två möten. Endast en tredjedel av medlemsstaterna är representerade vid varje möte och insparade medel utnyttjas för att anlita konsulter. var sammanlagt sju konsulter engagerade och sex rapporter har utarbetats , varav två om arbetskraftsflöden i , en om reproduktiv hälsa bland unga i , en om aktivt åldrande i samt två om socialt utanförskap i . Ett första utkast till en studie om länder och regioner med mycket låg fruktsamhet har också färdigställts . Riktlinjer för två nya studier som skall genomföras har också tagits fram. Dessa studier skall behandla de nya familjerna i samt omflyttning och integration.