prop · GR031d9 · 2004-01-01 00:00:00 — Den organiserade verksamheten syftar till att ge individen meningsfull sysselsättning i samt goda förutsättningar inför ett eventuellt återvändande eller integration i en kommun om uppehållstillstånd beviljas. uppföljning av den organiserade verksamheten visar att uppskattningsvis , i målgruppen 16 som bedömdes kunna vara med, deltog i någon form av organiserad verksamhet. En arbetsgrupp inom har arbetat med att se över och utveckla den organiserade verksamheten. Arbetsgruppen som avslutat sitt arbete föreslog bl.a. att asylsökande skall erbjudas en anpassad form av svenska för invandrare (sfi). Vidare är avsikten att stärka samarbetet mellan och i syfte att ge de asylsökande som inte är i snabbprocess respektive föremål för Dublinförfrågan eller som har ett lagakraftvunnet avvisningsbeslut bättre förutsättningar för en god introduktion på svensk arbetsmarknad vid ett eventuellt beslut om uppehållstillstånd. Utresor för avvisade och utvisade har ca 17 000 personer med lagakraftvunna verkställbara avlägsnandebeslut registrerats som återvändandeärenden. Antalet personer som återvände självmant genom försorg var 8 328. Polisen avvisade 921 personer med tvång. överlämnade 5 538 ärenden till polisen. Av dessa hade 4 148 personer avvikit och för 1 390 personer gjorde verket bedömningen att det fanns risk för att tvång skulle behöva användas för att genomföra verkställigheten. återvände drygt 4 700 personer självmant via verkets försorg. Drygt 4 500 ärenden hade lämnats över till polisen, varav avsåg personer som avvikit. Polisen verkställde avvisning av ca 1 175 personer. Detta är en ökning med . I jämförelse med har det totala antalet resor ökat och de bevakade uppdragen . var ca 5 100 personer med verkställbara beslut registrerade i mottagandesystem, varav ca 2 300 personer varit registrerade efter verkställbart beslut. Ungefär 1 100 personer, de flesta från BosnienHercegovina, och samt statslösa palestinier, hade varit registrerade mer än efter att verkställbart beslut fattats. Detta beror framför allt på svårigheten att fastställa identiteten samt att utfärda resehandlingar. Målet för vidarebosättning är att åtgärder skall vidtas för att underlätta för flyktingar m.fl. genom vidarebosättning i eller andra insatser för utlänningar som befinner sig i särskilt utsatta situationer, främst i närområdet. Uttagningarna av flyktingar m.fl. sker som regel i samarbete med flyktingkommissariat, UNHCR. Staten betalar ut ersättning till de kommuner som tar emot sådana flyktingar. För anslagna medel genomförs även vissa hjälpinsatser för flyktingar utanför . beslutade i budgetpropositionen att anvisa medel motsvarande 1 840 platser för vidarebosättning av flyktingar m.fl. Medlen skulle kunna användas 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 med viss flexibilitet. har fört över 1 015 flyktingar och övriga skyddsbehövande till . , motsvarande 75 platser, användes för medicinska insatser i och i provinsen i och . Åtgärder skall vidtas för att underlätta för flyktingar i att återförenas med sina anhöriga. Anhöriga till flyktingar i kan få bidrag till resan hit. inkom 206 ansökningar om bidrag enligt förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till . 172 personer beviljades bidrag enligt förordningen. De största grupperna var personer från , och . Staten ger bidrag till åtgärder för frivillig återvandring av vissa personer som efter att ha varit bosatta i under längre eller väljer att återvandra till sitt ursprungliga hemland eller till ett annat bosättningsland. har 80 personer beviljats bidrag enligt förordningen (1984:890) om bidrag till utlänningars resor från för bosättning i annat land. Av de som fick resebidrag utgör personer från BosnienHercegovina den största gruppen och därefter kommer grupper från , och . I regleringsbrevet anges att målet för besök är att inom ramen för den reglerade invandringen medge besöksutbyte mellan länder i enlighet med den sökandes önskemål. Beslut om visering skall avgöras inom en månad. lämnades ca 152 000 ansökningar om visering in vid svenska utlandsmyndigheter. Detta är en minskning med ca 22 000 jämfört med . ca 129 000 av ansökningarna beviljades. Utlandsmyndigheterna har i normalfallet fattat beslut inom . Av det totala antalet ansökningar om visering hänsköts 6 800 ärenden till , vilket är 4 000 ärenden färre än året innan. avgjorde verket 6 700 viseringsärenden, vilket är ca 4 200 färre än året innan. Den genomsnittliga handläggningstiden för viseringsansökningar hos 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 var (median ). Därmed uppfylldes målet. Antalet öppna viseringsärenden var 23 873 jämfört med 31 390 året innan. Målet för verksamhetsområdet bosättning är att värna rätten att förenas med nära anhöriga genom att väntetiden för beslut om bosättning görs så kort som möjligt med hänsyn till sökandes och de övriga berördas behov. Beslut om uppehållstillstånd skall i första instans fattas . Målet uppnåddes i av ärendena och den genomsnittliga handläggningstiden var . Detta kan jämföras med 2001 då avgjorde av ärendena . avgjorde drygt 27 000 förstagångsansökningar om bosättning, vilket var ca 3 000 fler ärenden än . Den sammanlagda väntetiden hos och skall inte överstiga 12 månader. Detta uppfylldes endast i av ärendena och den genomsnittliga handläggningen för dessa ärenden var mot . avgjordes av ärendena . En orsak till att målet inte nåddes är kravet att det i normala fall skall vara muntlig handläggning. ser kontinuerligt över de olika delarna i handläggningen. har också utbildat ambassadpersonal såväl i som utomlands, vilket kommer att ge bättre beslutsunderlag och därmed minska handläggningstiderna. Flertalet av de ca 80 ambassader och konsulat som handlägger migrationsärenden har haft en väntetid för muntlig utredning i bosättningsärenden som understiger . Dock har ett fåtal ambassader med stora ärendevolymer exempelvis , och haft längre väntetider. Målet är att de sökande skall vara medvetna om kraven för att få svenskt medborgarskap och kunna förutse resultatet av en ansökan. Den totala väntetiden bör vara högst 12 månader och öppna ärenden som inte avgjorts i första instans får inte vara äldre än . har avgjort 31 390 medborgarskapsärenden och vid utgången av året var antalet öppna grundärenden ca 17 800. Av dessa var ca 7 600 äldre än . Den genomsnittliga väntetiden för grundärenden var . Jämfört med 2001 är detta en ökning . Antalet öppna ärenden äldre än har ökat . Antalet personer som sökte svenskt medborgarskap 2002 vara 30 131, vilket skall jämföras med 30 2001. När det gäller överprövning av beslut om svenskt medborgarskap är målet att öppna ärenden inte får vara . har 371 () ärenden avgjorts och ytterligare 603 () inom intervallet 69 månader. Vid årets utgång var 486 () av ärendena yngre än och det fanns 15 ärenden som var äldre än . Andelen där den totala väntetiden var mer än 12 månader var . vara motsvarande andel . Prövning och överprövning i utlänningsärenden prövning och överprövning av utlänningsärenden skall vara rättssäker och en enhetlig praxis skall eftersträvas. Rättssäkerhet innebär ett oeftergivligt krav på följdriktighet och likhet inför lagen. En viktig princip är att hänsyn skall tas till barnets bästa. Denna hänsyn återspeglas i utlänningsrätten, i mottagandet av asylsökande och i myndigheternas avgöranden i enskilda ärenden. Målet för överprövning av beslut om avvisning eller utvisning är att beslut skall fattas och att den totala väntetiden bör vara högst 12 månader. Den genomsnittliga handläggningstiden för avgjorda ärenden var i asylärenden och i avlägsnandeärenden där asylskäl inte åberopas. Den genomsnittliga handläggningstiden har varit i asylärenden och i avlägsnandeärenden där asylskäl inte har anförts. överlämnade avsevärt fler ärenden till än under de närmast föregående åren. Jämfört med ökade ärendeinströmningen . Balansen ökade med ungefär 1 300 ärenden (). Beslut har fattats i ca 3 100 () av de avgjorda asylärendena och ca 170 () ärenden där asylskäl inte åberopats att jämföra för asylärenden och för ärenden där asylskäl inte åberopats 2001. Andelen bifall i asylärenden var , vilket kan jämföras året innan. Europeiska flyktingfonden har som mål att ge en gemensam grund för arbetet med asylsökande och flyktingar. Fonden verkar fram till och med och genomför Europeiska kommissionen en halvtidsutvärdering som skall presenteras . är ansvarig myndighet gentemot kommissionen och samråder med vid bedömning och beslut om projektansökningar. Från flyktingfonden har medel beviljats bl.a. till ett projekt, Nätverket, inom vilket erfarenheter utbyts och utbildningsinsatser görs för gode män som arbetar med ensamkommande barn. Medel har också beviljats till projektet rättigheter, som syftar till att öka förutsättningarna för att kvinnors asylskäl mer uppmärksammas av beslutsfattande myndigheter samt att rätten till skydd respekteras. prioriteras bl.a. projekt med inriktning på att effektivisera asylprocessen och introduktionen för kvinnor, barn, ungdomar och utsatta grupper t.ex. funktionshindrade och tortyroffer. Vidare prioriteras projekt som syftar till att uppnå en tidig och aktiv samverkan mellan berörda aktörer i asylprocessen för att uppmärksamma ohälsa eller risk för ohälsa. Också projekt som leder till ökad samverkan mellan frivilligorganisationerna och olika aktörer i migrationsprocessen prioriteras särskilt under innevarande år. Utvecklingen inom utgiftsområdet styrs i stor utsträckning av omvärldsfaktorer som kan vara svåra att förutse och inte minst att påverka. Antalet asylsökande i har ökat med . Sökande från och , , Bosnien , samt dominerar. Regeringen räknar emellertid med ett lägre antal asylsökande . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 dock förenad med en stor osäkerhet främst med hänsyn till situationen i , , och utvidgningen av EU. Regeringen fortsätter på olika sätt reformarbetet inom migrationspolitiken. Det är ännu för tidigt att bedöma effekterna av de migrationspolitiska insatserna. En prioriterad uppgift är att förbättra mottagandet av de barn som kommer till utan medföljande legal vårdnadshavare. Flera insatser har gjorts och arbetet för att förbättra mottagandet fortsätter. Regeringen följer även noga arbete med att utveckla och förbättra former för asylutredningar av barn. Det är också viktigt att och fortsätter att vidta de åtgärder som krävs för att uppnå ökad kvalitet och effektivitet samt för att förbättra måluppfyllelsen i asylprocessen. En enhetlig rättstillämpning måste genomsyra hela organisation. Åtgärder för att öka effektiviteten i verkställighetsarbetet har vidtagits. Antalet förvarsplatser har utökats. Ett intensivt arbete pågår när det gäller återtagandeavtal med andra länder i syfte att underlätta återvändandet. har ingått återtagandeavtal med 11 länder. Det är angeläget att såväl som polisen ytterligare utvecklar sina insatser och samarbetsformer för att verkställa avvisningsbeslut. bör det leda till att asylsökande som inte har beviljats uppehållstillstånd snabbare lämnar landet och att antalet ogrundade ansökningar minskar. Fastställandet av asylsökandes identitet är en viktig del för att förkorta handläggningstiderna samt underlätta verkställandet av avvisnings- och utvisningsbeslut för personer som inte bedömts ha skäl att få uppehållstillstånd i . deltar i samarbetet inom EU bl.a. när det gäller upprättandet av en gemensam viseringsdatabas. Även Eurodac bidrar till att lättare fastställa identiteter. har inte lämnat några invändningar i revisionsberättelserna eller framfört andra principiellt viktiga frågor som rör politikområdet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget. 2Motsvarar 594 684 tkr prisnivå. 3Motsvarar 594 683 tkr prisnivå. Anslaget avser i huvudsak förvaltningskostnader för samt kostnader för IT- stödet i migrationsarbetet vid utlandsmyndigheterna. Som regeringen aviserat ekonomiska vårproposition kommer från att ha det finansiella ansvaret för IT-stödet i migrationsarbetet vid utlandsmyndigheterna. I enlighet med detta föreslås att anslaget tillförs 18 miljoner. Finansiering sker genom att det inom utgiftsområde 1 uppförda anslaget 90:5 m.m. minskas med motsvarande belopp. finansieras vissa kostnader för utlandsmyndigheterna med inriktning på arbetsuppgifter inom migrationsområdet från detta anslag. För att få en effektivare resursanvändning föreslås att överförs till utgiftsområde 1, anslaget Regeringen föreslår att anslaget 12:1 uppgår till . Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 5.3 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 12:1 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 5.8.212:2 Mottagande av asylsökande 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget. Anslaget finansierar mottagande av asylsökande m.fl. Boende, dagersättning, särskild ersättning och organiserad verksamhet utgör delar av kostnaderna för mottagandet. Ersättning lämnas också till kommuner för asylsökande barns och ungdomars utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnomsorg. Vidare finansieras från anslaget kommunernas kostnader för god man till barn som kommit till utan legal vårdnadshavare s.k. ensamkommande barn. får anslaget även användas för ersättning till kommuner för vissa utredningskostnader m.m. avseende asylsökande ensamkommande barn Från anslaget lämnas ersättning till landstingen för hälso- och sjukvård till asylsökande m.fl. samt för barn som hålls gömda inför verkställigheten av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut. Kommuner och landsting kan även få viss ersättning för utlänningar som ansökt om uppehållstillstånd i och av särskilda skäl medgivits rätt att vistas i medan deras ansökan prövas. Inom ramen för mottagandet finansieras också kostnader för återvändandearbete, kostnader för utlänningar som tagits i förvar enligt utlänningslagen samt kostnader för utlänningar som i enstaka fall beviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd understigande av medicinska skäl. Utgifterna under anslaget styrs främst av antalet asylsökande. För innevarande budgetår har i tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition anvisat . Antalet personer i mottagandesystemet minskar i förhållande till vad som beräknades i budgetpropositionen . För beräknas den genomsnittliga flyktingdygnskostnaden till . Regeringen föreslår att anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande uppgår till 3 . Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 5.5 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 12:2 Mottagande av avsylsökande Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Anslagsmedlen avseende vidarebosättning av flyktingar m.fl. kan användas med viss flexibilitet och motsvara kostnaderna för överföring och mottagande av 1 840 personer. Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 12:3 Migrationspolitiska åtgärder Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget. 2Motsvarar 125 078 tkr prisnivå. 3Motsvarar 125 072 tkr prisnivå. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 prövar överklaganden av beslut som fattas av avseende avvisning och utvisning samt ansökningar om uppehållstillstånd, flyktingförklaring, resedokument och svenskt medborgarskap. Nämnden prövar även s.k. ny ansökan om uppehållstillstånd enligt 2 kap. 5 b § utlänningslagen. Sådan ansökan kan göras efter det att ett avvisnings- eller utvisningsbeslut vunnit laga kraft. Regeringen anser att förvaltningsanslag bör utökas med för att minska handläggningstiderna. Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 12:4 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 5.8.512:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget. Anslaget finansierar offentligt biträde enligt utlänningslagen vid , och . Anslaget påverkas främst av antalet ärenden. Regeringen bedömer att anslaget bör utökas med för ökade kostnader för offentligt biträde. Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 5.11 Härledning av anslagsnivå för 2004-2006, för 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 5.8.612:6 Utresor för avvisade och utvisade 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget. Anslaget finansierar resor ut ur landet för utlänningar som avvisats eller utvisats enligt beslut av regeringen, , eller Polisen med stöd av utlänningslagen. Även kostnader för resor ut ur för de asylsökande som återkallat sin ansökan finansieras från anslaget. kan överlämna ärenden till polismyndigheten om utlänningen håller sig undan eller om det kan antas att tvång kommer att behövas för att genomföra verkställigheten. Kriminalvårdens transporttjänst organiserar utresor för avvisade och utvisade på polisens uppdrag. Regeringen bedömer att anslaget bör utökas med på grund av ökat antal avvisningar och utvisningar. Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 5.13 Härledning av anslagsnivå för 2004-2006, för 12:6 Utresor för avvisade och utvisade Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 5.8.712:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Anslaget disponeras av och används för att utveckla prövnings- och mottagandesystem för asylsökande, för integrationsinsatser och för att hjälpa personer att återvända eller återvandra till sitt hemland. Anslagsbeloppet motsvarar EU:s medfinansiering av beviljade projekt. Bidraget administreras av i samarbete med . Bidraget redovisas under inkomsttiteln 6911 Övriga bidrag från EU. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Den europeiska flyktingfonden arbetar med ett programår i taget. Hälften av det beviljade projektstödet betalas ut när ett projekt inleds. Efter halva projekttiden betalas ut efter det att rapport lämnats och godkänts. Resterande betalas ut efter godkänd slutredovisning av projektet. Slutredovisningen skall göras senast efter avslutat projekt. Regeringen bör därför bemyndigas att i fråga om ramanslaget 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst efter 2004. Regeringen bedömer anslagsbehovet till . Fonden inrättades 2000 och skall verka , dvs. Tabell 5.15 Härledning av anslagsnivå för 2004-2006, för 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 5.16 Bemyndigande för ekonomiska åtaganden - 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Minoritetspolitiken omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter Totalt för politikområde Minoritetspolitik 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Målet för minoritetspolitiken är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Målet fastställdes av och gäller från och med (prop. 2000/01:1, utg.omr. 8, bet. 2000/01:SfU2, rskr. 2000/01:72). Målet överensstämmer med den inriktning som minoritetspolitiken tidigare getts genom beslut om nationella minoriteter i . Minoritetspolitiken bildades som politikområde 2000 och grundas på beslut om åtgärder för de nationella minoriteterna och inriktningen av en minoritetspolitik (prop. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69). De nationella minoriteterna är samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar och de språk som omfattas av minoritetspolitiken är samiska (alla former), finska, meänkieli, chib (alla former) och jiddisch. I samband med beslutet om en minoritetspolitik ratificerade två Europarådskonventioner, ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Bestämmelserna i dessa konventioner har utgjort en grund för den svenska politiken på området. Mot bakgrund av bestämmelserna i dessa båda konventioner har regeringen i första hand prioriterat insatser inom kultur- och utbildningsområdena samt insatser för att stärka de nationella minoriteternas möjligheter till inflytande i frågor som rör dem. Lagarna (SFS 1999:1175 och 1176) om rätt att använda samiska respektive finska och meänkieli hos förvaltningsmyndigheter och domstolar ger enskilda rätt att använda dessa språk i offentliga sammanhang. Rätten avser de områden (förvaltningsområden) där språken använts av hävd och fortfarande används i tillräcklig omfattning. För samiska omfattas , , och kommuner och för finska och meänkieli , , , och kommuner. I dessa kommuner har den enskilde, oavsett om hon eller han behärskar svenska, rätt att tala samiska respektive finska och meänkieli vid muntlig förhandling inför domstol och rätt att ge in skriftliga inlagor på respektive språk. Hos förvaltningsmyndigheter har den enskilde rätt att använda samiska respektive finska och meänkieli vid sina muntliga och skriftliga kontakter i ärenden som rör myndighetsutövning och har anknytning till förvaltningsområdet. Myndigheten är skyldig att ge muntliga svar på samiska respektive finska och meänkieli. Lagstiftningen innebär också att den enskilde i kommuner som ingår i förvaltningsområdena har rätt att få förskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvis på respektive språk. För de åligganden som följer av lagstiftningen har avsatts som statsbidrag till kommunerna och i . i har fördelat medlen med utgångspunkt från en uppskattning av antalet invånare i respektive kommun som talar samiska respektive finska och meänkieli samt kommunernas behov av att vidta åtgärder. Hänsyn har också tagits till att och har särskilt hög andel finska medborgare och medborgare med finska som modersmål. Be- stämmelser om fördelningen finns i förordningen (2000:86) om statsbidrag till åtgärder för att stödja användningen av samiska, finska och meänkieli i kontakter med förvaltnings- myndigheter och domstolar. Följande fördelning har gjorts för .