prop · GR03134 · 2004-04-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2003/04:134 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag till hur den nya associationsformen europabolag skall behandlas vid inkomstbeskattningen. Europabolag föreslås med hänsyn till bolagens karaktär likställas med aktiebolag. Inkomstskattelagens (1999:1229) bestämmelser som gäller aktiebolag skall därför tillämpas på europabolag. Dessutom lämnas motsvarande förslag beträffande kupongskatt samt arvs- och gåvoskatt. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I propositionen lämnas även förslag till en ändring i lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tull, annan skatt, avgift eller pålaga. Lagändringen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)......................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i kupong- skattelagen (1970:624)........................................................ 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tull, annan skatt, avgift Ärendet och dess beredning............................................................. Beskattningen av europabolag......................................................... Bakgrunden till förslagen.................................................. Den skattemässiga behandlingen av europabolag............. Inkomstbeskattningen av europabolag och deras Arvs- och gåvoskatt ........................................ Konsekvenser för de offentliga finanserna m.m.............................. Konsekvenser för mindre företag .................................................... Genomförande av ändring i indrivningsdirektivet .......................... 8.1Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)....................................................................... 8.2Förslaget till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624)......................................................................... 8.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt ..................................................... 8.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tull, annan skatt, avgift eller pålaga.............................................................. Lagförslag i promemorian Beskattning av Europabolag (Fi 2004/721) ......................................................................... Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över promemorian Beskattning av europabolag (Fi 2004/721)..... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............ Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 2.lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624), 3.lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, och 4.lag om ändring i lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tull, annan skatt, avgift eller pålaga. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 §, 3 kap. 19 § och 20 a kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ha följande lydelse. Den som är begränsat skattskyldig är skattskyldig för kapitalvinst på sådana tillgångar och förpliktelser som avses i andra stycket, om han under det kalenderår då avyttringen sker eller under de föregående tio kalenderåren har varit bosatt i eller stadigvarande vistats här. Skattskyldigheten gäller oavsett i vilket inkomstslag kapitalvinsten skall tas upp. Skattskyldigheten gäller också belopp som motsvarar en kapitalvinst och som enligt 51 kap. 3 och 4 §§ skall tas upp i inkomstslaget näringsverksamhet. Skattskyldigheten enligt första stycket omfattar 1.andelar i svenska aktiebolag, svenska handelsbolag och svenska ekonomiska föreningar med undantag för andelar i privatbostadsföretag, 2.konvertibla skuldebrev och konvertibla vinstandelsbevis som getts ut av svenska aktiebolag, 3.köp- och teckningsoptioner som utfärdats i förening med skuldebrev av svenska aktiebolag, och 4.terminer och optioner som avser sådana tillgångar som anges i 13. Om ett utländskt aktiebolag har varit svenskt, skall vid tillämpningen av andra stycket det som sägs om ett svenskt aktiebolag även gälla det utländska aktiebolaget till och med det femte året då bolaget upphörde att ha fast driftställe i , dock längst till och med det tionde året då bolaget upphörde att vara svenskt. Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas vid beräkning av anskaffningsvärden och anskaffningsutgifter för tillgångar och förpliktelser som ingår i verksamheten vid beskattningsinträdet om 1.en fysisk eller juridisk persons inkomst av en näringsverksamhet eller del av en näringsverksamhet inte har beskattats på grund av att personen inte har varit skattskyldig i för verksamheten men sådan skattskyldighet inträder, 2.inkomsten i ett svenskt handelsbolag eller i en i utlandet delägarbeskattad juridisk person inte har beskattats i på grund av att delägaren inte varit skattskyldig i för verksamheten men sådan skyldighet inträder, 3.verksamheten bedrivs av en utländsk juridisk person med lågbeskattade inkomster och delägaren inte varit skattskyldig för personens inkomst före beskattningsåret, på grund av ett skatteavtal på grund av ett skatteavtal och undantaget upphör, eller och undantaget upphör, näringsverksamhet eller del av en näringsverksamhet eller del av en inte beskattas i till samma inte beskattas i till samma inkomst beskattas här. inkomst beskattas här, eller förs över genom en fusion eller fission från en näringsverksamhet eller del av en näringsverksamhet, vars inkomst inte har Vid tillämpning av första stycket 6 skall vad som sägs om utgift och innehavsår i 4 §, värdering av förpliktelse i 8 §, Bestämmelserna i detta kapitel tillämpas inte på verksamhet som undantagits från skattskyldighet enligt 7 kap. 1 Senaste lydelse 2003:1086. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna i 20 a kap. 1 § tillämpas dock bara på fusioner och fissioner som genomförs efter ikraftträdandet. Vad i denna lag sägs om aktie i svenskt aktiebolag gäller även aktie i europabolag med säte i och andel i svensk investeringsfond. Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen Härigenom föreskrivs att 1 § kupongskattelagen (1970:624) skall ha Kupongskatt skall betalas enligt denna lag till staten för utdelning av annat slag än som avses i 42 kap. 16 § inkomstskattelagen (1999:1229) på aktie i svenskt aktiebolag. Vad i denna lag sägs om aktie i svenskt aktiebolag gäller även andel i svensk investeringsfond. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2004:50. Förslag till lag om ändring i lagen (1941:416) om Härigenom föreskrivs att 43 § lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt3 skall ha följande lydelse. Vid beskattning av gåva gäller i tillämpliga delar, förutom ovan särskilt angivna bestämmelser i 69, 12, 19, 21 och 30 §§, vad i fråga om arvsskatt vidare är stadgat i 4 § tredje stycket, 13 § 2 mom., 14 och 20 §§, 22 § med undantag av 3 mom., 23 § med undantag av F tredje stycket, 2427 §§, 28 § med undantag av andra och fjärde styckena samt 32 §. Därvid skall hänvisningen i 32 § f) till 19 § i stället gälla 41 § samt 28 § första och tredje styckena tillämpas som om gåvan utgjorde arv efter givaren. När ersättning räknas av från en gåva som skall tas upp till en viss andel av sitt värde, skall ersättningen kvoteras på samma sätt som gåvan. Har gåva lämnats utan förbehåll Har gåva lämnats utan förbehåll till förmån för givaren eller annan till förmån för givaren eller annan och avser gåvan givarens hela och avser gåvan givarens hela hetsgren eller en ideell andel av en hetsgren eller en ideell andel av en näringsverksamhet eller en verk- näringsverksamhet eller en verk- samhetsgren eller avser gåvan en samhetsgren eller avser gåvan en andel respektive del av en andel i andel respektive del av en andel i ett onoterat aktiebolag, en eko- handelsbolag, skall, utöver be- stämmelserna i första stycket under förutsättning att verksam- första stycket under förutsättning heten är sådan som avses i 2 kap. att verksamheten är sådan som (1999:1229) även 22 § 3 mom. inkomstskattelagen (1999:1229) och 23 § F tredje stycket tillämpas även 22 § 3 mom. och 23 § F när gåvoskatten bestäms. att skattskyldighet för gåvan inträtt genom köp, byte eller något att skattskyldighet för gåvan inträtt genom köp, byte eller något genom gåva eller bodelning av annan anledning än makes död genom gåva eller bodelning av annan anledning än makes död väsentlig del därav, skall ny gåva anses föreligga med det värde väsentlig del därav, skall ny gåva varmed den ursprungliga gåvan Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:857. Senaste lydelse 2003:1199. Som ett förbehåll enligt tredje stycket räknas inte att givaren ställt upp ett villkor om att gåvotagaren skall lämna en ersättning för gåvan. Denna lag träder i kraft . 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tull, annan skatt, avgift eller pålaga Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tull, annan skatt, avgift eller pålaga skall ha följande lydelse. 1 §5 Följande rättsakter skall gälla som svensk lag: 1.rådets direktiv /308/EEG av , (ändrat genom direktiven /1071/EEG och 92/108/EEG) om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar uppkomna till följd av verksamhet som utgör en del av finansieringssystemet för Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket och av jordbruksavgifter och tullar samt med avseende på mervärdesskatt och vissa punktskatter, 2.kommissionens direktiv /94/EG av om tilllämpningsföreskrifter för vissa bestämmelser i rådets direktiv /308/EEG om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som har avseende på vissa avgifter, tullar, skatter och andra åtgärder, samt 3.rådets direktiv /44/EG av om ändring av direktiv /308/EEG om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar uppkomna till följd av verksamhet som utgör en del av finansieringssystemet för Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket och av jordbruksavgifter och tullar samt med avseende på mervärdesskatt och vissa punktskatter. Den svenska texten till rättsakt 1 enligt föregående stycke i dess lydelse före de ändringar som anges i rättsakt 3, rättsakt 2 i dess senaste lydelse samt rättsakt 3 finns som bilaga till denna lag. I bilagan till denna lag har bilagorna till rättsakt 2 uteslutits. Bilagornas lydelse framgår av Europeiska gemenskapernas officiella tidning 337, 13.12.2002, s. 47 54. Rådets direktiv /308/EEG av om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som har avseende på vissa avgifter, tullar, skatter och andra åtgärder gäller, utöver vad som följer av rättsakt 3, för följande skatter på försäkringspremier6: taxxa fuq Dokumenti u Trasferimenti i , samt 5Senaste lydelse 2003:142. 6Akt om villkoren för republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken , Republiken och Republiken anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen Bilaga II: förteckning enligt artikel 20 i anslutningsakten 9. Beskattning, EUT L 236, 23.9.2003, s. 555 (Celex 12003TN02/09). davek od prometa zavarovalnih poslov och požarna taksa i . Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning träder rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag i kraft. Förordningen är ett led i genomförandet av en gemensam inre marknad enligt vilken individer och företag skall kunna handla, byta tjänster, arbeta, investera och producera under lika konkurrensförhållanden. Europabolagen är en europeisk aktiebolagsform (Europaea, SE) som medlemsstaterna efter flera decenniers förhandlingar till slut har enats om. Många frågor rörande europabolag har överlåtits till den nationella lagstiftaren. Medlemsstaterna får därför utfärda kompletterande regler som skall tillämpas på europabolag med säte i medlemsstaten. Om det saknas regler i förordningen och nationella kompletterande regler för europabolag skall samma regler tillämpas på ett europabolag som de regler som tillämpas på publika aktiebolag i den medlemsstat där bolaget har sitt säte. Förordningen reglerar däremot inte beskattningsfrågor beträffande europabolagen. remitterade promemorian Europabolag (Ds 2003:15) med förslag till kompletterande nationella bestämmelser till förordningen. I promemorian föreslås bestämmelser på de områden där medlemsstaterna har normgivningsrätt enligt förordningen eller där det annars bedömts lämpligt att införa regler vid sidan av förordningen. Regeringen har beslutat proposition (prop. 2003/04:112) med förslag till nationell associationsrättslig reglering för europabolag. I promemorian Europabolag och i propositionen behandlades inte beskattningsfrågorna. Beskattningsfrågorna har i stället beretts separat i . En promemoria Beskattning av europabolag (dnr Fi 2004/721) har upprättats med förslag till hur europabolagen skall infogas i inkomstskattelagen (1999:1229, IL) och andra skatteförfattningar. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet. Promemorians förslag har efter remissbehandlingen beretts ytterligare inom . Synpunkter har under hand inhämtats från . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Yttrandet finns i bilaga 4. I förhållande till de remitterade förslagen har det gjorts några ändringar av redaktionell och förtydligande karaktär. Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:200) om uttagande av utländsk tull, annan skatt, avgift eller pålaga är av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Yttrande av Lagrådet har därför inte inhämtats. 4 Beskattningen av europabolag Syftet med europabolagen är att skapa en europeisk associationsform för gränsöverskridande samverkan i aktiebolagsform. ha sitt säte i en medlemsstat inom EU (artikel 7 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag). Bolagets säte och huvudkontor skall finnas i en och samma Ett europabolag skall kunna flytta sitt säte till en annan medlemsstat utan att bolaget behöver avvecklas i den första medlemsstaten och bildas på nytt i den andra. kännetecknas av att dess firma skall innehålla beteckningen SE. Ett europabolag kan bildas på ett antal olika sätt av redan befintliga nationella juridiska personer. Fysiska personer kan inte vara stiftare. europabolag kan bildas genom att publika aktiebolag hemmahörande i minst två olika medlemsstater fusioneras till ett europabolag (artikel 2.1). En annan möjlighet är att två eller flera privata eller publika aktiebolag tillsammans bildar ett holdingbolag i form av ett europabolag (artikel En förutsättning för den typen av bildande är att minst två av bolagen omfattas av olika medlemsstaters lagstiftning eller att de sedan har ett dotterbolag eller en filial i en annan medlemsstat. Ytterligare en möjlighet är att två eller flera bolag skapar ett dotterbolag i form av ett europabolag (artikel 2.3). Även i detta fall krävs att minst två av bolagen omfattas av olika medlemsstaters lagstiftning eller att de har dotterbolag eller filial i en annan medlemsstat. är också möjligt att ombilda ett nationellt publikt aktiebolag till ett europabolag, under förutsättning att bolaget har ett dotterbolag som omfattas av lagstiftningen i en annan medlemsstat (artikel 2.4). Slutligen är det möjligt för ett europabolag att bilda ett eller flera dotterbolag i form av europabolag (artikel 3.2). När ett europabolag har bildats, skall det registreras i ett sådant register som avses i det första bolagsrättsliga direktivet (68/151/EEG), det s.k. Registreringen skall offentliggöras bl.a. Europeiska unionens officiella tidning. Ett europabolag kan också ombildas till ett nationellt publikt aktiebolag (artikel 66). En sådan ombildning får ske tidigast efter bolagets registrering och inte förrän de två första årsredovisningarna har Kommissionens ambitioner var ursprungligen att regelverket för europabolagen helt skulle bestå av gemensamma EG-regler. ambition var dock inte möjlig att genomföra. Många frågor har i stället överlåtits till den nationella lagstiftaren. I förordningen finns flera hänvisningar till nationella bestämmelser som gäller för publika aktiebolag i den medlemsstat där bolaget har sitt säte. I andra fall skall eller får medlemsstaterna utfärda kompletterande regler som skall tillämpas på europabolag med säte i medlemsstaten. förordningen och nationella kompletterande regler europabolag skall samma regler tillämpas på ett europabolag som de regler som tillämpas på publika aktiebolag i den medlemsstat där bolaget har sitt säte. Detta innebär att många av aktiebolagslagens (1975:1385) bestämmelser kommer att vara tillämpliga på europabolag med säte i . Av de inledande artiklarna i förordningen framgår att europabolagen måste uppfylla vissa grundläggande aktiebolagsrättsliga krav. Ett europabolag skall vara en juridisk person med ett aktiekapital fördelat på aktier. Varje aktieägare är bara ekonomiskt ansvarig för den del av kapitalet som denna tecknat. aktiekapital skall vara uttryckt i euro och uppgå till . I övrigt tillämpas nationella regler om aktiekapital och aktier. Även redovisningen skall ske med tillämpning av nationella regler. Förordningen om europabolag innehåller därför inte några detaljerade regler om hur redovisningen i ett europabolag skall se ut. I artikel 61 finns i stället en allmän hänvisning till de regler som gäller för publika aktiebolag om upprättande och offentliggörande av årsredovisning samt, i förekommande fall, koncernredovisning. Eftersom medlemsstaternas lagstiftning på detta område i stor utsträckning redan är harmoniserad genom olika direktiv innebär detta i praktiken att likartade redovisningsregler kommer att gälla för europabolag med säte i olika länder. När det gäller europabolag som är kredit- eller finansinstitut eller försäkringsföretag anges i artikel 62 att dessa skall falla under de nationella redovisningsbestämmelser som har införts i enlighet med de särskilda direktiv som gäller för sådana företag (rådets direktiv /635/EEG av om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut och rådets direktiv /674/EEG av om årsbokslut och sammanställd redovisning för försäkringsföretag). Vissa frågor omfattas uttryckligen inte av förordningen. Detta gäller t.ex. beskattningen av bolagen (tjugonde stycket i ingressen). Denna fråga måste därför hanteras separat. Regeringen har beslutat proposition med förslag till nationell associationsrättslig reglering för europabolag (prop. 2003/04:112). I propositionen har regeringen bl.a. gjort bedömningen att det för att tillvarata intresset av en effektiv skattetillsyn bör införas en möjlighet för en myndighet att under vissa förutsättningar motsätta sig dels att ett europabolag flyttar sitt säte från , dels att ett svenskt aktiebolag fusionerar och bildar ett europabolag (s. 71 och 77). Dessutom har regeringen bedömt att bör ha en möjlighet att under vissa förutsättningar motsätta sig att europabolag som står under dess tillsyn flyttar säte. Något färdigt författningsförslag lämnades dock inte utan frågan bereds vidare i med inriktningen att ett förslag skall kunna presenteras . I förevarande proposition tas frågan upp om hur europabolagen och dess delägare skall behandlas vid inkomstbeskattningen. Dessutom lämnas förslag beträffande kupongskatt samt arvs- och gåvoskatt. Nödvändiga ändringar i skattelagstiftningen bör träda i kraft som rådets förordning, dvs. 4.2Den skattemässiga behandlingen av europabolag 4.2.1Inkomstbeskattningen av europabolag och deras ägare Regeringens förslag: Ett europabolag skall vid inkomstbeskattningen likställas med ett aktiebolag. Delägare i europabolag skall vid inkomstbeskattningen behandlas på samma sätt som delägare i nationella aktiebolag. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Promemorian innehåller inte några särskilda förslag beträffande andelar som byter nationalitet samt anskaffningsvärden och anskaffningsutgifter vid beskattningsinträde genom fusion eller fission. Remissinstanserna: Så gott som samtliga remissinstanser som yttrat sig tillstyrker förslaget eller har inget att erinra mot det, t.ex. , Kammarrätten i , Länsrätten i , , Verket för näringslivsutveckling , , , Revisorssamfundet SRS, och . anför att det i många fall kan innebära stora svårigheter att avgöra om en viss tillgång eller förpliktelse rätteligen skall hänföras till ett fast driftställe eller till ett huvudkontor beläget i en annan stat, och att denna svårighet kommer att uppstå när ett europabolag flyttar sitt säte från ett land till ett annat. Verket har framhållit att denna problematik är särskilt påtaglig beträffande vissa immateriella rättigheter som enligt nuvarande redovisningsprinciper inte behöver tas upp i bokföringen. Flera av näringslivets organisationer, bl.a. Näringslivets Skattedelegation och tillstyrker i och för sig förslaget men uttrycker besvikelse över att medlemsstaterna i EU inte har enats om gemensamma skatteregler för europabolagen. menar att det är angeläget att eventuella ändringar i det skattemässiga fusionsdirektivet är införlivade i svensk lag före , dvs. när förordningen om europabolag träder i kraft. Föreningen har även ställt frågan om en ombildning av ett publikt aktiebolag till ett europabolag skall betraktas som ett aktiebyte eller inte. Vidare har föreningen ställt sig frågan om en avregistrering av ett europabolag skulle kunna föranleda uttagsbeskattning eller skalbolagsbeskattning. Skälen för regeringens förslag Såsom nämnts tidigare regleras inte beskattningen av europabolagen i förordningen om europabolag. EG-lagstiftning på skatteområdet som avser europabolag finns endast i begränsad omfattning i form av direktiv. antog rådet ändringar (2003/123/EG) i direktiv /435/EG om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater och som träder i kraft . Europabolagen finns efter ändringen med i den förteckning över sådana bolag som omfattas av direktivet. I kommissionens förslag [KOM (2003) 613] till rådets direktiv till ändringar i rådets direktiv /434/EEG av om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (fusionsdirektivet) föreslås att europabolagen tas med i förteckningen över bolag som omfattas av direktivet samt att det i direktivet tas in särskilda bestämmelser om flyttning av ett europabolags säte. Kommissionens förslag till ändringar behandlas i en rådsarbetsgrupp. Det bör i sammanhanget noteras att det också bedrivs ett arbete i en rådsarbetsgrupp med ett förslag från kommissionen angående ett nytt bolagsrättsligt direktiv om gränsöverskridande fusioner för nationella aktiebolag, KOM (2003) 703. Även beträffande rådets direktiv /49/EG om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater har kommissionen lagt fram ett förslag om ändring innebärande att europabolagen omfattas av direktivet [KOM (2003) 841]. Även detta förslag behandlas i en rådsarbetsgrupp. Som framgått är europabolagen europeiska aktiebolag som bildas av bl.a. aktiebolag hemmahörande i olika medlemsstater. Om det saknas särskilda regler i förordningen eller i den kompletterande nationella lagstiftningen om europabolag, tillämpas i allt väsentligt de nationella reglerna för publika aktiebolag på europabolaget. Bolaget är en juridisk person med ett aktiekapital fördelat på aktier.