prop · GR031d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Prognosfelen för inflationen, som blev stora för p.g.a. kraftiga tillfälliga priseffekter relaterade till utbudsstörningar, återgick till en mer normal storlek, och arbetslöshetsprognoserna uppvisade fortsatt hög precision. Se tabell 8.1. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 8.1 Precision i prognoser för BNP, inflation och arbetslöshet gjorda våren och hösten före aktuellt år samt våren och hösten under aktuellt år Medelvärde av absoluta prognosfel för samt ett medelvärde för , procentenheter BNP, volymutveckling, Arbetslöshet, nivå, Inflation, KPI, års- Olika konjunkturbedömares prognosprecision bör inte jämföras med ledning av resultaten ett enskilt år, då tillfälligheter och skillnader i prognostidpunkter får stort genomslag. I tabell 8.2 redovisas femåriga glidande medelvärden för de olika institutens prognosfel. Av tabellen framgår att precision ligger ungefär i nivå med, eller är något bättre , genomsnittet för . Andra prognostiker använder också i stor utsträckning institutets rapporter och data som en utgångspunkt för sina egna bedömningar. Tabell 8.2 Precision i prognoser för BNP, inflation och arbetslöshet gjorda våren och hösten före aktuellt år samt våren och hösten under aktuellt år Femåriga glidande medelvärden av absoluta prognosfel för samt för ett medelvärde för , procentenheter BNP, volymutveckling, Arbetslöshet, nivå, Inflation, KPI, års- En studie som genomfört av ett stort antal prognosinstituts precision under 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 perioden 19932001 kommer fram till att prognoser varit de mest träffsäkra. (se Penning- och valutapolitik nr. 3 2002.) En utförligare diskussion om svenska konjunkturbedömares precision återfinns ekonomiska vårproposition (prop. 2002/03:100 bil. 1 avsnitt 12). information om den statliga ekonomin har en stor betydelse för statsmakternas ställningstaganden i budgetprocessen. Det nya koncernsystemet som successivt har tagits i bruk utvecklingsarbete innebär ett modernt IT-stöd och skapar bättre möjligheter till kvalitetssäkring. Regeringens bedömning är att fullgör sitt uppdrag på ett sätt som mycket väl motsvarar de krav som ställs på de olika slag av information som myndigheten lämnar om statens ekonomi. Regeringen anser vidare att ambitionsnivån bör vara fortsatt hög med fortsatt utveckling av kvaliteten i de underlag som ligger till grund för regeringens och beslut Sammantaget bedömer regeringen att precisionsmål för den makroekonomiska prognosverksamheten är uppnådda. När det gäller de kvalitativa målen kan konstateras att institutets arbete med att fördjupa den ekonomiska analysen gett goda resultat. Detta kommer till uttryck såväl i de löpande prognospublikationerna som i lönebildningsrapporten, vilken bedöms hålla mycket hög kvalitet och utgöra ett viktigt underlag för diskussion och beslut. Regeringen stöder ambition att ytterligare fördjupa analysen av arbetsmarknaden, lönebildningen och svensk konkurrenskraft samt att vidareutveckla analysmetoder för den demografiska utvecklingens effekter på makroekonomin. Regeringen uppmärksammade i budgetpropositionen förseningarna i utvecklingen av den nya makromodellen och framhöll att det är angeläget att modellen snart kan användas i det löpande arbetet. De omfattande förändringar av modellen som påbörjades bedöms vara ändamålsenliga och modellen bör snart kunna tas i praktisk drift. I budgetpropositionen uppmärksammades också vissa problem med dataleveranser till . Dessa dataleveranser fungerar nu tillfredsställande. Sammantaget bedöms det makroekonomiska och miljöekonomiska utvecklingsarbetet ha uppnått målen. Arbetet med att öka tillgängligheten till institutets rapporter och data, bland annat genom den utvecklade webbplatsen, har bidragit till att uppfylla såväl verksamhetsområdets mål som de allmänna målen om öppenhet och tillgänglighet i statsförvaltningen. Regeringen anser att har uppnått sina delar av målet för verksamhetsområdet. har enligt regeringens bedömning bidragit till delområdets mål och uppnått sitt verksamhetsmål. Regeringen anser att de möten och seminarier som anordnats varit betydelsefulla och ändamålsenliga, liksom den forskning som rådet initierat. Aktiviteterna bidrar tillsammans till att förbättra underlaget för den ekonomiska politiken. Ekonomiska rådets verksamhetsberättelse bedöms vara tillfredsställande. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 omfattar endast förvaltning av de fastigheter som av försvarspolitiska, kulturhistoriska eller andra skäl inte ansetts lämpliga att förvalta i bolagsform (regeringsbyggnader, länsresidens, ambassader, de kungliga slotten, museer, teatrar, monument, försvarsfastigheter, markområden samt vissa fastigheter som donerats till staten). Kulturarvs- och ändamålsfastigheter förvaltas av . förvaltar fastigheter för försvarsändamål. Verksamheten finansieras uteslutande genom avgifter. Regeringens stabsstöd i lokalförsörjningsfrågor, dvs. beräkningsunderlag, andra analyser samt förvaltning och avveckling av lokaler, tillhandahålls av Statskontoret. I området ingår även anslaget 1:4 Täckning av merkostnader för lokaler. Målet för politikområdet uppnås genom en kostnadseffektiv statlig kapital- och fastighetsförvaltning. Det skall ske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. Målen för de fastighetsförvaltande verken är varianter av detta. och förvaltar en betydande andel av statens byggnader. Omfattning och förändring mot föregående år framgår av tabellen nedan. Tabell 9.1 Statens byggnader, mark och annan fast egendom SFV och Fortv:s andel Uppgifterna i tabellen bör tolkas med viss försiktighet då vissa tillgångar med kulturhistoriskt värde undantas från krav på att tas upp i balansräkningen. Det gäller Statens fastighetsverks s.k. bidragsfastigheter som 2003 beräknas belasta verkets resultaträkning med . bokförda värde minskar över åren, vilket är en naturlig följd av avyttring p.g.a. tidigare års försvarsbeslut. Antal kvadratmeter uthyrningsbar yta har följdriktigt minskat för från ca 4 800 000 kvm lokalarea 1998 till ca 3 750 000 kvm lokalarea 2002. Uppgifterna om lokalarea för omfattar enbart deras öppna bestånd. Verksamhetskostnaderna för är därför hänförliga till det öppna beståndet. ha ökat från ca 1 638 000 kvm lokalarea 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 1 680 000 kvm Tabell 9.2 Nyckeltal för fastighetsförvaltning - varav inrikes hyresfastigheter - varav utrikes hyresfastigheter Verksamhetskostnad2 (mkr) - varav inrikes hyresfastigheter - varav utrikes hyresfastigheter Verksamhetskostnad (kr) per m2 - varav inrikes hyresfastigheter - varav utrikes hyresfastigheter 1Försvarsanläggningarna redovisas normalt som bruttototalarea, omräkningsfaktorn till lokalarea är 0,8. 2Inklusive avskrivningar och finansiella kostnader men exklusive fastighetsförsäljningar samt kostnader för skog och mark. 3Kostnader för avskrivningar och finansiella kostnader har fördelats mellan inrikes och utrikes fastigheter. gjorde stora insatser vad gäller planerat underhåll. Detta tillsammans med att kostnaderna för avveckling av befästningarna har ökat förklarar i högre kostnader för försvarsfastigheterna 2002. Prognosen visar på fortsatt ökade kostnader för befästningsavvecklingarna. Regeringen tillsatte, , på uppmaning en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda frågor om hyressättning av ändamålsfastigheter inom kulturområdet och universitets- och högskoleområdet. Kommittén kommer att redovisa sitt uppdrag till regeringen . skall i sin verksamhet uppnå ett resultat efter finansiella poster motsvarande en avkastning på genomsnittligt myndighetskapital på . Utöver detta får bidragsfastigheterna för belasta resultatet med högst . skall för i sin verksamhet uppnå ett resultat efter finansiella poster motsvarande en avkastning på genomsnittligt myndighetskapital på . Avkastningskravet beräknas utifrån statslåneräntan och riskpremie vid given soliditet. De båda fastighetsförvaltande myndigheternas soliditet skall sjunka till , dvs. myndighetskapitalet skall utgöra av myndighetens sammanlagda kapital och skulder. uppgår Statens fastighetsverks soliditet till medan soliditet är . För uppgick Statens fastighetsverks resultat till ca , vilket är mer än budgeterat. Detta förklaras av ej budgeterade reavinster vid fastighetsförsäljningar och lägre räntekostnader än förväntat. Avkastningskravet till staten omfattade , vilket motsvarar av genomsnittligt myndighetskapital. Det bokförda värdet på uppgick till för byggnader, mark och annan fast egendom, vilket är en minskning med . resultat uppgick till ca , vilket är mer än budgeterat. Detta förklaras av flera försäljningar vilket resulterade i högre intäkter än beräknat samt att kostnaderna för avveckling av anläggningar blev lägre än budgeterat. Avkastningskravet till staten omfattade , vilket motsvarar av genomsnittligt myndighetskapital. Det bokförda värdet på byggnader, mark och annan fast egendom uppgick till , vilket är en minskning med . har verksamhet väsentligt minskat i omfattning beroende på försvarsbesluten och 2000. Antalet kvadratmeter BTA (bruttoarea) har minskat . En viktig förutsättning för att försvarsbesluten skall implementeras på ett effektivt sätt är att avyttrar uppsagda fastig- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 heter på ett sätt som minimerar eventuella förluster. Erfarenhetsmässigt har det dock visat sig vara svårt att via försäljning av fastigheter återfå de kostnader som tidigare lagts ner eftersom marknadsvärdet är betydligt lägre än investeringskostnaderna för denna typ av särskilt anpassade byggnader. Detta förhållande kommer sannolikt att gälla även vid framtida avyttringar. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 10.1 Anslagsutveckling för 1:1 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 46 694 tkr prisnivå. skall utarbeta tillförlitliga analyser och prognoser över den ekonomiska utvecklingen samt bidra till att den ekonomiska statistiken håller god kvalitet. verksamhet finansieras med anslag samt till en mindre del med avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.3 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 1:1 Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till . Tabell 10.4 Anslagsutveckling för 1:2 1 Motsvarar 86 371 tkr prisnivå. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 () är central förvaltningsmyndighet för ekonomisk styrning av statlig verksamhet samt för statliga myndigheters ekonomi- och personaladministrativa system. ESV är en stabsmyndighet som stöder såväl regeringen som myndigheterna. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 11 Underskottet är hänförligt till delområdet EA- och PA-system, drift av statsredovisningssystemet och kostnader hänförliga till transaktionsdatabasen inom delområdet Information om statens ekonomi. 2Volymen för den avgiftsbelagda verksamheten minskar till följd av att kostnader för utvecklingen av koncernsystemet finansieras med anslag . Den avgiftsbelagda verksamheten omfattar tre delområden utöver tjänsteexport; information om statlig ekonomi, resultat- och finansiell styrning samt ekonomi- och personaladministrativa system (EA- och PA-system). ESV är bemyndigad att disponera intäkterna i dessa verksamheter. Det samlade överskottet i den avgiftsfinansierade verksamheten uppgick till vid utgången av 2002, varav merparten hänför sig till resultatområdet EA- och PA-system. Avsikten är att överskottet skall förbrukas inom genom att komma kunderna, dvs. De beräknade avgiftsintäkterna utgör cirka två tredjedelar av ESV:s samlade intäkter. I samband med att regeringen beslutade om ESV:s regleringsbrev fastställdes att ESV skall lämna ett underlag för fördjupad prövning. Bakgrunden är att ESV varit verksam och det finns anledning att analysera hur de förändringar som skett vad gäller ESV:s uppdrag och struktur bör påverka inriktningen och dimensioneringen av ESV:s framtida verksamhet. De förändringar som avses rör i första hand förändringarna i IT- och systemverksamheten avseende pågående utveckling och förvaltning av ett koncerninformationssystem för staten och genomförd försäljning av ekonomi- och personaladministrativa system. Regeringens bedömning är att prioriterade områden för ESV:s verksamhet är den fortsatta utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten, utvecklingen och driften av koncernsystemet samt fortsatt stöd till myndigheter och . I budgetpropositionen aviserade regeringen att ESV kommer att ha ett helhetsansvar för driften av koncernsystemet som successivt tas i bruk under 20022003 och att avsikten är att skapa en samlad ekonomisk lösning för driften av koncernsystemet. Frågan behandlades delvis i den fördjupade prövningen där det framkom att en fortsatt avgiftsfinansiering av inrapporteringen till statsredovisningssystemet är att föredra. De tillkommande delsystemen elektroniska regleringsbrev, budgeteringssystemet och transaktionsdatabasen utgör tillsammans med statsredovisningssystemet det integrerade koncernsystemet och regeringen gör bedömningen att hela koncernsystemet bör finansieras med avgifter. övergår ansvaret för utvecklingen av koncernsystemet till ESV. De lån som enligt gällande regler finansierat utvecklingen kommer därmed att överföras till ESV. Som en konsekvens härav överförs till ESV:s anslag för finansiering av amorterings- och räntekostnader. Tabell 10.6 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 1:2 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Avser medel som har anvisats på anslaget 1:11 Utvecklingsarbete (14 470 tkr) samt anslaget 90:5 mm (6 000 tkr). Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till . Tabell 10.7 Anslagsutveckling för 1:3 Statskontoret 1 Motsvarar 89 730 tkr prisnivå. Statskontoret är en central förvaltningsmyndighet för utrednings- och utvärderingsverksamhet och ett stabsorgan. Dess uppgift är att utreda och utvärdera på regeringens uppdrag samt att bistå med förnyelse av statsförvaltningen och elektroniska infrastrukturen inom offentlig sektor. Statskontorets verksamhet finansieras till med anslag. Av de medel som har anvisats på anslaget (2003) 1:11 Utvecklingsarbete, har förts till en ny anslagspost till regeringens disposition under anslaget 1:3 Statskontoret. Medlen avser förvaltningspolitiska utvecklingsinsatser. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.8 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Statskontorets kostnader för inköpssamordningen finansieras genom de avgifter som tas ut av de leverantörer som myndigheten träffar avtal med. Den avgiftsfinansierade inköpssamordningen redovisar ett totalt ackumulerat överskott på . Tabell 10.10 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 1:3 Statskontoret Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 10.41:4 Täckning av merkostnader för lokaler Tabell 10.11 Anslagsutveckling för 1:4 Täckning av merkostnader för lokaler Statskontoret ansvarar för vissa lokalförsörjningsfrågor. De utgifter som belastar anslaget är hyror för vissa tomma lokaler för vilka staten har betalningsansvar till dess att avtalen går att avveckla. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är avtalskonstruktionerna samt möjligheterna att hyra ut lokalerna i andra hand. Statskontoret disponerar anslaget. Tabell 10.12 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 1:4 Täckning av merkostnader för lokaler Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till . Tabell 10.13 Anslagsutveckling för 1:5 1Inklusive en minskning med 1 250 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2003. 2Motsvarar 429 501 tkr prisnivå. () ansvarar för den sektorövergripande officiella statistiken och samordnar det statistiska systemet. Målet med verksamheten är lättillgänglig statistik av god kvalitet. Verksamheten omsluter ca varav drygt hälften finansieras med avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (53 500) (52 800) (varav tjänsteexport) (50 000) (50 000) (varav tjänsteexport) (50 000) (50 000) Tabell 10.15 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 1:5 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget tillförs för beräkning av mervärdeskattesatsen (waren) inom ramen för systemet för den svenska avgiften till EU-budgeten. Finansiering sker genom att anslaget 3:1 under utgiftsområde 3 minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anslaget tillförs för administration av ett kostnadsutjämningssystem för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Finansiering sker genom att anslaget 91:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting under utgiftsområde 25 minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår ett anslag på . har anslaget beräknats till och till . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 10.61:6 Hushålls- och bostadsstatistik Tabell 10.16 Anslagsutveckling för 1:6 Hushålls- och bostadsstatistik 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Anslaget var tidigare ett reservationsanslag. Fr.o.m. förs anslaget upp som ett ramanslag. Behållningen på reservationsanslaget vid utgången av 2003 förs upp som anslagssparande på ramanslaget. Målet med verksamheten är att genomföra registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik av god kvalitet, inom givna ekonomiska ramar och med liten börda för uppgiftslämnarna. Anslagssparandet är en följd av att förberedelserna för genomförandet har senarelagts. Tabell 10.17 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 1:6 Hushålls- och bostadsstatistik Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen avser att återkomma till med förslag till den lagstiftning som krävs för att framställa registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik. finns inga medel budgeterade för verksamheten. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 10.18 Anslagsutveckling för 1:7 Kammarkollegiet 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget (1 000 tkr) och förslag på tilläggsbudget (55 520 tkr) i samband med BP . 2Motsvarar 29 128 tkr prisnivå. Kammarkollegiet är en central förvaltningsmyndighet med uppgifter som tillståndsgivning, registrering och tillsyn samt bevakning av statens rätt och allmänna intressen. Kammarkollegiet skall också utgöra ett statligt egenregialternativ vad gäller administrativ service, kapitalförvaltning, försäkringsverksamhet och fordringsbevakning. Kammarkollegiets verksamhet finansieras till med avgifter. Utöver förvaltningsanslaget disponerar Kammarkollegiet ett 40-tal anslag inom 12 utgiftsområden för olika ändamål, med en total omslutning på ca 2003. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Den avgiftsbelagda verksamheten omfattar administrativ service, det statliga försäkringssystemet, fordringsbevakning, kapitalförvaltning, registrering av trossamfund, inköpssamordning (endast 2002) samt upplösning av stiftelser (vissa fall). Tabell 10.20 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 1:7 Kammarkollegiet Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att förs till anslaget för finansiering av auktorisation av teckenspråkstolkar. Regeringen föreslår ett anslag på . har anslaget beräknats till . Tabell 10.21 Anslagsutveckling för 1:8 1 Motsvarar 7 957 tkr prisnivå. () skall verka för att offentlig upphandling bedrivs affärsmässigt, effektivt och lagenligt. NOU:s verksamhet finansieras i huvudsak med anslag. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 10.22 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 1:8 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till 8 140 000 respektive . I beloppen ingår pris- och löneomräkning samt kompensation för revisionsavgifter. Tabell 10.23 Anslagsutveckling för 1:9 1 Motsvarar 12 853 tkr prisnivå. är en statlig förvaltningsmyndighet och ett stabsorgan till regeringen som skall stödja och stimulera arbetet med kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inom den statliga förvaltningen. Verksamheten finansieras huvudsakligen med anslag, men även till viss del med avgiftsintäkter. uppgick avgiftsintäkterna till . Myndigheten disponerar utöver ramanslaget ett äldreanslag: (1998) D3 Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området under utgiftsområde 14. Vid utgången av bud- fanns det oförbrukade på detta anslag. Tabell 10.24 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 1:9 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår ett anslag på . har anslaget beräknats till och till . I beloppen ingår pris- och löneomräkning samt kompensation för revisionsavgifter. Tabell 10.25 Anslagsutveckling för 1:10 1 Motsvarar 2 415 tkr prisnivå. som är knutet till består av sex nationalekonomiska forskare samt generaldirektör som adjungerad medlem. Verksamheten är anslagsfinansierad. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 10.26 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 1:10 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10).