prop · GS032 · 2004-09-16 00:00:00 — Regeringen avser vidare att initiera nya, riktade insatser för ungdomar i riskmiljöer bland annat genom kvalitetsutveckling av kommunernas öppna fritidsverksamheter, genom stöd till framgångsrika socialpedago- giska verksamheter som bedrivs av ideella aktörer och genom analys av framtida kompetensbehov hos fritidsledare. Tillgången till drogfria lokaler för ungdomars fritids- och kulturverksamheter skall förbättras. 12.7.1Förebyggande verksamheter i syfte att minska risken för ungdomar att hamna i kriminalitet, missbruk eller socialt utanförskap Regeringens bedömning: Det behövs särskilda stöd och förebyg- gande insatser för ungdomar som riskerar att hamna i kriminalitet, missbruk eller socialt utanförskap. Regeringen avser därför att -möjliggöra en förstärkning och kvalitetsutveckling av kommuner- nas öppna fritidsverksamhet i särskilt utsatta områden, samt att -bidra till att utveckla dokumenterat framgångsrika verksamheter som bedrivs av ideella aktörer. Skälen för regeringens bedömning: Kommunernas öppna fritids- verksamhet har en strategisk roll i arbetet med att främja ungdomars so- ciala utveckling. Antalet tonåringar kommer att öka för att nå sin kulmen 2009 och 2010. Regeringen bedömer därför att det be- hövs ett särskilt stöd till kvalitetsutvecklingen inom kommunernas öppna fritidsverksamhet, i syfte att särskilt stärka de förebyggande och främjande insatserna för ungdomar som riskerar att hamna i socialt utan- förskap. Ett sådant stöd kan också stimulera till samverkan och nätverksbyggande mellan olika instanser och grupper på lokal nivå. bör ges möjlighet att tillsammans med kommuner och myndigheter erbjuda de berörda kommunerna stöd till utvecklingsarbete av och kunskap om väl fungerande metoder. Utvecklingsarbetet bör också kunna stödjas med tidsbegränsade bidrag. Inom ramen för insatserna bör stöd kunna ges till samordnad kompetensutveckling för personer som arbetar med ungdomar i riskmiljöer på lokal nivå. För att kommunernas egen erfarenhet och kompetens på området skall tas till vara bör insatserna genomföras i nära samverkan med kommuner och . Det finns ett stort antal framgångsrika projekt på nationell och lokal nivå som genomförts av ideella organisationer för ungdomar i riskmil- jöer. Dessa har kunnat bedriva en bra verksamhet med goda effekter. Det finns behov av att ytterligare stödja dokumenterat framgångsrika verk- samheter som bedrivs av ideella aktörer. Det finns också ett behov av att göra samhällsekonomiska analyser av det förebyggande arbetet som Prop. 2004/05:2 bedrivs av kommuner, ideella organisationer och andra aktörer. bör ges ett utvidgat uppdrag att genomföra åtgär- derna för ungdomar i riskmiljöer. Verksamheter som når ungdomar i flera kommuner eller stadsdelar bör uppmärksammas i arbetet. Regeringen aviserar i budgetpropositionen att ovanstående verksamheter bör tillföras sammanlagt . 12.7.2Stöd till drogfria ungdomslokaler Regeringens bedömning: Ett särskilt stöd för utvecklingen av drog- fria ungdomslokaler, främst i utsatta områden, bör inrättas. Skälen för regeringens bedömning: Tillgången till lokaler för öppna verksamheter är av central vikt för att skapa infrastruktur för ungdomars deltagande och skapande på lokal nivå. Öppna verksamheter kan också spela en viktig roll i sociala och förebyggande arbete. Alkoholinförselut- redningen föreslog i sitt delbetänkande Var går gränsen? (SOU 2004:86) att förutsättningarna för att utveckla alkoholfria mötesplatser för ungdo- mar i åldrarna bör utredas. Regeringen delar utredningens syn på betydelsen av alkohol- och drogfria mötesplatser för ungdomar och bedömer att ett stöd för utvecklingen av sådana mötesplatser bör införas. Det bör tillföras ett särskilt stöd till utvecklingen av drogfria ungdomslokaler. Stöd bör i första hand ges till lokaler där ungdomar själva är aktiva i utformningen och verksamheten, främst i socialt utsatta områden. Regeringen aviserar i budgetpropositionen att verksamheten bör tillföras sammanlagt . Regeringens bedömning: Utbildningssystemets möjligheter att möta det framtida kompetensbehovet av fritidsledare och andra ungdomsle- dare inom fritidsområdet bör analyseras i samverkan med de olika aktörerna på området. förslag: lyfter i Ung fram att de personer som arbetar i ungdomsmiljöer och med ungdomars fritid har en relativt låg utbildningsnivå och att det oavsett utbildnings- bakgrund finns bristande möjligheter till teoretisk vidareutbildning. Ung- domsstyrelsen föreslår därför att utbildningsbehovet för de som arbetar som ungdoms- och fritidsledare eller på annat sätt arbetar med ungdomar utanför skolan utreds närmare. Skälen för regeringens bedömning: Fritidsledarna spelar en viktig roll för verksamheten vid fritidsgårdarna och också i sko- lorna och är därmed betydelsefulla i många ungdomars vardag och upp- växt. Kommunerna är den största arbetsgivaren för fritidsledare, men fritidsledare finns även inom verksamheter hos studieförbund, kyrkliga Prop. 2004/05:2 organisationer och övrigt föreningsliv. Fritidsledare och ungdomsledare utbildas vid drygt 25 folkhögskolor runt om i landet. Utbildningens inriktning varierar mellan skolorna bero- ende på huvudman och inriktning. Sedan fritidsledarutbildningen i nuva- rande form växte fram har ungefär 600 fritidsledare examinerats från folkhögskolorna . Elevunderlaget för fritidsle- darutbildningarna minskar dock, som behovet av utbildade fri- tidsledare ökar såväl inom verksamhet som inom övriga sek- torer. Detta kan befaras leda till brist på fritidsledare med relevant utbildning och kompetens. inleddes en diskussion om framtidens fritidsledartjänster och deras förutsättningar, hinder och möjligheter. Initiativtagare till samtalen var och deltar gör representanter från bland annat folkhögskolornas fritidsledarutbildningar, intresseorga- nisationer och fackförbund. Arbetet syftar bland annat till att ge underlag för fortsatt utvecklingsarbete kring fritidsledar- och ungdomsledarrollen regionalt och lokalt i . Regeringen anser att detta påbörjade utvecklingsarbete kring fritidsle- darrollen och fritidsledarutbildningen är värdefullt. Regeringen avser att låta analysera hur utbildningssystemet kan möta det framtida kompe- tensbehovet av fritidsledare och andra former av ungdomsledare inom fritidsområdet. , berörda folkhögskolor och andra utbildningsanordnare, och representanter för andra avnämargrupper bör vara viktiga samtalspartners i arbetet. Källa: Tyck till på webbplats . Redovisning av ungdomspolitiken åren 13.1Redogörelse av ungdomspolitikens utveckling antog regeringens proposition På ungdomars villkor Ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstro (prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53) om övergri- pande mål och system för styrning, uppföljning och analys av den natio- nella ungdomspolitiken. Styrsystemet bestod av tre komponenter: Över- gripande mål beslutade av , delmål bestämda av regeringen samt goda exempel som utsågs av sektorsansvariga myndigheter. Riks- dagen beslutade om tre övergripande mål för den nationella ungdomspo- litiken: -ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv, -ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet, och att -ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. De övergripande målen har konkretiserats av regeringen i delmål. I det senaste beslutet, , antog regeringen 32 sådana del- mål (dnr. Ju2002/3367/U). Delmålen har följts upp . De goda exempel, som också ingick i styrsystemet, var avsedda att illustrera kon- kret verksamhet som bidrar till att den nationella ungdomspolitikens mål förverkligas. Utgångspunkten för systemet har varit att den nationella ungdomspolitiken bör bedrivas sektorsövergripande. har haft i uppdrag att samordna uppföljning och analys av utvecklingen av delmålen för den nationella ungdomspolitiken. Detta har skett utifrån underlag från de 16 myndigheter som haft i uppdrag att följa upp enskilda delmål och att redovisa goda exempel. Uppföljningarna har redovisats i Ung (utredningar 26), Ung 2002 (2002:5), Ung 2003 (2003:6) och Ung 2004 (2004:4). har även haft i uppdrag att för åren 20002002 genomföra en fördjupad analys av utvecklingen av ungdomars levnadsförhållanden i förhållande till målen för den nationella ungdomspolitiken och vid behov föreslå åtgärder. Denna fördjupade analys har redovisats i rapporten 2003 (Ung- domsstyrelsens skrifter 2003:6) och utgör ett av underlagen för regering- ens redovisning av utvecklingen inom den nationella ungdomspolitiken till . Ungdomspolitiken har omfattat ett antal områden. Särskilt har ungdomars organisering varit ett prioriterat om- råde. Regeringen har bland annat beslutat om en ny förordning om stats- bidraget för ungdomsorganisationer i syfte att underlätta ungdomars egen organisering och för att skapa bättre möjligheter för mindre organisatio- ner att få stöd. Regeringen har också drivit frågan om att ungdomars representation i offentliga organ skall öka, genom att verka för att andelen ungdomar i statliga kommittéer och styrelser samt i delegationer till internationella konferenser och andra möten ökar. har haft i uppdrag att utveckla ungdomars tillgång till inflytandeforum på lokal nivå. har också haft i uppdrag att utveckla meto- der för samverkan mellan kommuner och andra lokala aktörer i arbetet med utsatta ungdomar. I vilken riktning ungdomars levnadsvillkor har utvecklats i förhållande till ungdomspolitikens delmål har varierat. Det är därför inte möjligt att ge ett entydigt svar om utvecklingen i förhållande till de tre övergripande målen för den nationella ungdomspolitiken. Även om ungdomar inte har direkt sämre förutsättningar att leva ett självständigt liv, inte sämre möjligheter till inflytande och delaktighet eller i mindre utsträckning tas till vara som en resurs än då de ungdomspolitiska huvudmålen slogs fast, så har villkoren sammantaget inte heller förbättrats på något entydigt sätt. som det nuvarande styrsystemet för den nationella ungdomspolitiken har varit i kraft har en diskussion förts i vilken utsträckning delmålen verkligen är goda indika- torer på måluppfyllelsen av de mer övergripande målen. Flera av delmå- len har varit sådana att några betydande skillnader i utfallet inte kan förväntas förrän efter ett betydligt längre tidsperspektiv än . Uppföljningen och styrningen inom ungdomspolitiken har bidragit till såväl en bättre kunskap om ungdomars levnadsvillkor som ökade insatser för att förbättra livsvillkoren, men det finns utrymme att ytterligare utveckla politikområdet. Nedan redovisar regeringen utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor och regeringens åtgärder för att förbättra ungdomars levnadsvillkor i för- hållande till den nationella ungdomspolitikens övergripande mål. Redo- visningen är uppdelad i fem sakområden. En fullständig redovisning av den nationella ungdomspolitikens delmål och utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor i förhållande till dem finns i fördju- pade analys Ung 2003 (2003:6). En samman- ställning av delmålen som gällde 2003 finns i bilaga 12. 13.1.1Lärande och personlig utveckling Den tidigare ökningen av andelen elever som lämnar utan behörighet till gymnasieskolans nationella program ser ut att ha brutits. /2003 steg andelen behöriga elever till . Ande- len behöriga elever ökade bland både pojkar och flickor samt både bland elever med utländsk och med svensk bakgrund. Skillnaden mellan könen minskade, men är andelen behöriga flickor fler än andelen behöriga pojkar. Andelen elever som kan tas in på en gymnasieutbildning i enlighet med sitt förstahandsval har legat på . Skillnaderna mellan olika gymnasieprogram har minskat något, men är fortfarande stora. Andelen elever som lämnar gymnasieskolan med slutbetyg har ökat sakta för att uppnå under /03. Andelen elever i gymnasieskolans årskurs 3 med lägst betyget godkänd i samtliga kurser har ökat från mellan läsåren 1999/2000 och 2002/2003. Förbättrade studieresultat kan noteras både för kvinnor och män och för elever med såväl svensk som utländsk bak- grund. Studieresultaten är dock fortsatt bättre för kvinnor och elever med svensk bakgrund än för män och elever med utländsk bakgrund. derna har inte minskat . Andelen ungdomar som fullföljer gymnasiestudierna är relativt låg i i jämförelse med andra länder I våra nordiska grannländer fullföljer av alla ungdomar gymnasiestudierna. Regeringens långsiktiga mål att hälften av en årskull skall ha påbörjat en högskoleutbildning är på väg att förverkligas. len ungdomar som hade påbörjat högre studier /1988 var 23 procent medan andelen /2003 hade ökat till . kvinnor har femtioprocentsmålet redan passerats, medan män ligger på Skillnaderna mellan könen kan bland annat förklaras med att en stor andel av de traditionellt kvinnliga yrkesutbildningarna numera finns på högskolenivå, medan motsvarande traditionellt manliga utbildningar i hög utsträckning återfinns på gymnasial nivå. skillnaderna har minskat, men skillnaden mellan länen med högst över- gångsfrekvens och de med lägst ligger fortfarande på cirka 13 procenten- Skolornas användning av informationsteknologi i undervisningen har Den digitala klyftan, det vill säga skillnaderna i IT-användande mellan olika ungdomsgrupper, har minskat. av gymnasieeleverna kommunicerar med lärare och andra elever minst en gång via e-post och använder elektroniska former av information i sitt skolarbete. Ungdomar är starkt representerade inom folkbildningens verksamhet, inte minst i kulturverksamheter. Av samliga deltagare i studiecirklar är Regeringens insatser på området Ungdomars möjligheter till lärande och personlig utveckling är viktiga aspekter av möjligheten till självständighet och inflytande. presenterade regeringen utvecklingsplanen Utbildning för kunskap och jämlikhet regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbete i förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188). I planen betonar reger- ingen vikten av ett förstärkt och systematiskt kvalitetsarbete i skolan. kvalitetsprogrammet ingår bland annat åtgärder för ökad individanpass- ning och för att stärka rätten till information om elevens studieutveckling i samt skärpta krav på kvalitetsredovisningarna. har fått en förändrad roll och en ny myndighet för skolutveck- ling har bildats. Myndighetens första och viktigaste utvecklingsuppdrag är att arbeta för att förbättra utbildningsvillkoren för barn och ungdomar i utsatta områden präglade av social och etnisk seg- Regeringen föreslog i budgetpropositionen att ett särskilt statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem skulle infö- Totalt beräknas 15 000 nya lärare och andra specialister kunna anställas i kommunerna. uppföljning av /2003 visar att redan efter andra årets utbetalning har 8 500 fler heltidstjänster tillkommit inom skola och fritidshem jämfört med /2001 då Det är viktigt att skolan och lärandet förändras i takt med informa- Prop. tionssamhällets kunskapsbehov och arbetsmetoder. har avsatts för en satsning på informationsteknologi i Satsningen IT i skolan (ITiS) genomfördes under 19992002. Målet med satsningen var att IT skall utgöra ett pedagogiskt redskap som bidrar till att utveckla undervisningen. har nu ett övergripande uppdrag att ta tillvara erfarenheter från ITiS och utveckla användandet av IT i skolan. Regeringen beslutade att till- sätta en IT-politisk strategigrupp som skall vara rågivande till regeringen för att uppnå det IT-politiska målet Ett informationssamhälle för alla. Under den IT-politiska strategigruppen har en arbetsgrupp för frågor kring IT i skola och lärande tillsatts, som skall lämna förslag till använd- ningen av IT i skola och lärande. Elevers rätt till stöd i gymnasieskolan har förstärkts. Om en elev behö- ver särskilda stödåtgärder skall rektor se till att ett åtgärdsprogram utar- infördes fler undervisningstimmar på samtliga program i Elever med funktionshinder bör ha samma möjligheter som andra barn och ungdomar att gå i skolan i närheten av hemmet. tande, liksom en ökad specialpedagogisk baskompetens är av högsta vikt Ett genomgripande reformarbete har skett för att uppnå dessa mål. Under 19992001 hade och regeringens uppdrag att tillsammans stärka och vidareutveckla arbetet med kultur i skolan på nationell nivå. (Se vidare under kap. 3.1.5 Kultur och fritid, Regeringens som tillsattes 1999 hade bland annat som uppgift att föreslå förändringar för att stärka barns och ungdomars rättssäkerhet, skydd och trygghet i barnomsorgs- och skolverksamheten. att stävja kränkande behandling pekas särskilt ut i direktiven. téns förslag presenterades i betänkandet Skollag för kvalitet och likvär- dighet (SOU 2002:121). Förslaget till en ny skollag bereds för närvar- som tillsattes , föreslog i sitt betänkande Åtta vägar till kunskap en ny struktur för gymnasieskolan (SOU 2002:120) en vidareutveckling av dagens gymnasieskola. gymnasieskola måste motverka negativ stress, fragmentisering och tak- I propositionen Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140) föreslår regeringen förändringar i gymnasieskolan för att betona helhet, fördjupning och sammanhang. Fler måste fullfölja en gymnasieutbildning. De förändringar som före- slås, med bland annat ämnesbetyg och förstärkt kvalitet på yrkes- utbildningarna och individuella program i gymnasieskolan, syftar till att modernisera och förändra utbildningen inom ramen för dagens Perioden 19972002 kännetecknas av en kraftig expansion av den Medel för 85 000 platser tillfördes den högre utbildningen och antalet helårsstudenter inom grundutbild- ningen uppgick till närmare 290 000. För att motverka social och etnisk snedrekrytering har universitetens och högskolornas ansvar för att uppnå en breddad rekrytering tydliggjorts i högskolelagen. Vidare har en delegation inrättats för att stimulera rekryteringsaktiviteter vid universitet och högskolor. har anvisats för detta ändamål . För att kunna erbjuda fler människor med olika bak- grund utbildning samt för att göra utbildning mer tillgänglig startades . Nätuniversitetet består av de IT-stödda distansutbildningar, både kurser och program, som universitet och hög- skolor erbjuder. Lärande och utveckling sker inte bara inom det formella utbildningssy- stemet utan även i olika informella pedagogiska situationer; i hemmet, i arbets- och föreningslivet, i studiecirklar och i social samvaro med andra människor. Regeringen har särskilt uppmärksammat betydelsen av att bedöma och validera kunskaper och erfarenheter förvärvade även utanför de formella utbildningssituationerna. För att främja kvalitet, legitimitet och likvärdighet för den enskilda medborgaren har en myndighet, Vali- deringsdelegationen, inrättats för att under 20042007 bedriva och stödja utveckling av metoder och verksamhetsformer för validering. tillsatte regeringen en utredning om deltagande i folkbild- ningen (Dir. 2003:6). Utredaren skall belysa folkbildningen ur icke-delta- garens perspektiv och försöka åskådliggöra vilka grupper som inte deltar i folkbildningen och skälen till det. Utredaren skall också undersöka de erfarenheter ungdomsorganisationer har av samarbete med studieförbun- den. Utredningen lämnade betänkandet Vem får vara med? En belys- ning av folkbildningens relation till icke-deltagarna. (SOU 2004:51). Internationella utbyten, volontärverksamhet och internationellt pro- jektarbete utgör viktiga instrument för ickeformellt och informellt lärande samt personlig utveckling för ungdomar. Utvärderingen av EU- programmet Ungdom i visar att deltagande i internationella ut- byten och volontärprogram starkt bidrar till känslan av delaktighet och vilja att påverka hos deltagarna, inte minst bland ungdomar som av soci- ala, ekonomiska eller kulturella skäl har sämre möjligheter till delaktig- het i samhällslivet. Andelen beviljade projekt inom EU-programmet , som riktas till ungdomar som vanligtvis inte deltar i internatio- nella sammanhang, har ökat inom delprogrammet Ungdomsutbyten. Både och Internationella programkontoret för utbildnings- området arbetar för att bredda deltagandet i internationella utbyten. Sammanlagt har också fördelats ur Allmänna arvsfonden till utbytes- och samverkansprojekt inom samt i Östersjö- och Barentsregionerna. Individens faktiska och upplevda hälsa påverkar i hög grad det egna livet, men också perspektiven på samhället och möjligheten till delaktig- het. Ungdomar är inte heller i dessa avseenden någon homogen grupp, utan olika individer med olika förutsättningar. Den fysiska hälsan är god i . När 15-åringarna i tillfrå- gas om hur de mår svarar en stor majoritet, både pojkar och flickor, att de mår mycket bra. Flickorna ger dock något mindre positiva svar om sin hälsa och trivsel. Detta framgår bland annat av den WHO-undersökning om barns och ungdomars hälsa som genomförs i drygt 30 länder vart Prop. Enligt dessa studier är svenska ungdomar de som mår bäst. den senaste av () undersökning om levnads- förhållanden (), bedömer majoriteten av ungdomsgruppen mellan sitt allmänna hälsotillstånd som mycket gott eller gott (90 pro- cent av männen och av kvinnorna). Dessa resultat har i stort sett varit oförändrade . Både sjukligheten och dödligheten bland barn och ungdomar i är bland de lägsta i världen. dock en socialt betingad ojämlikhet i hälsa bland svenska barn och ung- Bilden är inte lika ljus inom alla områden. Psykisk ohälsa och psyko- somatiska besvär så som ängslan, oro, ångest, sömnproblem och huvud- värk ökar i oroande omfattning, inte minst hos flickor. mar som upplever lätt ängslan, oro eller ångest har tredubblats sedan 1988/89. Sömnbesvären har nära tredubblats bland äldre ungdomar mel- lan 16 och 1988. Unga kvinnor rapporterar en kraftigare ökning av symptom än unga män. Särskilt unga kvinnor, är den grupp i samhället som uppvisar den största ökningen av självrapporterad psykisk Ätstörningar som ger upphov till sjukdomar som anorexi och bulimi är också ett allvarligt problem bland ungdomar och särskilt flickor och unga kvinnor. Andelen ungdomar som besöker psykiatrimottag- ningar och barn- och ungdomspsykiatrimottagningar har ökat under senare år, liksom utskrivningen av psykofarmaka till ungdomar. Andelen överviktiga ungdomar ökar och allt fler tycks röra sig allt mindre i det vardagliga livet. tiga mönstrande 18-åringar från och andelen med fetma från 1 till . Övervikt är vanligare hos pojkar som bor på landsbygden och hos ungdomar som kommer från lågutbildade familjer. Även graden av fysisk aktivitet varierar i ungdomsgruppen. ungdomar rör sig regelbundet, medan en liten grupp knappt rör sig alls. Denna fysiskt inaktiva grupp ökar oroväckande med övervikt som följd. Överviktiga ungdomar förblir också ofta överviktiga i vuxen ålder. Vuxna överviktiga anser sig vanligen ha sämre livskvalitet och löper ökad risk att dö för tidigt i diabetes och hjärtkärlsjukdomar. Rökningen bland ungdomar har minskat medan snus- ningen inte förändrats i någon större utsträckning. procent av pojkarna och av flickorna i årskurs 9 att de rökte Snusvanorna är i stort sett oförändrade och andelen elever i årskurs 9 som uppger sig snusa låg på bland pojkarna och bland flickorna. perioden har rökning varit vanligare bland flickor än bland pojkar i årskurs 9. Om man räknar in snus är den totala tobakskonsumtionen dock högre bland pojkar än bland flickor. ala skillnaderna i tobaksvanor är stora. Ungdomar som går eller avser att gå praktiskt inriktade gymnasieutbildningar använder tobak i högre grad än ungdomar med en mer teoretisk inriktning. Vissa studier tyder på att det i ungdomsgruppen till stor del är samma individer som provar på att såväl röka som att snusa. Den ökning av alkoholkonsumtionen bland elever i årskurs 9 som har skett ser för tillfället ut att ha brutits. procent av pojkarna och av flickorna i årskurs 9 druckit alko- hol, vilket är en minskning . Även andelen högkonsu- Prop. menter (de som dricker alkohol ) bland elever