prop · GS031d11 · 2004-09-20 00:00:00 — De brister som tidigare påtalats rörde bl.a. oacceptabelt långa handläggningstider, bristfälliga beslutsunderlag och brister i bemötandet av de försäkrade. Skälen till bristerna angavs bl.a. vara dåligt efterföljande av förvaltningslagen och otillräcklig ledning, styrning och kontroll. Med hänsyn härtill har regeringen framhållit att det är särskilt angeläget att åstadkomma en mer enhetlig rättstillämpning på socialförsäkringsområdet, en bättre styrning av IT- verksamheten och en ökad flexibilitet och samsyn inom organisationen. Tydligt ledningsansvar, nationell samsyn och likformighet samt gemensam verksamhetsutveckling och personalpolitik är viktiga krav som ställs på den nya organisationen. Nedanstående redovisning omfattar insatser såväl inom som utanför politikområdet. 2.9.1Ny statlig myndighet för socialförsäkringens administration har regeringen vidtagit olika åtgärder för att komma tillrätta med konstaterade brister i socialförsäkringsadministrationen. Ledning, styrning och kontroll har lyfts fram som centrala förbättringsområden. Med detta som utgångspunkt har regeringen låtit göra en utredning beträffande hur den framtida socialförsäkringsadministrationen skall utformas. Den nämnda utredningen, ANSA-utred- ningen (dir. 2002:166), överlämnade ett delbetänkande (SOU 2003:63). I delbetänkandet föreslogs att den nya socialförsäkringsadministrationen skall vara statlig och bestå av en sammanhållen myndighet. Delbetänkandet remissbehandlades vid ett särskilt remissmöte . Regeringen redovisade därefter i budgetpropositionen delbetänkandets förslag och framhöll att regeringen skyndsamt skulle överväga frågan om att inordna försäkringskassorna och RFV i en ny sammanhållen statlig myndighet. överlämnade ANSA-utred- ningen sitt slutbetänkande (SOU 2003:106). I slutbetänkandet fördjupade utredningen de förslag som tidigare redovisats i delbetänkandet beträffande organisationsform, ansvarsfördelning och förtroendemannainflytande. Även ytterligare frågor, exempelvis tillsyn behandlades. Slutbetänkandet har remissbehandlats. Därefter har regeringen i samarbete med och de Gröna utarbetat proposition om en ny statlig myndighet för socialförsäkringens administration (prop.2003/04:69). Propositionen överlämnades till och antogs av . Därmed slogs fast att en ny sammanhållen statlig myndighet kallad inrättas och att de allmänna försäkringskassorna och RFV avvecklas. Den nya myndigheten skall ledas av en styrelse med fullt ansvar. En generaldirektör ansvarar för och leder den löpande verksamheten enligt styrelsens direktiv och riktlinjer. Vidare skall ett förtroendemannaorgan, försäkringsdelegationer, inrättas på länsnivå med uppgift att bevaka att myndighetens verksamhet bedrivs effektivt och med god service. Försäkringsdelegationerna skall rapportera till regeringen de iakttagelser som de gjort. Försäkringsdelegationerna kommer vidare att fatta beslut om regional och lokal samverkan inom rehabiliteringsområdet. Någon förändring vad avser socialförsäkringsnämnderna och deras uppgifter sker inte. Regeringen har tillsatt en särskild utredare (dir. 2003:170) med uppdrag att vidta de åtgärder som krävs för att den nya myndigheten skall kunna fungera fr.o.m. . Arbetet har organiserats som en bred genomförandeorganisation () i samverkan med RFV, försäkringskassorna och personalorganisationerna. Regeringen har vidare till överlämnat proposition (prop. 2003/04:152) beträffande anpassningar i gällande lagstiftning och förslag till ny lagstiftning med anledning av inrättandet av den nya myndigheten. Förslagen är en konsekvens av inrättandet av den nya myndigheten och avvecklingen av de allmänna försäkringskassorna och RFV. 2.9.2Genomförandet av den nya myndigheten Genomförandet av den nya myndigheten är mycket omfattande och berör på ett eller annat sätt hela socialförsäkringsadministrationen. är det viktigt att förändringsarbetet inte medför störningar i servicen till de försäkrade. Redan under redovisades ett antal kriterier för ett bra förändringsarbete. Dessa kriterier har funnits med som viktiga komponenter i genomförandearbetet. Detta handlar bl. a. om att tydliga mål för vad man vill uppnå med förändringen skall kommuniceras ut i organisationen, som värderingar och spelregler som skall gälla i förändringsarbetet skall klargöras på ett tidigt stadium. Genomförandearbetet skall också präglas av stor öppenhet. Information om hur arbetet fortskri- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 der och vilka steg som tas skall vara snabb och tillgänglig, dvs. lätt att förstå och lätt att nå. framhöll också att i och med förändringen till en sammanhållen statlig myndighet ändras förutsättningarna för delar av kontroll, granskning och tillsyn av socialförsäkringen och dess administration. Delar av det som varit extern kontroll och granskning övergår till att bli aktiviteter inom ramen för den interna styrningen. I betänkandet redovisas vissa förslag som syftar till att kontrollåtgärder utformas som medverkar till att stärka medborgarnas förtroende för och tilltro till socialförsäkringen och dess administration. Uppföljning bör därför ske av att medborgarna hanteras på ett korrekt sätt. Därför bör t.ex. inom ramen för den interna styrningen och kontrollen system och rutiner finnas för hantering av klagomål från enskilda. Försäkringsdelegationernas synpunkter i sådana frågor föreslås kunna nyttiggöras av myndigheten. Vad som sagts har beaktats inom Georgarbetet. Bland annat har ett antal projektgrupper organiserats för att arbeta med olika administrativa områden och därvid konkret behandla hur de administrativa förändringarna bör utformas och genomföras. Med koppling till vad ovan framhållit om intern styrning och kontroll kan t.ex. nämnas att ett projekt har behandlat förtroendedelegationernas verksamhet och ett annat projekt har behandlat lednings- och styrningsfrågor. Arbetet bedrivs i bred samverkan med den nuvarande administrationen och dess personal. Därvid har bl.a. tidigare erfarenheter och pågående utvecklingsinsatser inom RFV och försäkringskassorna beaktats i projektarbetet. har en samlad rapportering från samtliga projektgrupper gjorts beträffande arbetsläget inom respektive grupp (/georg). Som framgår av RFV:s årsredovisning har arbetet inletts inom administrationen för förbättrade resultat . Flera betydelsefulla utvecklingsprojekt har bedrivits gemensamt av RFV och försäkringskassorna. Exempel på detta är bl.a. -gemensamma metoder har utvecklats för sjukförsäkringshandläggningen, -nytt handläggarstöd har driftsatts hos samtliga försäkringskassor, -nya internettjänster har öppnats, -kundmötesstrategi har utarbetats, 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 -gemensamma resultatmål har fastställts, och -ny kontrollstrategi har tagits fram och implementerats. Som nämnts har dessa insatser även vägts in i Georg-arbetet. Inom ramen för regeringens satsning för att bryta den negativa utvecklingen inom ohälsoområdet tillfördes socialförsäkringsadministrationen medel för åren 2003 (ca ) och 2004 (ca ). Ohälsosatsningen har bl.a. inneburit fler handläggare inom rehabiliteringsverksamheten, fler försäkringsläkare, utbildning av såväl handläggare som försäkringsläkare och andra läkare samt informationskampanjer riktade till allmänhet, arbetsgivare och läkare. De tillförda medlen har i huvudsak förbrukats för sina ändamål. Se vidare avsnitt 2.6.1 Resultat, analys och slutsatser samt bilaga till detta utgiftsområde. Regeringen har i prop. 2002/03:135 lagt förslag om skydd för integriteten av personuppgifter inom socialförsäkringens administration. Propositionen behandlar bl.a. för vilka ändamål personuppgifter får användas, hur sökning får ske och hur de registrerade skall informeras. De nya bestämmelserna trädde i kraft . Regeringen har i prop. 2003/04:40 om 24-tim- marsmyndighet inom socialförsäkringens administration lagt förslag med avsikt att ge RFV, försäkringskassorna och PPM större möjligheter att erbjuda service och självbetjäning via Internet. Den nya bestämmelserna trädde i kraft . genomfördes traditionsenligt det årliga mötet på mellan representanter på ledningsnivå från socialförsäkringens administration. Arbetslivsministern och barn- och familjeministern var värdar. Syftet med dessa möten är att tydliggöra regeringens roll och öka dess närvaro i myndighetsstyrningen. riktades fokus på det gemensamma ansvaret, regeringens mål och beställning samt myndigheternas åtagande. Under Arlandamötet diskuterades ohälsoarbetet och den föreslagna omorganisationen. Mötet leddes även detta år gemensamt av arbetslivsministern och barn- och familjeministern. Arbetet påbörjat för ökad effektivitet De senaste årens förtydligade och utvecklade styrning från regeringen har satt distinkta spår inom socialförsäkringens administration. var ett genombrottsår för den gemensamma verksamhetsutvecklingen. Samarbetet mellan RFV och försäkringskassorna har fördjupats och effektiviserats. De har tillsammans drivit flera utvecklingsprojekt med syfte att skapa en mer sammanhållen organisation, med likformig tillämpning av försäkringen och en effektiv handläggning. De viktigaste projekten redovisas nedan. Det nya handläggarstödet är i drift vid samtliga försäkringskassor. ingår fem förmånsslag; tillfällig föräldrapenning (TFP), föräldrapenning (FP), sjukpenning, samordnad rehabilitering och rehabiliteringsersättning. Dessutom finns möjlighet att behandla ärenden om sjukpenninggrundande inkomst. Försäkringskassornas handläggare är nu mer positiva till systemet . De går dock ännu inte att utläsa några effektivitetsvinster. Handläggning av vissa ärenden Regeringen beslutade om att vissa ärenden inom tandvårdsförsäkringen samt ärenden om efterlevandepension och efterlevandestöd skall handläggas vid för alla försäkringskassor gemensamma enheter. Tandvårdsförsäkringen handläggs vid läns allmänna försäkringskassa och efterlevandeförmånerna vid läns allmänna försäkringskassa. Koncentrationen av handläggningen av tandvårdsstöd till äldre försäkrade har resulterat i ökad likformighet i handläggning och rättstillämpning. Inledningsvis drabbades verksamheten av långa handläggningstider men dessa har minskat till en rimlig nivå. Kraven på kvaliteten på beslutsunderlagen har bibehållits även med stora ärendebalanser. förekom dock brister i bedömningarna av ärenden. Det finns fortfarande behov av utveckling av teknikstödet för handläggningen. Etableringen av handläggningen av efterlevandeförmåner har lycktas bra. Kvaliteten på handläggningen utvecklas positivt, handläggningstiderna minskar liksom kostnaderna för administrationen. Internettjänster har öppnats för viktiga förmåner. Tjänsterna skall öka servicen till de försäkrade, minska administrationskostnaderna och avlasta handläggarna. De nya tjänsterna är: -anmälan och begäran om föräldrapenning (FP) och tillfällig föräldrapenning (TFP), -sjukanmälan av anställda (för arbetsgivare), och -anmälan av anställdas uttag av TFP (för arbetsgivare). Andelen anmälningar via servicetelefoni och Internet fortsätter att öka och uppgår nu till av det totala antalet anmälningar avseende sjukpenning, TFP och FP. Risken för fusk och fel minskas Elektroniskt informationsutbyte i realtid minskar risken för fusk och fel. Ett gemensamt system har därför utvecklats som binder samman datorsystemen hos försäkringskassorna, () och arbetslöshetskassorna. används systemet av försäkringskassorna och arbetslöshetskassorna för att förhindra att dubbelutbetalningar sker och se 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 till att rätt belopp betalas ut. Systemet ersätter kontakter mellan myndigheter och skall även ge minskade administrationskostnader, snabbare handläggningstider samt säkra att informationen endast ges till behöriga frågeställare. skall () anslutas till systemet för att öka kvaliteten vid fastställande av studiestöd och förenkla administrationen kring handläggningen av bostadsbidrag. har vidare en s.k. kontrollstrategi mot fusk och fel utarbetats inom socialförsäkringens administration. Denna har implementerats . Strategin har samordnats med motsvarande insatser inom vissa andra myndigheter, såsom och (). Rapportering av misstänkt fusk/polisanmälningar Försäkringskassorna följer upp antalet polisanmälningar som vidtagits till följd av misstanke om fusk i ärenden inom samtliga försäkrings- och bidragsområden. Totalt sett har antalet polisanmälningar ökat från 2002 till 2003. I av anmälningarna har åklagare väckt åtal. I dessa ärenden har i stort sett alla åtal lett till fällande dom. En förklaring till att polisanmälningarna ökat är den undersökning RFV gjorde 2002 av fel och fusk inom tillfällig föräldrapenning. Många av utredningarna om misstänkt fusk i de ärenden som hittades i undersökningen blev inte klara förrän . En gemensam kundmötesstrategi har utarbetats och skall vidareutvecklas. Strategin innebär bl.a. att erfarenheter som vunnits genom försök med servicedialoger och serviceåtaganden skall spridas. Vidare har en gemensam metod och ett verktyg för att ta hand om kundklagomål och kundsynpunkter tagits fram. Avsikten är att kundmötena skall effektiviseras via självbetjäning, telefonikundtjänst och besökskundtjänst. Nationella mål har tagits fram och administrationen arbetar nu utifrån ett gemensamt styrkort, som ersätter de tidigare riksmålen. Styrkortet bildar underlag för den löpande uppföljningen av verksamheten och det system för ledningsinformation som används. Uppföljningssystemet är primärt framtaget för att led- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 ningen för verket och kassorna skall kunna följa verksamheten mot plan och mot det slutliga målet, men det är också tillgängligt för samtliga 15 000 handläggare i riket. Därutöver har SFA arbetat med produktivi- tets-, kvalitets- och effektivitetsindex för försäkringskassorna. Produktivitetsindex finns redan etablerat i verksamheten. För övriga index, som är svårare att skapa, pågår överväganden och diskussion. () har undersökt enskildas syn på socialförsäkringssystemet och försäkringskassornas arbete. Medborgarnas tilltro till socialförsäkringssystemet får ett godkännande, men inte mer än så. Den allmänna synen på välfärdssystemen, offentliga verksamheter och hur försäkringskassorna sköter sitt arbete påverkar tilltron i störst utsträckning. I socialförsäkringsadministrationens årliga kundundersökning får tillförlitligheten hos försäkringskassorna höga betyg. Kunderna ger administrationen betyget 4,0 på en femgradig skala, både för bemötande och tillförlitlighet. Blandad utveckling för kvalitet och produktivitet Handläggningen av socialförsäkringsärenden skall hålla hög kvalitet och vara kostnadseffektiv. När det gäller kvalitetsmåtten är dock bilden skiftande. Ett positivt inslag är att genomströmningstiderna för SFN-ärenden minskat , från högst 216 till . Förbättringen är särskilt påtaglig när det gäller de äldsta ärendena. Genom ett särskilt projekt har administrationen riktat starkt fokus på frågan. Andelen korrekt handlagda ärenden, som grundas på ärenden med tillräckligt beslutsunderlag, konstateras oförändrat hög. Dock har, liksom , en alltför stor andel ärenden brister i beslutsunderlagen. Spridningen mellan försäkringskassorna är något större när det gäller korrekta beslutsunderlag än i fråga om rätt beslut. Resultatet för riket är i stort sett oförändrat i jämförelse med 2002. Även då var andelen korrekta ärenden i beslut och utbetalning och andelen ärenden med tillräckligt Vad gäller andelen korrekta beslut varierar försäkringskassornas resultat mellan och . Avseende rätt utbetalning varierar resultaten i stort sett lika mycket, från till . I fråga om tillräckliga beslutsunderlag är skillnaderna större. Där varierar resultaten mellan och . Produktiviteten har positiv utveckling sjunkit något . Detta förklaras främst av att resurstillskottet på ohälsoområdet som bl.a. har använts för fördjupat arbete med sjukförsäkringsärenden och nya tekniska lösningar såsom servicetelefoni och Internettjänster, ännu inte lett till minskade kostnader. () granskar de ärenden där klagomål riktas mot försäkringskassornas handläggning utifrån förvaltningslagen. var det totala antalet inkomna ärenden i stort sett oförändrat jämfört med , medan antalet avgjorda ärenden minskade från 270 till 241. Andelen ärenden med kritik minskade kraftigt från 2003. I likhet med föregående år handlade JO:s kritik till övervägande del om dröjsmål i handläggningen. Kvinnor och män behandlas lika I det övergripande målet för socialförsäkringsadministrationen 2003 har kravet på en likabehandling för kvinnor och män lyfts fram. Enligt RFV:s bedömning förekommer i de fall där statistik finns tillgänglig, inget som tyder på olikheter i behandlingen av kvinnor respektive män. Inte heller den kundundersökning som verket genomför, ger belägg för att kvinnor och män behandlas olika. Administrationen får där höga genomsnittsbetyg för bemötande av såväl kvinnor som män. Om resultatet bryts ned på olika kundgrupper förekommer dock vissa skillnader mellan könen. Administrationens arbete för att införliva barnperspektivet i verksamheten har pågått och har fokuserat på att kartlägga hur barnperspektivet berör verksamheten. har verksamheten vidareutvecklats. Bland annat har ett särskilt barnnätverk bildats i syfte att få en bredare förankring för barnperspektivet inom organisationen. RFV fick regleringsbrev i uppdrag att identifiera inom vilka verksamhetsområden barn och unga kan ges möjlighet att komma till tals i frågor som rör dem i enlighet med de krav som ställer samt redovisa förslag på utvecklingsmöjligheter. RFV har med anledning av uppdraget inkommit med rapporten att komma till tals inom socialförsäkringsadministrationen (dnr S2004/4980/SF). Av rapporten framkommer bl.a. att RFV har tagit fram en barnpolicy som skall vara ett hjälpmedel i det fortsatta arbetet och en utgångspunkt för de aktiviteter som sker utifrån . är det obligatoriskt för myndigheter att lämna uppgifter om de anställdas sjukfrånvaro i myndighetens årsredovisning. Sjukfrånvaron skall då mätas i procent av de anställdas tillgängliga arbetstid. har myndigheterna själva bestämt hur de räknat fram sjukfrånvaron. För att få jämförbarhet är uppgifterna i nedanstående tabell baserade på RFV:s tidigare sätt att beräkna sjukfrånvaron (antalet sjukdagar i kalenderdagar i förhållande till det totala antalet kalenderdagar). Tabell 2.15 Genomsnittlig sjukfrånvaro vid RFV och försäkringskassorna Den genomsnittliga sjukfrånvaron hos försäkringskassorna är fortsatt hög men har minskat något från 2003. Andelen sjukfrånvarande har sjunkit vid större delen av försäkringskassorna. Detta är ett resultat av en medveten satsning för ökad hälsa 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Störst är minskningen bland kvinnorna. Andelen sjukfrånvarande är dock fortfarande betydligt högre för kvinnor än för män. Inom RFV har den relativt låga sjukfrånvaron däremot ökat något - från 2003. Även inom verket är andelen sjukfrånvarande högre bland kvinnor än bland män och, , något ökande för båda grupperna. Beräknas sjukfrånvaron för anställda inom enligt nya förordningsbestämmelser som gäller fr.o.m. , dvs. i procent av gruppens sammanlagda tillgängliga arbetstid, konstateras något högre relativa andelar än enligt verkets tidigare beräkningsmodell. Den totala sjukfrånvaron 2003 uppgår då till , för kvinnor till och för män till (Sjukfrånvaron i staten myndigheter och sektorer 2003, ). Såväl inom RFV som försäkringskassorna upplever de anställda den fysiska arbetsmiljön som god. Den psykosociala arbetsmiljön har utvecklats positivt hos försäkringskassorna medan verkets personal har blivit något mindre nöjda med sin situation jämfört med föregående år. Försäkringsmedicinskt centrum (FMC) är en resultatenhet vid i , vars verksamhet är helt intäktsfinansierad. FMC har drivits och är nu etablerad på fem orter i landet; , , , och . Kärnverksamheten består i att utföra kvalificerade försäkringsmedicinska utredningar och arbetslivsinriktade rehabiliteringsutredningar. FMC visade efter sitt fjärde verksamhetsår ett positivt ekonomiskt resultat. Utredningsverksamheten har haft en god beställningsvolym som gett full produktion. inkom drygt 2 880 beställningar, varav endast 24 från andra beställare än försäkringskassorna. Jämfört med 2002 har antalet beställningar ökat med ca 600, vilket främst förklaras av de etablerade verksamheterna i och . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 RFV och försäkringskassornas administrationskostnader finansieras till största delen genom statliga anslag, men även med avgiftsintäkter från egna resultatområden. Administration av ålderspension i form av tilläggspension och inkomstpension finansieras genom ersättning från AP- fonden. Investeringar i anläggningstillgångar finansieras genom lån i . Kostnad för räntor och amorteringar belastar därefter i huvudsak RFV:s anslag. Kostnader för räntor och amorteringar kopplat till ålderspensionssystemet finansieras genom medel från AP- fonden. Av de totala kostnaderna för socialförsäkringen 2003 utgör kostnaderna för administrationen , eller . har administrationskostnaderna ökat med sammanlagt . Politikområdena Ersättning vid arbetsoförmåga och Ekonomisk familjepolitik svarade för av administrationskostnaderna . Det är dock administrationskostnaderna för Ekonomisk äldrepolitik och Hälso- och sjukvårdspolitik som ökat kraftigast (). Ökningarna förklaras av omfattande insatser för utveckling av det nya pensionssystemet respektive förändrade regelverk och ökade volymer. I tabell 2.16 redovisas kostnaderna för socialförsäkringens administration , fördelade per verksamhetsområde och verksamhetsgren. Tabell 2.16 Socialförsäkringsadministrationens kostnader för handläggning och information samt övriga verksamhetsgrenar fördelat per verksamhetsområde, 2002 och 2003 Insatser för delaktighet/jämlikhet Försäkring (Familjebidrag) 1 () av RFV:s administrativa resurser avsattes 2003 för normering, () för tillsyn, () för ekonomistyrning, () för IT-utveckling och () för stabsfunktion. Merparten av de totala kostnaderna för socialförsäkringens administration belastar verksamhetsgrenen Handläggning. Här återfinns all verksamhet inom RFV och försäkringskassorna som är knuten till handläggning av individuella ärenden. Kostnaderna består av personal- och lokalkostnader, förvaltnings och produktionskostnader samt räntor och avskrivningar för IT-system. Jämfört med föregående år har kostnaderna för verksamhetsgrenen ökat. Räntor och avskrivningar för IT-systemen inom handläggning har ökat markant beroende på att 2002 var ett investeringsrikt år för immateriella tillgångar. Kostnaderna för IT-utveckling som inte är handläggningsdefinierat är lägre än 2002 beroende på pensionsprojektets stora kostnader för IT-utveckling under detta år. har projektet avvecklats och kostnaderna därmed upphört. Övriga differenser mellan verksamhetsgrenarna mellan åren förklaras av att verksamhet har omdefinierats. 2.10.3 Analys och slutsatser Regeringen finner att den grund som RFV och försäkringskassorna lagt till fortsatta förbättringar, tillsammans med det förändringsarbete som pågår inom , på ett bra sätt svarar upp mot de förväntningar som finns om ett smidigt genomförande av den nya organisationen. De mål och den inriktning för den framtida socialförsäkringsadministrationens verksamhet som regeringen slagit fast fungerar som utgångspunkt för förändringsarbetet. Centralt i förändringsarbetet är tydliggörandet av ansvar i lednings- och styrfrågor. Såväl den nya styrelsens roll, med fullt ansvar, som den operativa ledningens måste klargöras inom hela organisationen. Detsamma gäller rollfördelningen i övrigt och då särskilt när det gäller ansvarsfördelningen mellan de olika nivåerna i organisationen. En prioriterad uppgift bör vara att utforma en väl fungerande gemensam verksamhetsplanering och -utveckling. Detta är viktiga delar av lednings-, styrnings- och kontrollsystemen och effektiva sådana system måste finnas.