prop · GR03143 · 2004-05-12 00:00:00 — Barnmedlen har visat sig vara av särskilt stor betydelse för att kunna åstadkomma framsteg i långdragna och komplexa ärenden med länder utanför konventionen. 4.1.5 Övriga insatser för barn och deras familjer Stöd i föräldraskapet (utgiftsområde 9, Barnpolitiken) Regeringen beslutade att ge i upp- drag att samla in, analysera och sprida kunskap om hur föräldrastöd av olika slag kan utformas för att göra verklig nytta. skall belysa hur olika slags föräldrastöd och föräld- rautbildning påverkar barnens situation i familjen. Vidare anges i upp- draget att det är viktigt att befintlig verksamhet utvärderas så att det står Skr. 2003/04:143 klart att de metoder som används är bra och effektiva. kas av verksamheterna skall också belysas. Institutet skall ställa samman beskrivningar och analysera verksamhet som bedrivs på lokal nivå. Arbetet skall ske i samverkan med , , , , och . Arbetet skall bedrivas i projektform och pågå fram till . Institutet skall fortlöpande lämna redovisning till regeringen om hur arbetet fortskrider och uppdraget skall slutredovisas . har för perioden 20012004 erhållit för fullgörande av uppdraget. Barn i ekonomiskt utsatta familjer (utgiftsområde 9, Barnpolitiken) Det är en angelägen uppgift att skapa jämlika uppväxtvillkor för alla barn och unga i . I syfte att öka kunskaperna om situationen för barn och unga som växer upp i familjer med mycket begränsade ekonomiska resurser arrangerade ett kunskaps- seminarium till vilken bl.a. forskare, riksdagsledamöter, samt företrädare för myndigheter, kommuner och enskilda organisationer hade inbjudits. Regeringen beslutade att tillsätta en interdepartemental arbetsgrupp för att beskriva och analysera situationen för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Till arbetsgruppen har knutits en referens- grupp med forskare verksamma inom området. Arbetsgruppen skall göra en samlad analys av den ekonomiska situationen för barn i familjer med svag ekonomi. I denna analys skall ingå att beskriva och analysera orsa- kerna till svag ekonomi. Arbetsgruppen skall också fokusera på barnens levnadsförhållanden. Det är t.ex. av intresse att belysa hur barnens själv- bild, framtidstro kamratrelationer, hälsa och skolprestationer påverkas av familjens situation. Arbetsgruppen skall återrapportera till regeringen om den finner att behov av förändringar finns inom särskilda områden. Arbetsgruppen skall redovisa sitt arbete . 5 Barn med funktionshinder En viktig utgångspunkt för regeringens politik för barn och unga är att alla barn och unga oavsett förutsättningar skall ha lika rättigheter och samma möjligheter. Samhället måste utformas så att även barn och unga med funktionshinder i likhet med andra barn och unga kan få bestämma över sin vardag, utbilda sig, kunna försörja sig på eget arbete, göra sin röst hörd, ha en innehållsrik fritid och umgås med andra. För att full delaktighet och jämlikhet skall uppnås även för barn och unga med funktionshinder måste även alla de miljöer där framför allt barn och unga vistas bli tillgängliga. Verksamheten i samhället måste utformas så att var och en kan delta utifrån sina förutsättningar. Handikapp utgör en otillåten diskrimineringsgrund i artikel 2 i barn- Skr. 2003/04:143 konventionen. Artikel 23 befäster ytterligare den rätt som tillkommer varje barn med funktionshinder att komma i åtnjutande av de rättigheter som stadgas i och erkänner barnets rätt till ett fullvär- digt och anständigt liv under förhållanden som säkerställer värdighet, främjar självförtroende och möjliggör hans eller hennes aktiva delta- gande i samhället. Barn med funktionshinder har vidare bl.a. rätt till sär- skild omvårdnad och de som ansvarar för barnet skall, inom ramen för statens tillgängliga resurser, få det bistånd som är lämpligt med hänsyn till barnets tillstånd och föräldrarnas förhållanden. Biståndet skall syfta till att barnet erhåller undervisning och utbildning, hälso- och sjukvård, habilitering, förberedelse för arbetslivet och möjligheter till rekreation, och det skall ges på ett sätt som bidrar till barnets största möjliga integre- ring i samhället och individuella utveckling. 5.1Insatser för barn och unga med funktionshinder som samhället i många avseenden har blivit bättre för barn och unga med funktionshinder är det fortfarande så att barn och unga med funktionshinder är relativt osynliga i samhället. Orsaker som nämns i , är bris- tande tillgänglighet, bristen på fritidshjälpmedel och problem med färd- tjänst. konstaterar vidare att föräldrarna ofta själva tvingas initiera och samordna de insatser som finns att tillgå. redovisar i sin årsrapport till regeringen att barn och unga med funktionshinder är mindre nöjda med sin fritid, med boende och miljön och med sina kompisrelationer än barn och unga i genomsnitt. De blir ofta utestängda från olika aktiviteter i skolan och . Barn med funktionshinder är också mindre nöjda med skolans miljö än barn i allmänhet. Insatser för barn och unga med funktionshinder sker bl.a. inom ramen för handikappolitiken. Insatserna ingår även i en rad andra politikområ- den, t.ex. utbildnings-, arbetsmarknads-, transport- och bostadspolitiken, och utgörs av individuellt stöd inom ramen för den generella välfärds- politiken samt av insatser för att göra samhället tillgängligt. Nedan följer en sammanställning av de insatser för barn och unga med funktionshinder som redovisas i budgetpropositionen för inom ramen för handikappolitiken samt utbildningspolitiken. 5.1.1Insatser för delaktighet och jämlika levnadsvillkor för barn och unga med funktionshinder Insatser som syftar till att personer med funktionshinder, innefattande barn och unga, skall vara fullt delaktiga och jämlika i samhällsgemen- skapen sker bl.a. inom ramen för handikappolitiken (utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, Handikappolitik). Målen för handikappolitiken är: - en samhällsgemenskap med mångfald som grund, - att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla Skr. 2003/04:143 åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, -jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Dessa mål har slagits fast i samband med att antog regeringens proposition Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Handlingsplanen sträcker sig fram och involverar alla sam- hällsområden. Arbetsområden som prioriteras i planen är att förbättra bemötandet, att skapa ett tillgängligt samhälle samt att se till att handi- kapperspektivet genomsyrar alla samhällssektorer. Barnperspektivet skall finnas med inom alla dessa arbetsområden. Det handikappolitiska arbetet skall särskilt inriktas på att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för funktionshindrade personer, att förebygga och bekämpa diskriminering samt att ge även barn och ung- domar med funktionshinder förutsättningar för självständighet och själv- bestämmande. Alla inblandade måste i arbetet vara uppmärksamma på att behoven av service och stöd för barn och unga med funktionshinder på många sätt skiljer sig från vuxna funktionshindrade personers behov. Regeringen har i en särskild skrivelse (skr. 2002/03:25) till redogjort för det pågående arbetet med att genomföra den nationella handlingsplanen för handikappolitiken. Avsikten är att till redovisa i en särskild skrivelse hur arbetet med att genomföra handlingsplanen fortgår. Insatser för delaktighet (utgiftsområde 9, Handikappolitik) Uppföljning av det individuella stödet Både och har beskrivit hur osynliga barn och unga med funktionshinder är i olika avseenden (jfr under avsnitt 5.1 ovan). Det är enligt regeringens mening angeläget att fortsättningsvis noga följa situationen för barn med funktionshinder. fick därför i regleringsbrevet i uppdrag att sär- skilt belysa tillståndet och utvecklingen när det gäller stöd och service till barn med funktionshinder och deras anhöriga. Uppdraget har redovisats till regeringen i rapporten . Det konstateras att tillgången till individuellt stöd ofta beror på föräldrars initiativ och föräldrars uthållighet. Det är ett stort och tungt arbete för föräldrarna att samordna dessa insatser, vilket undergräver likabehand- lingen och rättssäkerheten för dessa barn och föräldrar. Bristen på fritids- hjälpmedel, problem med färdtjänst och brister i tillgänglighet kvarstår. Informationsförmedling, uppsökande verksamhet, individuell planering och samordning behöver kvalitetsutvecklas. Sektorsansvar om program för rehabilitering och habilitering Inom ramen för den nationella handlingsplanen har och 13 andra statliga myndigheter s.k. sektorsmyndigheter fått rege- ringens uppdrag att ansvara för att de handikappolitiska målen uppnås. 2003/04:143 Regeringen beslutade i regleringsbrev om Myndigheten skall aktivt arbeta för att lev- nadsförhållandena för bl.a. barn och unga med olika funktionshinder systematiskt kan beskrivas samt aktivt arbeta för ett gemensamt program som beskriver hur rehabilitering/habilitering för bl.a. barn och unga med olika funktionshinder skall bedrivas i samverkan mellan olika berörda aktörer. (har på regeringens uppdrag kartlagt på vilket sätt landstingens barn- och ungdomshabilitering är till- gängliga för barn och ungdomar, se nedan.) För att förbättra bemötandet av såväl barn och unga som vuxna med funktionshinder har utbildningsstöd (Sisus) haft regeringens uppdrag att ta fram ett nationellt program för kompe- tensutveckling. Programmet vänder sig till politiker och anställda inom den offentliga sektorn. Programmet skall bidra till att förändra attityder och öka kunskapen om de levnadsvillkor som bland annat barn och unga med funktionshinder har. Det finns en ungdomsgrupp knuten till Sisus arbete som har till uppgift att bevaka barns och ungas perspektiv så att det särskilt lyfts fram. Ett resultat av Sisus arbete är ungdomsantologin vingar där unga med funktionshinder skriver om sin vardag. Sisus utlyste en tävling och runt 200 bidrag skickades in och bedömdes. till alla sjundeklassare vid höstterminens start . Sisus har fått höjt anslag för att genomföra kompetensutvecklingsinsat- ser (). dessutom för att stimulera kompetensutveck- ling av personal inom olika samhällsområden i frågor som rör bemö- Av dessa medel gick till projekt som omfattar insatser för personal inom förskoleverksamhet, skolväsendet och skol- () har på regeringens initiativ tagit fram en handbok som på ett lättillgängligt sätt sammanfattar den service och de insatser som finns för barn och ungdomar med funktionshinder och deras Guiden är en åtgärd inom ramen för den Nationella handlings- planen för handikappolitiken och handbokens genomslagskraft och an- vändbarhet kommer att följas upp av HO. Insatser för jämlika levnadsvillkor (utgiftsområde 9, De sociala skyddsnäten är en del av välfärdspolitiken och skall garantera alla medborgare en rimlig levnadsnivå. För att barn och unga med funk- tionshinder skall ha lika rättigheter och skyldigheter krävs stöd och ser- vice efter individuella behov. Antalet barn och unga som beviljas insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) ökar. hade cirka 15 500 barn och unga upp till en eller flera insatser enligt LSS. var antalet cirka 14 800. Av totalt cirka 10 800 personer som beviljats assistansersättning för insatsen personlig assistans var cirka 2 200 barn och unga. An- talet ökar. av alla insatser enligt LSS gavs till barn och ungdo- mar som var . En tredjedel av de cirka 1 200 barn och ungdomarna i familjehem eller bostad med särskild service för barn och ungdomar bodde i en annan kommun än den betalande. Cirka en femte- del av barnen bodde i familjehem och de övriga i bostad med särskild service. Insatsen personlig assistans och den ekonomiska ersättningen för denna assistansersättning gör det möjligt för barn och unga med omfattande funktionshinder att leva ett självständigt och aktivt liv. Statlig assistansersättning lämnas till funktionshindrade barn, unga och vuxna som har behov av personlig assistans för sin dagliga livsföring under i genomsnitt mer än . Rätten gäller bland annat barn och unga med omfattande funktionshinder som bor i eget boende, eller hos familj eller anhörig. Assistansersättning utgår med per beviljad timme. Kommunerna finansierar beviljad assistansersättning för de första . Anslaget för kostnader den statliga assistansersättningen (16:8) uppgår för till . Antalet assistansberättigade och beviljade timmar har ökat mycket kraftigt sedan reformen infördes . Flest timmar beviljas i åldrarna där det genomsnittliga timantalet är 107 tim- mar . Barn och ungdomar har emellertid det lägsta timantalet med . Regeringen finner det angeläget att utvecklingen av barns rätt till per- sonlig assistans och assistansersättning kartläggs. har därför fått i uppdrag att i samråd med göra en kart- läggning och analys av hur tillämpningen har utvecklats. Uppdraget skall redovisas . Ej verkställda beslut och domar och länsstyrelserna har regeringens uppdrag att följa i vilken utsträckning kommuner och landsting inte verkställer domar och beslut enligt socialtjänstlagen (2001:453), SoL, och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Antalet ej verkställda beslut enligt LSS ökade från cirka 2 600 till cirka 2 800 beslut mellan och . Ej verkställda beslut inom SoL har däremot minskat från cirka 3 000 till 2 500. som inte var verkställda enligt LSS och SoL ökade. Detta lagtrots drab- Skr. 2003/04:143 bar även barn och unga. I syfte att intensifiera arbetet för att komma tillrätta med problemet med kommuner som inte verkställer egna gynnande beslut om olika insatser enligt SoL och LSS beslutade regeringen om direktiv till en utredning (dir. 2003:93). Utredaren skall göra en bred analys av problemet och föreslå åtgärder som kan bidra till en förbättrad rätts- säkerhet för den enskilde. Uppdraget skall enligt tilläggsdirektiv 2003:116 vara avslutat . Individuell plan enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) ger ett tydligt samordningsansvar och bättre förutsättningar för förändring och problemlösning. Målet är att fler barn, unga och vuxna med funktionshinder skall få nytta av en individuell plan på sina villkor. genomförde en undersökning om användningen av individuella planer. Den visar att det är något vanli- gare att vuxna har en individuell plan än att barn och ungdomar har en sådan. Av drygt 3 000 planer avsåg cirka en fjärdedel barn och unga. Det innebär att av de barn och ungdomar som har en LSS- insats också har en individuell plan. Antalet barn och ungdomar med in- dividuell plan har ökat sedan mätningen . Till antalet är det fler pojkar än flickor som har en individuell plan, skillnaden är dock liten. konstaterar i rapporten lägesrap- port 2002 att föräldrarna ofta själva tvingas initiera och samordna de insatser som finns att tillgå. Regeringen anser att det är viktigt att en samordnad planering genomförs och dokumenteras i en individuell plan. Av planen skall det tydligt framgå vem som är ansvarig för olika insatser respektive samordningen. Tillgången till habilitering och rehabilitering för barn och ungdomar med funktionshinder har haft regeringens uppdrag att kartlägga på vilket sätt landstingens barn- och ungdomshabilitering är tillgänglig för barn och ungdomar i olika åldrar med olika funktionshinder. Kartläggningen, som överlämnades till regeringen , visar att många barn och ung- domar med funktionshinder får en bra habilitering och rehabilitering. Men de brister som tidigare studier har visat avseende tillgången till habilitering/rehabilitering mellan olika delar av landet och mellan olika grupper av funktionshinder samt brister i samverkan mellan olika verk- samheter, t.ex. skolan kvarstår. anser att arbetet med att utveckla habilitering och rehabilitering måste ges ökad tyngd hos sjuk- vårdshuvudmännen och att hälso- och sjukvårdslagens intentioner och prioriteringsbeslut bör sätta tydliga spår i sjukvårdshuvud- männens verksamheter. Den lagstiftning som finns bedöms som tillräck- lig under förutsättning att den tillämpas. anser vidare att landstingen bör genomföra återkom- Skr. 2003/04:143 mande kartläggningar av vilka barn och ungdomar med funktionshinder som finns, deras åldersfördelning och vilka behov av habilitering/reha- bilitering de har. Landstingen bör ge tydliga uppdrag om vilka grupper av funktionshindrade barn och ungdomar som olika verksamheter är ansvariga för och denna ansvarsfördelning bör redovisas i en särskild organisationsplan. Det utvecklingsarbete som pågår när det gäller indivi- duell habiliterings/rehabiliteringsplan behöver lyftas fram och förstärkas. Enligt regleringsbrevet skall återrapportera insatser för att stödja landstingen för att förbättra tillgången till habilite- ring och rehabilitering för barn och ungdomar med funktionshinder. En viktig förutsättning för att funktionshindrade personer skall kunna delta självständigt i samhällslivet och bestämma över sin vardag är Regeringen har tillsatt en särskild utredare som skall analy- sera vissa frågor på hjälpmedelsområdet och vid behov lämna förslag till åtgärder (dir. 2002:22). Analysen skall bl.a. avse hjälpmedelsförsörj- ningen för förskoleverksamhet samt utbildning för barn, ungdomar och De förändrade förutsättningarna på hjälpmedelsområdet genom utvecklingen inom informations- och kommunikationsteknologin skall också utredas liksom avgiftssystemet för hjälpmedel och gränsdrag- ningen när det gäller ansvaret för individuella hjälpmedel för personer med personlig assistans respektive arbetshjälpmedel för assistenterna. uppdraget ingår även regleringen av insatsen rådgivning och annat per- sonligt stöd enligt 9 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa Utredaren skall redovisa sitt arbete Översyn av teckenspråkets ställning Kommunikation är grundläggande för att barn, unga och vuxna skall slog fast att barndomsdöva för att kunna fungera sinsemellan och ute i samhället måste vara tvåspråkiga. Regeringen anser att det är angeläget att teckenspråkets ställning ses över och har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av rätten och möjligheterna att använda teckenspråket, liksom dövas och hörsel- skadades tillgång till samhällets utbud av kultur och litteratur och vid behov lämna förslag till åtgärder (dir. 2003:169). I uppdraget ingår att kartlägga förutsättningarna till likvärdig utbildning på teckenspråk för bl.a. döva, dövblinda, och hörselskadade barn och ungdomar. även att analysera om utbildningen i teckenspråk för föräldrar och syskon till döva m.fl. tillgodoser de behov som finns. Uppdraget skall vara slut- Statsbidraget till särskilt utbildningsstöd m.m. finansierar de omvård- nadsinsatser som behövs i samband med undervisning vid riksgymna- sium för svårt rörelsehindrade elever. Anslaget används till kostnader för Skr. 2003/04:143 habilitering och elevhem med omvårdnadsinsatser i anslutning till riks- gymnasierna med den så kallade rh-anpassade gymnasieutbildningen. har det utbetalade statsbidraget till riksgymnasieverksamheten ökat från till . Riksgymnasier för svårt rörelsehindrade ungdomar finns på fyra orter i landet: , , och . Syftet med bilstöd är bland annat att lämna bidrag till föräldrar med funktionshindrade barn för anskaffning och anpassning av motorfordon m.m. Den vanligaste mottagaren av bilstöd är en person med funktions- hinder under som är beroende av bil för sin försörjning eller för att genomgå arbetslivsinriktad utbildning eller rehabilitering. Näst vanligast är förälder till ett barn med funktionshinder. Drygt 3 000 barn upp till och med har föräldrar som beviljats bilstöd på grund av barnets funktionshinder. Anslaget för bilstöd till handikappade (16:7) uppgår till . I tilläggsbudgeten föreslår regeringen att anslaget förstärks med 22 miljoner. föreslår rege- ringen att ytterligare 38 miljoner tillförs så att anslagen uppgår till . Regeringen har tillsatt en särskild utredare som skall se över stödet i ett bredare sammanhang och lämna förslag till att effektivisera och förbättra tillämpningen av stödet. 5.1.2Insatser för delaktighet och jämlika levnadsvillkor inom skolan En skola för alla (utgiftsområde 16, Utbildningspolitik) I skolan läggs grunden för sociala kontakter och framtida arbetsliv och det är därför viktigt att barn och ungdomar inte särskiljs på grund av olika förutsättningar och behov. Principen om en skola för alla är en av utgångspunkterna när regeringen har tillsatt den s.k. (dir. 2001:100), som har i uppdrag att göra en översyn av utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning. Kommittén skall ge förslag på åtgärder för att öka kontakter och samverkan mellan elever med och utan utvecklingsstörning. Kommittén skall också lämna förslag som kan förbättra utbildningens kvalitet för elever med utvecklingsstör- ning. har antalet elever i särskolan ökat markant, bl.a. som en följd av bristande resurser och kompetens att ge stöd till alla elever som behöver det. För att säkerställa att särskolan endast tar emot de elever som den är avsedd för skall kommittén dess- utom utreda om bestämmelser om särskolans personkrets bör tydliggöras. kommer att redovisa sina förslag . Läromedel (utgiftsområde 16, Utbildningspolitik) Den avslutade utredningen för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder (U2001:05) föreslår i betänkandet Läromedel specifikt (SOU 2003:15) ett flertal åtgärder för att effekti- statens insatser för anpassning och framställning av läromedel för bland annat barn och elever med funktionshinder i förskola och skola. Regeringen har beslutat att inrätta ett läromedelsråd vid special- pedagogiska förstärka statens läromedelsåtagande. 6 Barnets rätt till hälsa En av grundläggande principer slår fast barnets rätt till liv och utveckling (artikel 6). Artikeln handlar om barnets hela ut- veckling, vilket innefattar en förpliktelse att skapa en miljö för barnet som garanterar det maximala möjligheter till överlevnad och utveckling, innefattande barnets fysiska, psykiska, andliga, moraliska, psykologiska och sociala utveckling. Artikel 24 erkänner barnets rätt att åtnjuta bästa uppnåeliga hälsa och rätt till sjukvård och rehabilitering och staten skall särskilt vidta lämpliga åtgärder för att bl.a. säkerställa alla barns tillgång till hälso- och sjukvård, särskilt genom utveckling av primärvården, ut- veckla förebyggande hälsovård och föräldrarådgivning samt vidta effek- tiva och lämpliga åtgärder för att avskaffa skadliga sedvänjor som är skadliga för barns hälsa. 6.1Insatser för barns och ungas hälsa Det allmänna hälsotillståndet bland flickor och pojkar är generellt gott, med undantag av att de psykosomatiska besvären har ökat . Såväl självskattad hälsa, somatiska och psykiska besvär, samt allmänt välbefinnande försämras med stigande ålder och skillnaden mellan flickor och pojkar ökar med åldern. Framför allt sjunker andelen flickor som säger sig vara helt friska med stigande ålder. av de 15-åriga flickorna säger sig vara helt friska, att jämföra Denna könsskillnad i självskattad hälsa har Nyföddhets- och spädbarnstidens sjukdomar svarar för av alla hälsoproblem bland flickor och pojkar i åldrarna . plats i ohälsolistan kommer psykiska problem, som svarar för av alla år med funktionsnedsättning, följt av skador, som svarar för , infektioner, som svarar för , samt astma/allergi, som Mellan av alla barn söker barn- Insatser för barns och ungas hälsa genomförs huvudsakligen inom ramen för hälso- och sjukvårdspolitiken respektive folkhälsopolitiken (utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg). verksamheter som finansieras inom detta utgiftsområde beaktas barns särskilda behov, både vad gäller organisationen av och tillgången till god har en välutbyggd och erkänt välfungerande barnsjukvård, vil- Skr. 2003/04:143 ket har resulterat i en generellt sett mycket hög hälsonivå hos barn.