prop · GS032 · 2004-09-16 00:00:00 — för Ungdomsorganisationer (LSU) välkomnar att förslaget beaktar utsatta ungdomars förhållanden. LSU efterfrågar också en analys av hur de offentliga resurserna fördelas mellan olika ungdomsgrupper. LSU, och Sverok ser fördelar med att särskilja grupperna ungdomar respektive ungdomar i uppföljningen. ställer sig dock tveksam till om det går att skilja analyskategorin unga vuxna från övriga vuxna. Skälen för regeringens bedömning Uppföljning av indikatorer och analys av huvudområden Utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor bör följas upp regelbundet. För att göra uppföljningar möjliga är det nödvändigt att mätbara indika- torer kopplas till målen. Det finns dock redan indikatorer för de flesta målen för statlig verksamhet. Det kan ibland finnas behov att hitta särskilda indikatorer för ungdomar eller att utveckla uppföljningen så att ungdomars situation täcks på ett bättre sätt. Indikatorerna skall identifie- ras eller utformas av den ansvariga myndigheten i samverkan med Ung- domsstyrelsen. Den regelbundna uppföljningen av indikatorerna hos myndigheterna bör, såvida inte myndigheten har fått i uppdrag att göra mer omfattande uppföljningar eller analyser, begränsas till en kvantitativ redovisning av utvecklingen för varje enskild indikator. Bedömningen av om nya indikatorer skall tas fram och vilka de i så fall skall vara, skall göras med utgångspunkt bland annat i vad som är rimligt med hänsyn till den aktuella myndighetens totala verksamhet. Regeringen delar syn på behovet av stärkt kommunikation mellan regeringen och myndigheterna om måluppfyllel- sen för den nationella ungdomspolitiken. Därför bör redovisningen av indikatorerna även ställas direkt till det ansvariga departementet och inte endast till . Den föreslagna processen bör också integ- reras i myndigheternas årsredovisningscykel så att den därigenom blir en del av den ordinarie statliga budgetprocessen. Regeringen delar också syn på behovet av årliga tematiska och kvalitativa analyser av utvecklingen av ungdomars lev- nadsvillkor avseende välfärd och makt inom ett eller flera utvalda huvudområden. Regeringen avser att i budgetpropositionen redo- visa utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor på basis av redovisning- arna av indikatorer och de tematiska analyserna. En stor del av de beslut som påverkar ungdomars villkor fattas på nivå. Utfallet för den nationella ungdomspolitiken och för ungdomspolitiken i kommunerna är därför ömsesidigt beroende. En kunskapsbaserad sektorsövergripande ungdomspolitik är avgörande även för den nationella ungdomspolitikens genomslag. Det är Prop. 2004/05:2 därför av stor vikt att uppföljningar och analyser av ungdomars levnadsvillkor sker på ett sätt som ger relevant kunskap för kommunerna och för den regionala nivån. Levnadsvillkoren för ungdomar kan skilja sig beroende på kön, etnici- tet, kulturell eller socioekonomisk bakgrund, ålder, bostadsort, sexuell läggning eller eventuella funktionshinder. Därför anser regeringen att uppföljningssystemet skall belysa skillnader i utvecklingen av ungdo- mars levnadsvillkor med utgångspunkt i dessa faktorer. Urvalet av indi- katorer skall också i möjligaste mån tillåta internationella jämförelser av ungdomars levnadsvillkor. Genom den föreslagna uppföljningen av indikatorer och analysen av huvudområden skapas en bred bild av hur ungdomars tillgång till välfärd och makt utvecklas. Utöver detta förutsätter ett effektivt målstyrnings- system också regelbundna uppföljningar av vilka åtgärder som vidtagits för att påverka utfallet för målen inom respektive politikområde. Regeringen delar inte uppfattning om att det skulle vara ändamålsenligt att införa två analytiska målgruppskategorier för uppföljning och analys inom den nationella ungdomspolitiken. Förvisso utgör myndighetsåldern i flera avseenden en viktig avgränsare för lev- nadsvillkoren inom ungdomsgruppen. I många avseenden kan emellertid andra åldersgränser vara lika viktiga markörer för förändrade levnads- villkor. Utbildningsområdet är ett område där myndighetsåldern är av mindre betydelse än uppdelningen i elever i grundskola, gymnasium respektive högre utbildning. I andra fall är det över huvud taget inte meningsfullt att i analyser dela upp ungdomsgruppen i flera ålderskate- gorier. Såväl redovisningarna och analyserna av ungdomars levnadsvill- kor som åtgärderna för att påverka dem bör kunna riktas till olika ålders- kategorier på ett flexibelt sätt. Sammanfattningsvis innebär regeringens bedömningar om ett förnyat system för uppföljning en betydande förenkling och effektivisering i för- hållande till det nuvarande uppföljningssystemet. Målen och indikato- rerna utgår i större utsträckning från myndigheternas befintliga verksam- hetsmål. Detta innebär att arbetsbelastningen för framtagande av mål och indikatorer minskar. Vidare begränsas myndigheternas återrapporte- ringsuppdrag i omfång och rapporteringsvägen kortas. Slutligen förtydli- gas ansvar för analyser av utvecklingen av ungdo- mars levnadsvillkor i helhet. 7.2Regelbundna attityd- och värderingsstudier Regeringens bedömning: Det bör regelbundet tas fram information om hur ungdomar upplever sin tillgång till välfärd och makt. förändringar av ungdomars uppfattning av vad som utgör viktiga aspekter av välfärd och makt bör belysas. förslag: bedömning överens- stämmer med regeringens. menar att man bör över- väga att genomföra undersökningar något oftare än för att bättre kunna följa utvecklingstendenser. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser anser att det finns bris- ter i kunskapsinhämtning och statistik inom ungdomspolitiken och stöd- jer därmed förslag om kompletterande studier. remissinstanser betonar vikten av att beakta aspekter som etnicitet, kön och sexuell läggning i kunskapsinhämtningen. påpekar att det även är nödvändigt med kvalitativa studier för inhämtning av relevant kunskap. bedömer att underlaget för värderingsstudien kan breddas till att omfatta barn och unga Skälen för regeringens bedömning: Subjektiva upplevelser, värde- ringar och attityder kan utgöra lika viktiga aspekter av tillgången till väl- färd och makt som objektiva yttre indikatorer. Att vara medicinskt frisk behöver inte betyda att man mår bra. Att ha tillgång till en viss ekono- misk standard behöver inte betyda att man upplever ekonomisk trygghet. Formella rättigheter till inflytande är inte detsamma som att uppfatta sig De ovan nämnda kvantitativa uppföljningarna och analyserna av indikatorer, huvudområden och åtgärder bör därför kompletteras med kvalitativa studier av hur ungdomar upplever sin tillgång till olika aspekter av välfärd och makt. ungdomars uppfattning av vad som utgör viktiga aspekter av välfärd och makt bör belysas. har 1997 och 2002 genomfört omfattande urvalsun- dersökningar om utvecklingen av ungdomars attityder och värderingar inom olika områden. genomförde Barn- och ungdomsdelegatio- nen en liknande undersökning. Genom att belysa ungdomars egna upple- velser har attityd- och värderingsstudierna givit värdefullt kunskapsun- derlag till den nationella ungdomspolitiken. underlag bör inhämtas regelbundet även . En av utgångspunkterna för den nationella ungdomspolitiken är att ungdomar är en heterogen grupp. Kön, etnicitet, kulturell eller socioeko- nomisk bakgrund, ålder, bostadsort, sexuell läggning och funktionshinder kan påverka både tillgången till och värderingarna kring olika aspekter av välfärd och makt. Attityd- och värderingsstudierna bör därför utfor- mas så att det är möjligt att analysera likheter och skillnader mellan olika ungdomsgrupper och de bör också kontinuerligt utvecklas. Regeringens bedömning: Behovet av och möjligheterna till att skapa en samlad statistik för bättre uppföljningar och internationella jämförelser av utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor bör ses över. förslag: föreslår att Statistiska Prop. centralbyråns (SCB) undersökning om levnadsförhållanden () vida- reutvecklas för att den skall ge ett bättre underlag om ungdomars faktiska Statskontorets förslag: Statskontoret föreslår att regeringen uppdrar åt en arbetsgrupp att utreda statistikbehovet inom ungdomspolitikens Statskontoret föreslår vidare att det utformas ett statistikpaket som bör ansvara för. föreslår också att SCB ges i uppdrag att definiera ungdomsbegreppet. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker Ungdoms- styrelsens förslag och betonar behovet av ny statistik utöver den påpekar brister i den existerande statistiken när det gäller utländsk bakgrund som variabel. det och Fritidsforum betonar behovet av ett jämställdhetsperspektiv i anser att statistikfrågorna på kulturområdet måste ses över och föreslår en dialog med andra aktörer , som i övrigt delar resonemang och förslag, menar att både de fördjupade studierna om barns levnadsförhållanden, så kallad , och attityd- och värderingsstudier bör samordnas med ULF-undersök- Även stödjer tanken på vidareutveckling av statistikinhämtningen och framhåller värdet av återkommande undersök- ningar om ungdomars attityder och aktiviteter i förhållande till målområ- dena för ungdomspolitiken. Skälen för regeringens bedömning: Ett stort antal myndigheter har i uppdrag att ta fram statistik om ungdomars levnadsvillkor. dighetsspecifika statistiken används ofta även för uppföljningar och analyser inom den nationella ungdomspolitiken. ULF-undersökningar ger ett viktigt underlag om ungdomars faktiska lev- Data från behandlar hela befolkningen över och berör samtliga föreslagna huvudområden för den natio- SCB har i samband med ULF-undersökningarna 2001, 2002 och 2003 genomfört fördjupade studier om barns levnadsförhållanden (), som täcker åldersgruppen . SCB i uppdrag att genomföra även . Regeringen har också givit SCB i uppdrag att upprätta en gemensam ram för systematisk framställning av statistik över inkomst- och levnads- villkor (EU-SILC) i enlighet med beslut av och Euro- peiska unionens råd (och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 av ). En sådan ram gör det möjligt att göra internationella jämförelser av levnadsförhållanden i med övriga EU:s Eurobarometerundersökningar kan använ- das för internationella jämförelser av ungdomars attityder och levnads- Regeringen har som ambition att skapa en samlad statistik som möjlig- gör effektivare uppföljningar och internationella jämförelser av utveck- lingen av ungdomars levnadsvillkor. För att uppnå detta bör inhämt- ningen av statistik om ungdomars levnadsvillkor utvecklas ytterligare. Bland annat bör möjligheten att mellan myndigheter kunna samordna statistikinhämtning ses över, inte minst för att undvika dubbelarbete eller att viktiga frågor hamnar mellan stolarna. Ett viktigt område för sådan Prop. 2004/05:2 samordning är hälsostatistiken där det saknas ett enhetligt nationellt system för att följa upp ungdomars hälsa . Ett annat område som behöver utvecklas är statistikinhämtning som följer ungdo- mars levnadsvillkor från de tidiga tonåren och en bit och som möjliggör jämförelser av utvecklingen av levnadsförhållanden för olika delar av ungdomsgruppen. Regeringen anser att möjligheterna att skapa ett sådant system bör undersökas. Slutligen bör möjligheterna att utveckla ULF:s roll som källa till kunskap om ungdomars levnads- villkor analyseras. 7.4Utvärdering av den nationella ungdomspolitiken Regeringens bedömning: Sambandet mellan mål, insatser och utfall inom den nationella ungdomspolitiken bör utvärderas regelbundet och redovisas till . förslag: förslag om regel- bundna utvärderingar av sambandet mellan mål, insatser och utfall inom ungdomspolitiken stämmer i huvudsak överens med regeringens bedöm- ning. föreslår att sådana utvärderingar genomförs av ett organ som är fristående från i den nationella ungdomspo- litiken ingående aktörer, till exempel en enskild forskningsinstitution, en grupp forskare eller en myndighet med sektorsövergripande utvär- deringsfunktion. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser som berör förslaget om den fördjupade analysen är positiva till förslag. Eko- nomistyrningsverket är dock tveksamt till om hela politikområdet ung- domspolitik måste utvärderas och förordar istället regel- bundna behovsstyrda utvärderingar i syfte att utveckla verksamheten. för Ungdomsorganisationer (LSU) ser positivt på en större återkommande forskningsanknuten utvärdering. LSU menar också att ungdomar bör vara delaktiga i att formulera frågeställningar för en sådan utvärdering. Myndigheten för skolutveckling påpekar att uppdraget kan ges till en extern utvärderare. Skälen för regeringens bedömning: I den förra ungdomspolitiska propositionen bedömde regeringen att bör genomföra en fördjupad analys av hur ungdomspolitiken utvecklats. Analysen skulle därefter ligga till grund för regeringens redovisning till . Det är regeringens mening att den nationella ungdomspo- litiken och dess utfall även fortsättningsvis bör redovisas för regelbundet. kan vara en lämplig intervall för sådan redo- visning. Redovisningen bör, i enlighet med förslag, riktas in på att utvärdera sambandet mellan mål, insatser och utfall inom politikområdet ungdomspolitik. Att analysen och redovisningen av den nationella ungdomspolitiken utformas med hänsyn till ungdomars syn- punkter på vad som utgör viktiga frågeställningar är en självklarhet. Regeringen bedömer att även fortsättningsvis bör ha huvudansvaret för att det genomförs en utvärdering som skall ligga till grund för regeringens redovisning till . 2004/05:2 utesluter inte att delar av uppdraget kan ges till ett fristående organ. Källa: Tyck till på webbplats . En större och bredare förståelse för ungdomars levnadsförhållanden behövs i hela samhället och inte minst hos de yrkesgrupper som kommer i kontakt med ungdomar; exempelvis lärare, fältassistenter och arbetsförmedlare. Det är också viktigt att arbetet med reformer, handlingsplaner och liknande grundas på gedigna och aktuella kunskaper om ungdomars förhållanden. En systematisk och allsidig ungdomsforsk- ning fyller också en viktig funktion i det utökade internationella samarbetet och kunskapsutbytet på ungdomsområdet. Ungdomsforskningen är ett relativt nytt och mångdisciplinärt forsk- ningsfält, som främst verkar inom det samhällsvetenskapliga området. Ungdomsforskningen intensifierades och tydliggjordes i slutet av 1980- talet bland annat genom att det inrättades ett ungdomsforskningsprogram vid det dåvarande (). Genom omorganisationen av de forskningsfinansierande myn- digheterna 2001 fördes ansvar för ungdomsforskning över till för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). FAS stödjer forskning om ungdomars villkor inom flera huvudområden, bl.a. arbets- marknad, folkhälsa samt omsorg och sociala relationer. Projektstöd tilldelas forskarna i öppen konkurrens med andra forskare inom FAS:s verksamhetsområde. Forskning som rör ungdomar beviljas stöd även av andra forskningsfinansierande myndigheter, exempelvis Veten- skapsrådet. () har finansierat en nordisk ungdomsforskningskoordinator med uppdrag att stimulera nor- disk ungdomsforskning och dess bidrag till utvecklingen av ungdomspo- litiken i . I den nuvarande koordinatorns uppdrag ingår att ta fram en strategi för ungdomsforskningsarbetet inom . Strategin kan också ses i ljuset av den förändringsprocess som pågår beträffande det nordiska forskningssamarbetet till följd av Nordiska ministerrådets beslut att inrätta ett nordiskt forsknings- och innovations- område. anordnar NUK ett ungdomsforskningssymposium, NYRIS. På dessa symposier deltar vanligen ett stort antal internationella ungdomsforskare, beslutsfattare och praktiker på ungdomsområdet. Det är tur att anordna nästa nordiska ungdomsforskningssympo- sium, som planeras äga rum . Det behövs breddade och fördjupade kunskaper på europeisk nivå om ungdomars situation. Som ett led i uppföljningsprocessen av Europeiska kommissionens vitbok för ungdom (KOM (2001) 681 slutlig) har medlemsstaterna antagit ett ramverk för ett utökat samar- bete på ungdomsområdet. Ett av fyra prioriterade områden är ökad för- ståelse för och ökade kunskaper om ungdomar. Medlemsstaterna för- väntas anta gemensamma mål för bättre kunskaper och forskning om ungdomars situation . Bättre kunskap om ungdomar skall uppnås bl.a. genom att underlätta sammanställningen av undersökningar om ungdomsfrågor som genomförs på nationell och europeisk nivå. Arbetet i forskningsnätverk skall dels underlättas och dels bidra till att Prop. 2004/05:2 skapa indikatorer. Arbetet genomförs i samarbete med . Den svenska ungdomsforskningen har utvärderats vid ett flertal tillfäl- len. FAS har haft ett särskilt regeringsuppdrag att utvärdera svensk ung- domsforskning mellan 19952001. Utvärderingen, in 19952001, An Evaluation Report (S2003/2319/SK), ger en bild av den svenska ungdomsforskningens inriktning och kvalitet. Enligt utvärderingen är den svenska ungdomsforskningen oftast rele- vant och av god kvalitet även om vissa brister påtalas, bl.a. när det gäller teorianknytning. Många aspekter av svenska ungdomsfrågor skulle, enligt utvärderarna, kunna förstås bättre med ett mer internationellt komparativt angreppssätt. Många internationella tidskrifter om ungdoms- forskning saknar helt artiklar från svenska forskare och majoriteten av alla avhandlingar skrivs på svenska, vilket försvårar internationell sprid- ning. Utvärderingen visar vidare att vissa områden i den svenska ungdoms- forskningen är relativt lite studerade. Inom till exempel den epide- miologiska forskningen är det få studier som berör prevention eller behandling, liksom droganvändning hos ungdomar. Områden som rör ungdomars sociala och ekonomiska resurser, familjemönster, deltagande i organisationer, roller på arbetsmarknaden samt tillvaron i skolan är inte heller särskilt väl täckta. Inom vissa discipliner, så som nationalekonomi, företagsekonomi, statsvetenskap och juridik, finns i stort sett ingen svensk forskning som fokuserar på ungdomar. Regeringen menar att forskningen om ungdomars villkor kan ge viktiga bidrag till samhällets utformning. Enligt utvärderingen av ungdomsforskningen finns det också ett antal utvecklingsmöjligheter för denna forskning. Området skulle därför kunna gynnas av att olika samordningsaktiviteter genomförs på nationell nivå. Barnforskningen är ett närliggande område med många beröringspunkter. Båda forskningsområdena kan enligt regeringen stärkas av en gemensam samordning på nationell nivå. Av denna anledning avser regeringen att tilldela FAS ett samordningsansvar för såväl barn som ungdoms- forskningen. Detta ansvar innebär delvis ett finansieringsansvar, men framförallt ett ansvar att genom olika aktiviteter bidra till kommunikation och samverkan mellan berörda intressenter. 8.2Kunskapsutbyte mellan ungdomsforskare och praktiker Regeringens bedömning: Kunskapsutbyte mellan ungdomsforskare och praktiker bör ske mer kontinuerligt. Behovet av och förut- sättningarna för att utveckla ett sådant kunskapsutbyte bör analyseras. Skälen för regeringens bedömning: Hela samhället är mottagare av den kunskap som tas fram genom forskningen. Ett omfattande, aktivt och förtroendefullt kunskapsutbyte mellan forskare och det övriga samhället är därför fruktbart för samtliga parter. Personer som praktiskt arbetar med ungdomar och ungdomsfrågor, liksom ungdomar själva och ung- domsorganisationerna, behöver kompetens såväl för att tillgodogöra sig Prop. 2004/05:2 forskning som för att formulera kunskapsbehov. När det gäller ungdomsforskning har FAS bland annat gjort en populärvetenskaplig skrift om pågående projekt, Ungdomsforskning skilda världar och värderingar (2002) samt arrangerat möten med ung- domsforskare och praktiker, det senaste med titeln domsforskningens olika ansikten. Regeringen anser att ett kontinuerligt kunskapsutbyte mellan forskare och praktiker är betydelsefullt. För att ett sådant kunskapsutbyte skall vara möjligt behövs mötesplatser. Dessa identifieras och skapas bäst i samverkan mellan dem som arbetar inom respektive område. Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att genomföra en kartläggning och analys av behovet av och förutsättning- arna för ett kontinuerligt kunskapsutbyte mellan ungdomsforskare och praktiker. Kartläggningen kan genomföras inom ramen för de medel som myndigheten disponerar. Insatsen leder inte till ökade utgifter för statsbudgeten. 8.3En referensgrupp med ungdomsforskare Regeringens bedömning: En referensgrupp som består av ungdoms- forskare från olika områden och discipliner bör knytas till . Dessa forskare bör bidra med kunskaper när det gäller myndighetens arbete med fördjupad analys av utvecklingen av ungdomars levnadsförhållanden. Referensgruppen bör också fungera som bas för ett nationellt nätverk i kontakter med ungdomsforskningsnätverk från andra länder. Skälen för regeringens bedömning: har i sin verksamhet ofta kontakter med forskare, både av tillfällig och mer per- manent karaktär. verksamhet är kunskapsintensiv och behov föreligger av ett kontaktnät med forskare med bred ämnestillhörighet. Det gäller bl.a. forskarmedverkan på konferenser, utvärdering av satsningar på utvecklingsprojekt, råd till kommunerna om specifika forskarkontakter och medverkan i fördjupad analys av ung- domspolitiken. Regeringen bedömer att verksamhet, när det gäller såväl analys och utvärderingar som aktiviteter för att få till stånd ett erfarenhetsutbyte mellan forskare och praktiker, skulle gynnas av att en referensgrupp med ungdomsforskare inrättas. Den sektorsövergripande och aktuella kunskap som en sådan referensgrupp kan generera skulle även bidra med ett relevant underlag till regeringen i dess uppgift att bedriva en kunskapsbaserad ungdomspolitik. har vidare i sin internationella verksamhet funnit att det finns en stor efterfrågan på den samlade kunskapen i ett nationellt nätverk, som en bas för kontakter med nationella forskarnätverk från andra länder. Det behövs bättre kunskaper på europeisk nivå om ungdomars situation. Den referensgrupp som här föreslås kan utgöra grunden för ett nationellt nätverk i EU-samarbetet och i andra internationella sammanhang. Regeringen bedömer att bör inrätta en Prop. 2004/05:2 referensgrupp med ungdomsforskare som kan fungera som ett nationellt och samlat för att tillgodose såväl myndighetens som regeringens behov att överblicka den aktuella ungdomsforskningen. En sådan forskarreferensgrupp inrättas inom ramen för de medel som myn- digheten disponerar, varför förslaget inte leder till ökade kostnader för statsbudgeten. Källa: Tyck till på webbplats . En stor del av de beslut som påverkar ungdomars tillgång till välfärd och makt fattas av den kommunala självstyrelsen. Detta begränsar regering- ens möjligheter att direkt påverka utfallet av den nationella ungdoms- politiken. Förhållandet förstärks också genom att den statliga styrningen av kommunerna i allt högre grad har tagit formen av ramlagar, vilket innebär att kommunerna har ansvaret för hur målen för verksamheten skall uppnås. Ungdomspolitiken i kommunerna utgår från den enskilda kommunens egna perspektiv och förutsättningar. Ungdomars förhållan- den och möjligheter kan således variera mellan olika kommuner. Att kommunerna ansvarar för verksamhetens genomförande innebär dock inte att den nationella ungdomspolitiken är återhållsam i sina ambi- tioner för ungdomars villkor på lokal nivå. Tvärtom; den nationella ung- domspolitikens inriktning och mål omfattar villkoren för alla ungdomar. Detta gäller även i frågor som kommunerna beslutar om. Den nationella ungdomspolitiken har också ett övergripande ansvar för ungdomars möjligheter att utvecklas under jämlika och rättvisa villkor, oavsett vilken kommun ungdomarna bor i. Det är därför avgörande för ungdomspolitikens genomslag att de nationella målen och prioriteringarna är relevanta i kommunerna. Kommunernas motiv för den egna ungdomspolitiken varierar.