prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — Antalet helårsstudenter ökade från knappt 150 000 till 250 000. Därefter har antalet helårsstudenter fortsatt att öka. Ytterligare 30 000 helårsstudenter har tillkommit vilket innebär en ökning . De samlade utbildningsuppdragen för universitet och högskolor 2002 uppfylldes till . Av 29 lärosäten med uppdrag att öka antalet helårsstudenter inom teknik och naturvetenskap uppfylldes detta uppdrag av 20 lärosäten. Antalet examinerade totalt har ökat 2002 till skillnad från föregående år då en viss minskning kunde noteras. Ökningen har varit större för generella examina än för yrkesexamina. För de examina som examinationsmål har satts upp har 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 antalet examina ökat, och efter halva perioden har lärosätena uppnått av målet för civilingenjörer och arkitekter samt sjuksköterskor. För lärarexamen med inriktning mot har av målet uppnåtts efter halva perioden, medan av målet för lärarexamen med inriktning mot senare år har uppnåtts. Antalet examinerade lärare med inriktning mot förskola och förskoleklass ökade mellan läsåren 2000/01 och 2001/02, vilket kan jämföras med den totala examinationsökningen för lärare som var . Antalet nybörjare och aktiva samt examinerade i forskarutbildningen har ökat. Efter halva perioden har av regeringens examinationsmål för samtliga vetenskapsområden uppnåtts. Staten har under satsat på studiestödsverksamheten i form av ekonomiskt bidrag till studerande. Dessutom utbetalas mer än i lån till studerande. Vidare tillkommer kostnader för studiestödsadministrationen på . Under fick cirka 928 000 studerande studiestöd, därutöver har fler än 17 000 personer fått bidrag vid korttidsstudier och över 700 högskolestuderande med synskada eller andra läshandikapp försetts med studielitteratur. Vidare har nästan 300 föräldrar till döva barn fått bidrag till kostnader för utbildning i teckenspråk och 330 funktionshindrade gymnasieelever har fått bidrag till kostnader för studier vid riksgymnasierna. Antalet studielåntagare uppgick till drygt 1,4 miljoner personer. Låntagarnas samlade skuld till () redovisades till . Efterfrågan på information om studiestöd hos de studiestödsadministrerande myndigheterna har under det senaste verksamhetsåret varit omfattande både i volym och komplexitet. I många avseenden når svensk utbildning mycket långt och är ett internationellt föredöme. Det är dock, enligt regeringens mening, inte acceptabelt att en av tio elever i inte klarar målen i svenska, engelska eller matematik eller att ungdomar lämnar gymnasieskolan utan fullständiga betyg. Mot bakgrund av bristerna i skolans resultat måste ambitionsnivån höjas och arbetet med att förbättra utbildningen intensifieras. presenterade regeringen sitt kvalitetsprogram för skolan Alla skolor skall vara bra skolor. Kvalitetsprogrammet omfattar insatser för ökad individanpassning, för tydligare och tidigare information till elever som inte når målen i samt insatser för att stärka skolors och kommuners kvalitetsredovisningar. Vidare omfattar insatserna en renodling av uppgifter och ett inrättande av Myndigheten för skolutveckling. förändrade roll innebär att verket skall bli en starkare och mer synlig aktör, som granskar verksamheten och hävdar kraven på kvalitet och likvärdighet. Regeringen har som ledstjärna att kvaliteten skall förbättras och uppföljningen skall utvecklas i såväl förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg som i och gymnasieskolan. Allmänna råd skall utarbetas av för att bidra till förbättrad kvalitet inom förskoleverksamheten. Regeringen anser vidare att både förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen bör lämna kvalitetsredovisningar. Regeringen fortsätter att satsa på att öka personaltätheten inom de olika skolverksamheterna. Statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder i kommuner med maxtaxa inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg har till stor del använts till personalförstärkningar. Regeringen anser att det är mycket viktigt att det livslånga lärandet som startar i förskolan ses ur ett genusperspektiv. En jämställdhetsdelegation har därför tillsatts för att förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet inom förskolan (dir. 2003:101). Regeringen ser som en av sina viktigaste uppgifter att minska invandrares utanförskap. Myndigheten för skolutveckling har av den anledningen som sin första och viktigaste uppgift att förbättra förskole- och skolsituationen i segregerade områden. Vidare har regeringen beslutat att genomföra en försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning i årskurs 7-9 i syfte att förhindra att elever som kommit sent till halkar efter kunskapsmässigt. Insatser har gjorts för att öka kvaliteten i gymnasieskolans yrkesutbildningar. Det finns , enligt regeringens uppfattning, ett behov av att gå vidare. Regeringen avser därför att inrätta en yrkesutbildningsdelegation med representanter för arbetsmarknadens parter och utbildningssystemet. 2000 hade som huvudsakligt uppdrag att utreda och lämna förslag till en framtida utformning av gymnasieskolans studievägsstruktur. I uppdraget ingick även att överväga vad som kan göras i programmens uppbyggnad för att minska den sociala och könsmässiga snedrekryteringen till olika utbildningsvägar samt avhoppsfrekvensen, inte minst bland elever med utländsk bakgrund i gymnasieskolan. Kommitténs betänkande har remissbehandlats och regeringen avser att överlämna en proposition om gymnasieskolan . Inom ramen för olika valideringsprojekt har regeringen gjort insatser för att vuxnas reella kompetens skall tillvaratas. Detta är ett viktigt område inte minst för att öka invandrares möjlighet till inträde på arbetsmarknaden. Regeringen avser därför att inrätta en valideringsdelegation med representanter från arbetsmarknadens parter och utbildningssystemet. Det finns fortfarande skillnader mellan lärosätena inom högskoleområdet vad gäller genomförandet av utbildningsuppdragen. Framför allt har lärosäten med tyngdpunkten lagd på tekniska och naturvetenskapliga utbildningar även haft stora svårigheter att öka studentantalet i förväntad omfattning. Dock har de omfördelningar av platser som gjordes samt i tilläggsbudgetar inneburit att takbeloppen utnyttjats i större utsträckning än 2001. Trots en ökad examination inom lärarutbildningen med inriktning mot senare år måste denna öka för att examinationsmålet ska nås. Det krävs också en kraftig ökning av antalet lärarstudenter som väljer mate- matisk-naturvetenskaplig eller teknisk inriktning för att lärosätena ska nå målet att en tredjedel av de examinerade har denna inriktning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Lärosätena har i uppdrag att fortsätta beakta behovet av lärare i förskola och förskoleklass. Genom att nästan 1 miljon studerande har kunnat finansiera sina studier med någon form av studiestöd bedömer regeringen att verksamheten har bidragit till att många har kunnat studera utan att begränsas av sina ekonomiska resurser eller funktionshinder. Därmed har studiestödsverksamheten bidragit till att fylla de platser som utbildningsväsendet erbjudit och att målen för politikområdet uppnåtts. är ett av världens mest internationaliserade länder, vilket har varit viktigt för vårt lands utveckling och välfärd. Ett fortsatt tillskott av kunskaper och kompetens från utlandet och att befolkningen skaffar sig mer erfarenheter och nya kunskaper om vår omvärld är nödvändigt för att skall kunna förbli en av världens ledande kunskapsnationer. Det är därför viktigt att ännu fler stimuleras till att skaffa sig utlandserfarenhet och att blir ett ännu attraktivare land att flytta till. () granskar myndigheternas årsredovisningar och delårsrapporter. Inom politikområdet har , , Sameskolstyrelsen, Nationellt centrum för flexibelt lärande, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning och avvecklingsmyndighet erhållit invändning i revisionsberättelsen avseende . För dessa myndigheter har RRV även lämnat revisionsrapport. Regeringen behandlar invändningen för berörda myndigheter under respektive anslag. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 5 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Förskoleverksamheten bedrivs i form av förskola, familjedaghem och kompletterande förskoleverksamhet (öppen förskola). Skolbarnsomsorgen bedrivs i form av fritidshem och familjedaghem. För barn mellan tio och kan skolbarnsomsorgen även bedrivas i form av öppen fritidsverksamhet. Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg har genomgått stora förändringar . Kommunernas svaga ekonomi samt flera reformer har påverkat och delvis förändrat verksamheten. De senaste årens reformer har väsentligt ökat tillgängligheten till förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. En ökad fokusering på det pedagogiska innehållet i förskolan har förstärkt dess roll som del i det livslånga lärandet och det första steget i utbildningssystemet. En läroplan för förskolan infördes . Reformen maxtaxa och allmän förskola m.m. påbörjades . Den sista delen i reformen infördes . Regeringen fäster nu stor vikt vid kvalitetsfrågor i förskolan som skall prägla de kommande årens arbete. Regeringen avser att återkomma till med en särskild förskoleproposition. Maxtaxa och allmän förskola Regeringen anser att förskolan är en del av den generella välfärden och att den därför skall erbjudas alla barn från tidig ålder. Ingen får utestängas från den tidiga starten i lärande och utveckling på grund av höga avgifter eller för att en förälder är arbetslös eller är föräldraledig för vård av ett syskon. Reformen maxtaxa och allmän förskola m.m. består av flera delar som har trätt i kraft . blev kommunerna skyldiga att erbjuda plats i förskoleverksamhet för barn i åldern vars föräldrar är arbetslösa. En motsvarande skyldighet infördes för barn till föräldralediga och allmän förskola för 45-åringar infördes . Bestämmelser om maxtaxa i verksamheten, dvs. ett högsta tak för de avgifter som föräldrar betalar, infördes . Regeringen har gett i uppdrag att administrera och följa upp reformen. Den första rapporten lämnades och bygger på flera stora studier som genomfört . Av rapporten framgår följande: -andelen barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga har ökat i förskolan genom reformen. Den största ökningen kan tillskrivas de föräldraledigas barn. -även andelen barn i åldern som är inskrivna i fritidshem har ökat . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Dessa är framförallt barn till förvärvsarbetande eller studerande föräldrar som var ensamma hemma eller hade omsorgen ordnad med hjälp av grannar, släktingar etc. -reformen har inte medfört längre närvarotider. Barn vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerar har samma närvarotider som tidigare och mönstret är detsamma i familjedaghem. Däremot har den genomsnittliga närvarotiden i förskolan sjunkit med vilket i stort sett beror på att barn till arbetslösa och föräldralediga har fått rätt till plats under minst eller . -gruppstorleken i förskolan har inte förändrats , dvs. gruppstorlekarna har stabiliserats, men på en nivå som är betydligt högre än den som rådde . Däremot fortsatte de redan stora barngrupperna på fritidshemmen att öka ytterligare. -maxtaxan fick ett nästan fullt genomslag , då 287 av landets 289 kommuner anslöt sig till systemet. tillämpar alla, nu 290, kommuner i landet maxtaxa. Kommunerna har dock möjlighet att inom maxtaxans ram föra en egen avgiftspolitik. Närmare 200 kommuner använde denna möjlighet och har egna bestämmelser om antalet betalmånader, tidsrelatering och/eller avgiftsreduktion när barnet är sjukt, har semester m.m. Detta resulterar i avgifter som är lägre än den ordinarie maxtaxan. De kommuner som har infört maxtaxan är berättigade till två statsbidrag, dels för att kompensera intäktsbortfallet, dels för att säkra kvaliteten i verksamheten. har bidraget till kvalitetssäkrande åtgärder framför allt använts till personalförstärkning i förskolan. beslutade i samband med beslut om 2003 års ekonomiska vårproposition att godkänna ett förslag från regeringen om höjning av den högsta avgiften för maxtaxa inom barnomsorgen från . Avgiften i förskoleverksamheten får inte överstiga av inkomsten, dock högst (+120 kr) , för det första barnet, dock högst (+80 kr) för det andra barnet, respektive och högst (+40 kr) för det tredje barnet. Avgifterna i skolbarnsomsorgen får inte överstiga av inkomsten, dock högst (+80 kr) för det första barnet, samt dock högst (+40 kr) för det andra respektive tredje barnet. För det fjärde barnet utgår det liksom tidigare ingen avgift. Hushåll med en sammanlagd inkomst understigande berörs inte av förslaget. De höjda avgifterna innebär möjlighet till ökade avgiftsinkomster för kommunerna och regeringen avser därmed att sänka det statsbidrag som lämnas till kommuner som tillämpar maxtaxan med . Antalet familjedaghem har minskat i takt med att föräldrar har valt den utbyggda förskolan. Familjedaghem kan dock vara ett viktigt alternativ för vissa barn och föräldrar. Regeringen har av den anledningen gett i uppdrag att följa upp och redovisa utvecklingen av familjedaghemmen. Uppföljningen skall belysa familjedaghemmen som ett komplement till den allmänna förskolan. Frågor som bör omfattas är huruvida vårdnadshavarens önskemål om omsorgsform kan tillgodoses i kommunerna, om familjedaghem finns som ett alternativ till förskola för fyra- och femåringar samt om det finns en samverkan mellan familjedaghemmet och den allmänna förskolan och hur den i sådana fall organiseras. skall även redovisa omfattningen av den avgiftsfrihet inom familjedaghemmen för fyra- och femåringar som inte deltar i den allmänna förskolan och som en del kommuner infört. Uppdraget skall redovisas . I regeringens skrivelse Utbildning för kunskap och jämlikhet regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188) gör regeringen bedömningen att en skyldighet bör införas även för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen att upprätta kvalitetsredovisningar. Som ett led i detta arbete har utarbetat en promemoria Skyldighet att lämna uppgifter om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (U2002/4328/S). Efter avslutat remissförfarande bereds promemorian i . Därutöver har fått i uppdrag att kartlägga förekomsten av kvalitetsredovisningar i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen och analysera dem. Verket skall vidare redovisa ett underlag inför den av regeringen aviserade regleringen av kvalitetsredovisning för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Kartläggningen skall redovisas till regeringen , analysen och underlaget skall redovisas . Mer om resultatinformation återfinns i avsnitt 6.1.1 Förstärkt kvalitetsarbete. Staten har i 2 a kap. 3 § Skollagen (1985:1100) angivit vilka uppgifter och krav som ställs på förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, nämligen att genom pedagogisk verksamhet erbjuda barn fostran och omvårdnad samt att komplettera skolan och att erbjuda barn en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. För bedrivande av verksamheten skall det finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorg och god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. Barngrupperna skall ha lämplig sammansättning och storlek. Lokalerna skall vara ändamålsenliga. Statens övergripande mål skall förverkligas inom det kommunala ansvaret och anpassas till lokala förutsättningar och med hänsyn till barns olika behov. Målen i den nationella lagstiftningen innebär dock en begränsning av den lokala variationen. Syftet med den lokala variationen är inte att den skall medföra radikalt olika villkor mellan olika kommuner. har /2000 utarbetat Allmänna råd för familjedaghem, öppen förskola, fritidshem och öppen fritidsverksamhet. Regeringen gör bedömningen att reformarbetet samt utbyggnaden av förskolan behöver åtföljas av ytterligare insatser för att definiera och stärka dess kvalitet. Allmänna råd kan bidra i arbetet med att stärka verksamheternas kvalitet. Regeringen avser därför att ge i upp- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 drag att utfärda allmänna råd när det gäller kvalitet i förskolan. Forskningen visar att personaltäthet och barngruppernas storlek är viktiga kvalitetsfaktorer, särskilt för de yngre barnen och barn i behov av särskilt stöd. Därför avser regeringen att införa ett riktat statsbidrag till kommunerna för att kunna anställa minst 6 000 nya förskollärare, barnskötare eller annan personal till förskolan. Satsningen på kraftigt förstärkta personalresurser till förskolan skall ske successivt och i den takt som ekonomin tillåter. Förskolan en attraktiv arbetsplats Förskolans roll och uppdrag i samhället har utvidgats påtagligt . Den ökade tillgängligheten, införande av maxtaxan och allmän förskola m.m., statsbidraget för kvalitetssäkrande åtgärder, skollagskommitténs förslag om förskolan som en egen skolform och det aviserade förstärkta kvalitetsarbetet i förskolan skall ses som uttryck för detta. En förskola som är attraktiv för människor att söka sig till som arbetsplats har en tydlig organisation, både avseende ledning och verksamhet, och bedriver en verksamhet med pedagogisk kraft och tydlighet. Förskolans verksamhet måste också erbjuda utveckling i arbetet genom kompetensutveckling och möjligheter till karriärutveckling av olika slag, för att alla personalkategorier skall söka sig dit och stanna kvar. Personalens egna möjligheter att planera och organisera sitt arbete bidrar till att arbetet upplevs som attraktivt och att personalen trivs. Regeringen har för avsikt att ge Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att initiera informations- och utvecklingsinsatser om det viktiga och nyskapande arbete som pågår i förskolan i syfte att stimulera rekrytering av personal till förskolan. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utbildning av förskollärare och barnskötare I en verksamhet som är föremål för så stora förändringar som har skett inom förskolan är det angeläget att verksamheten kan rekrytera och behålla sin personal. Det är viktigt för förskolans kvalitet att fler förskollärare och barnskötare, rekryteras till förskolan. Regeringen har lagt fast examinationsmål för utbildning av bl.a. lärare med inriktning mot tidiga år. Med hänsyn till behovet av lärare i förskolan har högskolorna med lärarutbildning ett särskilt ansvar att beakta behovet av lärare som utbildar sig med inriktning mot förskolan och vidta nödvändiga åtgärder för att möta behoven. Enligt regeringens bedömning finns det dessutom ett behov i verksamheten av en utbildning till barnskötare. pågår ett arbete inom för att kartlägga hur detta behov skall kunna tillgodoses. Resultatet av kartläggningen och eventuella åtgärder kommer att presenteras . Av uppföljningarna av statsbidraget för kvalitetssäkring inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg till kommuner som tillämpar maxtaxa framkommer att av bidraget har använts till kompetenshöjande åtgärder varav ca hälften gick till kompetenshöjande åtgärder för barnskötare. Som framgår av förskolans läroplan, Lpfö 98, tillhör jämställdhet mellan könen de värden som förskolan skall hålla levande i arbetet med barnen. Förskolan skall sätta flickors respektive pojkars kreativitet och nyfikenhet i centrum. Forskning visar att pojkar och flickor generellt bemöts olika av personalen. Jämställdhet är fortfarande en lågt prioriterad fråga i alltför många kommuner och förskolor och uppmärksammas inte i lika hög grad som andra delar av värdegrunden, visar utvärderingar. Flertalet jämställdhetsinsatser i kommunerna har varit riktade mot grund- och gymnasieskolan. Få långsiktiga insatser har gjorts för ökad jämställdhet när det gäller förskolan. Regeringen anser att det är mycket viktigt att det livslånga lärandet som startar i förskolan ses ur ett genusperspektiv så att traditionella könsroller och könsmönster kan motverkas. Förskolan är det första och viktiga steget i denna Arbetet med jämställdheten mellan könen i förskolan bör ständigt uppmärksammas, intensifieras, förstärkas och utvecklas. Pojkars och flickors livsutrymme får inte begränsas av könsspecifika normer och värderingar. Regeringen fattade därför beslut om att tillsätta en jämställdhetsdelegation (dir. 2003:101). Delegationens uppgift är att lyfta fram, förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet i förskolan. Regeringen satsar sammanlagt för detta arbete. Insatser inom ramen för storstadspolitiken I det storstadspolitiska arbetet har staten tecknat lokala utvecklingsavtal med sju storstadskommuner om insatser i sammanlagt 24 stadsdelar. Som en del i detta lokala utvecklingsarbete har förskoleverksamheten byggts ut och utvecklats med statligt stöd. Erfarenhet visar att tidiga insatser har särskilt stor betydelse för det fortsatta lärandet. Därför har de insatser som vidtagits inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen för att bygga ut förskoleverksamheten varit speciellt betydelsefulla. Medel har bl.a. använts till att pröva nya verksamhetsformer av förskoleverksamhet med nya pedagogiska arbetssätt, att erbjuda alla barn förskola på deltid, att utveckla pedagogernas kompetens, att öka antalet vuxna i förskolan samt att stärka föräldramedverkan i förskolans verksamhet. Förskolorna med språklig inriktning syftar till att ge barnen tillgång till förskolans pedagogiska verksamhet och stöd i deras språkutveckling. Därutöver arbetar förskolorna med att stärka modersmålet som svenska språket tränas. Insatserna på förskolans område inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen har varit en värdefull grund för den allmän förskolan som infördes genom att alla barn från och med höstterminen det år de fyller fyra skall erbjudas plats i förskolan. Ett av de uttalade syftena bakom reformen Allmän förskola är att fler barn med utländsk bakgrund skall få tillgång till förskolan. 2002 aviserades att storstadspolitiken skall utvecklas. Ytterligare steg måste tas för att utifrån de goda erfaren- heter som gjorts inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen utveckla och bredda samverkan mellan de inblandade aktörerna. Detta bör ske genom att staten omvandlar framgångsrika insatser till ordinarie strukturer och arbetssätt. Storstadspolitikens framtida inriktning har förtydligats via skrivningar i den ekonomiska vårpropositionen. Där anges att regeringen avser att ta tillvara storstadspolitikens erfarenheter. Statliga myndigheter skall ges tydliga mandat och riktlinjer för att storstadspolitikens tvärsektoriella mål skall uppnås. Det är därför av stor vikt att Myndigheten för skolutveckling och i sitt arbete tar tillvara de relevanta erfarenheter som gjorts inom ramen för storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal och strävar efter att utveckla samverkan med myndigheter och andra aktörer i övriga samhällssektorer som omfattas av storstadspolitiken. I regeringens skrivelse, Utbildning för kunskap och jämlikhet regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbete i förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188), presenterades ett antal strategiska områden där statliga insatser skall påskynda utvecklingsarbetet och höja verksamhetens kvalitet. Ett av dessa områden är förskola och skola i segregerade områden. I många kommuner finns områden som är präglade av social och etnisk segregation. I dessa områden finns en överrepresentation av elever som har svårigheter att nå utbildningsmålen. Förskolan är det första steget i det livslånga och livsvida lärandet. Forskning och erfarenhet visar att tidiga insatser ger bra resultat och minskar skolmisslyckanden längre fram i . Det är därför angeläget att förskolan i segregerade områden ges stöd att utveckla sin verksamhet. Myndigheten för skolutvecklingen har fått i uppdrag av regeringen att arbeta för förbättrad förskole- och skolsituation i segregerade områden. Myndighetens arbete skall främst koncentreras på situationen i förskolan och i , men även situationen för elever i gymnasieskolan bör uppmärksammas. Myndigheten skall till regeringen redovisa de insatser som vidtagits, vilka metoder och arbetssätt som använts, viktiga iakttagelser som gjorts 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 under arbetet samt vilka resultat som har uppnåtts och hur dessa har spridits till olika huvudmän.