prop · GS035 · 2004-09-24 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:5 Regeringen överlämnar denna proposition till . Ominriktningen av det svenska försvaret fortsätter. Denna proposition innehåller förslag till förändringar av de ekonomiska förutsättningarna och den verksamhet som våra försvarsmyndigheter skall genomföra 2007 samt vissa frågor som rör det civila försvaret. I propositionen föreslås att den ekonomiska ramen för utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet minskas stegvis för att vid ut- gången av 2007 vara lägre än 2004. Regeringen av- ser att återkomma i denna fråga. Av propositionen framgår vilka ställ- ningstaganden som ligger till grund för regeringens bedömning av hur den ekonomiska minskningen skall genomföras. I korthet kan de sam- manfattas enligt följande. Den säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde är i fortsatt positiv och dynamisk omvandling, som kännetecknas av ökande integration. Genom att stärka vår förmåga att delta i internationellt arbete och kris- hanteringsinsatser stärks internationell fred och säkerhet för , EU och vår omvärld. Det militära försvaret bör inte bara dimensioneras av kraven på att kunna hävda vår territoriella integritet och bidra till internationell fred och säkerhet utan även av vår vilja att upprätthålla en grundläggande försvarsförmåga och kompetens. Därför lämnas förslag till en förändring av de försvarspolitiska utgångspunkterna och kraven på Försvarsmakten när det gäller operativ förmåga i olika avseenden. I propositionen lämnas även förslag om utvecklingen av den internatio- nella förmågan och de internationella insatserna. Vidare redovisas förslag till inriktningen och viktigare förband i insatsorganisationen 2008. Förslaget till förändring av kraven på operativ förmåga motiverar ytterligare översyn av insatsorganisationen . 2004/05:5 och dess beredskap. För att insatsorganisationen skall få den föreslagna inriktningen före- slås att ett stort antal organisationsenheter inom Försvarsmaktens grund- organisation läggs ned. Regeringen återkommer i denna proposition med en redovisning av förhållanden inom personalförsörjningssystemet och bedömer att ett nytt förbandsutbildningssystem bör utvecklas. Inriktningen för det militära försvaret bör vara att inte fler totalförsvarsförsvarspliktiga tas ut till grundutbildning än vad som behövs för Försvarsmaktens framtida insats- organisation. Avseende yrkesofficerare bör Försvarsmaktens beman- ningsarbete styras på ett sådant sätt att befälsbrist undviks i de delar av verksamheten som inte avvecklas. Ett antal åtgärder behöver vidtas för att åstadkomma förändringarna. Kostnaderna för personalavvecklingen bör reduceras i förhållande till 2001 2004. Det bedöms att Försvarsmakten bör fortsätta utveckla metoder för att kunna bedöma kostnadsutvecklingen. Avsikten är att fortsätta stärka sin uppföljning och styrning när det gäller arbetsgivarpolitiken inom Försvarsmakten. Behovet av frivillig personal i grund- och insatsorganisationen anses vara styrande för det organisationsstöd och de uppdrag som lämnas till frivilliga försvarsorganisationer av Försvarsmakten. Det bedöms att finansieringsprinciperna för samhällets krisberedskap bör förändras. Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) ................... Ärendet och dess beredning............................................................... Internationella säkerhetspolitiska utgångspunkter............ Grundelement för svensk säkerhetspolitik........................ Konsekvenser för svensk säkerhetspolitik........................ Strategi för samhällets säkerhet ........................................ Försvarspolitikens bidrag till en samlad Mål för det militära försvaret............................................ Krav på operativ förmåga ............................... Försvarsmaktens roll vid skydd mot Mål för det civila försvaret ............................................... Det militära försvarets utveckling ................................................... Konsekvenser av förändrade krav på Sambandet mellan operativ förmåga i Vissa frågor kring internationell förmåga Operativ ledning och logistik Utvecklingen av internationell förmåga Utveckling ......................mot ett nätverksbaserat försvar Erfarenheter och behovet av fortsatt Personal som fullgjort värnplikt ...... Den internationella verksamheten och Försvarsmaktens arbetsgivarroll, m.m.......... Förändrande former för att tillgodose behovet av officerskompetens ...................... Jämställdhet, mångfald och arbete mot Förändringar i grundorganisationen ............. De totalförsvarsgemensamma myndigheterna................ Fortsatt utveckling av den samlade krisberedskapen .................... Utgångspunkter för planeringen ..................................... Mål för det civila försvaret ............................................. Totalförsvarspliktiga som fullgör civil 8.3Förändrade finansieringsprinciper för samhällets 8.4Civil internationell fredsfrämjande, förtroende- skapande och humanitär verksamhet civila aspekter på krishantering ................................................ Ekonomistyrning m.m. inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet................................................................ Ramar för utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot 10.1Den ekonomiska ramen innevarande försvarsbesluts- Den ekonomiska ramen m.m. ......................................... Reducering av Försvarsmaktens anslag m.m.................. Nedsättning av statskapital ............................................. 11 Regionala konsekvenser ................................................................ Negativa ...............och positiva regionala konsekvenser Statliga insatser ...........................för vissa LA-regioner 12 Sekretess för risk- .....................................och sårbarhetsanalyser Bakgrund ........................................och utgångspunkter Strukturen för krishantering i samhället Risk - och sårbarhetsanalyser Förslag till ny sekretessbestämmelse.............................. Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna .................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att dels antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) (kapitel 2), dels bemyndigar regeringen 2.att i exportstödjande eller säkerhetsfrämjande syfte genom internationella samarbeten, överlåta eller upplåta materiel som inte behövs för Försvarsmaktens operativa förmåga eller som annars kan avvaras för en begränsad tid (avsnitt 7.6), 3.att få sätta ned statskapitalet för Musköanläggningen med skillnaden mellan bokfört värde och den marknadsmässiga värdering av anläggningen som skall ske (avsnitt 10.4). dels godkänner regeringens förslag 4.om mål för politikområdet Totalförsvar (avsnitt 6.1), 5.i fråga om kraven på Försvarsmaktens operativa förmåga (avsnitt 6.2.1), 6.att det av tidigare beslutade målet för verksamhetsområdet Det civila försvaret upphör att gälla (avsnitt 6.3), 7.till inriktning av insatsorganisationen (kapitel 7), 8.i fråga om internationell förmåga (avsnitt 7.2.5), 9.att beslut om Försvarsmaktens grundorganisation inte fattas av (avsnitt 7.7.1) samt 10.till inriktning att den ekonomiska ramen för utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet skall minska (avsnitt 10.2). Förslag till lag om ändring i sekretesslagen Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)1 dels att 16 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 kap. 8 §, av följande lydelse. Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till myndighets verk- samhet som består i risk- och sår- barhetsanalyser avseende fredstida krissituationer eller planering och förberedelser för hantering av såda- na situationer, om det kan antas att det allmännas möjligheter att före- bygga och hantera fredstida kriser motverkas om uppgiften röjs. Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 5 kap. 7 § lande av försändelse på befordrings- företag, hemlig teleavlyssning hemlig teleövervakning eller hemlig beslut av domstol eller åklagare Lagen omtryckt 1992:1474. Senaste lydelse 2004:509. 7 kap. 1 § såvitt avser uppgift om annat Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 § 18 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 5 kap. 7 § såvitt avser uppgift om kvarhål- lande av försändelse på befordrings- företag, hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning eller hemlig kameraövervakning på grund av be- 5 kap. 8 § slut av domstol eller åklagare 7 kap. 1 § såvitt avser uppgift om annat än verkställigheten av beslut om om- händertagande eller beslut om vård Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Till grund för denna proposition ligger bl.a. Försvarsberedningens säkerhets- och försvarspolitiska rapporter , Säkrare grannskap osäker värld (Ds 2003:8) och Vårt militära försvar vilja och vägval (Ds 2003:34) samt en försvarspolitisk rapport , Försvar för en ny tid (Ds 2004:30). Försvarsberedningen ansåg det rimligt att utreda ett antal ekonomiska nivåer för utgiftsområdet. De fyra alternativen som angavs var en oförändrad ram, en ökning respektive minskning med samt en minskning med . Mot bakgrund av bl.a. Försvarsberedningens rapporter beslutade regeringen om planeringsanvisningar till myndigheterna vilka skulle redovisas . Försvarsmakten överlämnade i sitt budgetunderlag redovis- ningar och förslag i enlighet med planeringsanvisningarna. har kompletterats ett flertal gånger exempelvis då myndigheten bl.a. redovisade personalförsörjningsfrågor, ett förändrat utbildningssystem för värnpliktiga, redovisning av en insatsförbands- orienterad ekonomistyrningsmodell samt förslag till utvecklingen av snabbinsatsförmåga inom Europeiska unionen. underlaget under olika avsnitt i denna proposition. De totalförsvarsgemensamma myndigheterna har analyserat Försvars- maktens underlag och förslag till de fyra ekonomiska nivåerna. Myndigheterna har redovisat sin syn på Försvarsmaktens förslag den Underlagen utgör en grund för regeringens ställnings- tagande och behandlas under avsnitt 7.8. har uttalat behov och krav i olika betänkanden 2003/04:FöU3, 2003/04:FöU4, 2003/04:FöU5, 2003/04:FöU6) om vad som bör redovisas för . konstaterar i denna proposition att förändrade krav på operativ förmåga och en neddragning av den ekonomiska ramen föranleder att nya plane- ringsanvisningar ges till Försvarsmakten och andra myndigheter. medför att regeringen inte kan lämna en redovisning som i alla delar svarar mot uttalanden. Vidare har regeringen beslutat om direktiv till ett flertal utredningar, bland annat fördjupade organisations- och verksamhetsöversyner av de chefen för att tillkalla en särskild utredare för att granska verksamheten vid (Fö 2001:03). redovisade utredaren betänkande SOU radioanstalt en översyn. inlämnade Förvarets radioanstalt ett yttrande (dnr Fö2003/1634/MIL) och inlämnade (dnr Fö2003/703/MIL) ett yttrande till Dessa finns tillgängliga i Försvarsdepartementet. Regeringen behandlar betänkandet i avsnitt 7.8.2. Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle genomföra en översyn av i syfte att ut- värdera myndighetens resursutnyttjande och organisation (dir. 2002:42). Vidare skulle utredningen utvärdera myndighetens samverkan med civila och internationella forskningsorgan, ningsresultat används utanför totalförsvaret samt hur myndigheten drar nytta av den forskning som bedrivs utanför totalförsvaret. utredaren skulle vidare bedöma hur myndighetens uppdragsgivare använde den forskning som givits i uppdrag att utföra. Därutöver skulle utredningen även utvärdera nuvarande styrning av myndigheten samt bedöma lämpligheten av en eventuellt förändrad grad av avgiftsfinansiering. Utredningen överlämnade sitt betänkande till regeringen En översyn (SOU 2004:41). Betänkandet remissbehandlades och yttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö2004/804/MIL). En förteckning över remissinstanserna framgår av bilaga 5. Regeringen behandlar betänkandet i avsnitt 7.8.4. Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle genomföra en översyn av i syfte att utvärdera myndighetens verksamhet och resursutnyttjande samt lämna förslag till eventuella förändringar avseende organisation och resurs- utnyttjande (dir. 2002:146). Vidare skulle utredaren undersöka verkets samverkan med myndigheter, kommuner och landsting som har beman- ningsansvar inom totalförsvaret samt beskriva konsekvenserna av verkets åtaganden att utföra uppdrag åt myndigheter, kommuner och landsting eller enskilda inom sakområdet. Utredningen överlämnade sitt betänkan- de till regeringen Från klassificering till urval en översyn av (SOU 2004:5). Betänkandet remiss- behandlades och yttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö2004/188/MIL). En förteckning över remissinstanserna framgår av bilaga 5. Regeringen behandlar betänkandet i avsnitt 7.8.5. Regeringen beslutade att en översyn skulle genom- föras av Försvarshögskolan. Utredningen skulle utvärdera regeringens och uppdragsgivarnas styrning av Försvarshögskolan samt myndighetens organisation, effektivitet, flexibilitet och resursutnyttjande. Även uppdragsgivarnas egen utvärdering och användning av den kompetens och den forskning Försvarshögskolan tillför dem samt förslag till förbättringar skulle utredas. Utredningen överlämnade sitt betänkande till regeringen Försvarshögskolan en översyn (SOU 2004:58). Betänkandet remissbehandlades och yttrandena finns tillgäng- liga i Försvarsdepartementet (dnr Fö2004/1198/MIL). En förteckning över remissinstanserna framgår av bilaga 5. Regeringen behandlar betänkandet i avsnitt 7.8.3. Regeringen bemyndigande chefen för departementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att redovisa hur det militära försvarets utbildningssystem fortsatt kan reformeras (dir. 2002:41). redovisade utredaren betänkande SOU 2003:43 Ett reformerat skolsystem för Försvarsmakten. Betänkandet remissbehandlades och yttrandena finns tillgängliga i Försvarsdeparte- mentet (dnr Fö2004/2733/MIL). En förteckning över remissinstanserna framgår av bilaga 5. Regeringen behandlar betänkandet i avsnitt 7.5.13. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare i syfte att lämna förslag på hur internationell militär test- och övningsverksamhet på svenskt territorium kan utvecklas. Utredningen överlämnade sitt betänkande SOU 2004:77 Snö, mörker Betänkandet remissbehandlades inte. Regeringen behandlar frågorna under avsnitt 5.3. Regeringen bemyndigade chefen för (Försvarsdepartementet) att tillkalla en särskild utredare för att utvärdera styr- och finansieringsformerna i försvaret (dir. 2004:12). Utredningen skall särskilt analysera och utvärdera styrningen av avgifts- finansierad uppdragsverksamhet inom försvaret, tillämpningen av interndebitering inklusive systemet med kapitalkostnader i fastighets- förvaltningen inom försvaret samt tillämpningen av systemet med beställningsbemyndiganden. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2004:12). Regeringen behandlar frågorna under kapitel 9. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2004/05:1) lämnat förslag om anslag inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Regeringen bemyndigade chefen för departementet att tillsätta en särskild arbetsgrupp för att inkomma med förslag till Försvarsmaktens framtida grundorganisation. Chefen för beslutade om arbetsgruppen . redovisade arbetsgruppen sitt underlag för Försvars- departementet. Underlaget har legat till grund för regeringens ställnings- tagande och förslag till utformningen av Försvarsmaktens förändrade grundorganisation. Detta behandlas under avsnitt 7.7. inkom med en hem- om ökat sekretesskydd för uppgifter om arbetsprocesser och verksamhetskritiska system. anförde att den nuvarande sekretessregleringen bara ger ett begränsat skydd för känsliga uppgifter som framkommer vid risk- och sårbarhetsanalyser. Om hand- lingar med känsliga uppgifter sprids utanför myndigheten kan de enligt komma att utnyttjas för att skada samhället genom utnyttjande av den information som risk- och sårbarhets- analyserna ger. Ett otillräckligt sekretesskydd kan enligt Krisberedskaps- myndigheten dessutom medföra en risk för att myndigheterna undviker att genomföra tillräckligt detaljerade analyser. Regeringen behandlar detta under kapitel 12. (Försvarsdepartementet) har en promemoria arbetats fram (Fö2004/661/RS) med förslag till ändringar i sekretess- lagen (1980:100). Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Prome- har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2 och en sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Försvarsdepartementet (Fö2004/661/RS). Det föreslagna lagförslaget grundar sig på promemorian. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Regeringen har formulerat lagtexten i enlighet med Lagrådets förslag. Vidare har i förhållande till lagrådsremissen en redaktionell ändring gjorts i lagtexten. fortsätter vi att utveckla det nya försvaret och skapar utrymme för Försvarsreformen går vidare mot ett modernt, flexibelt och Vi skapar ett försvar anpassat till dagens bredare Vi utvecklar och anpassar inriktningen av försvaret för att möta de behov och utmaningar som vi står inför. Den försvarsreform som inleddes med förra försvarsbeslutet fullföljs. Vårt försvar utformas med en bredare hotbild som utgångspunkt. omfattande internationalisering som inleddes i och med förra försvars- beslutet, för att skapa ökad förmåga till internationell krishantering och säkerhetsfrämjande arbete fortsätter. I propositionen Vårt framtida försvar utvecklas och anpassas inriktningen av försvaret för att möta de krav och utmaningar som framträder och som bedöms vara Försvarsreformen syftar till utveckling. För att möjliggöra utveckling krävs en omfattande avveckling av materiel och personal. måste ske skyndsamt och rationellt för att skapa ekonomiskt utrymme för det nya försvar som successivt växer fram. Regeringens säkerhetspolitiska bedömning är att ett militärt väpnat angrepp enskilt mot är osannolikt under överskådlig tid (minst en tioårsperiod). Däremot kan militära incidenter inte uteslutas, inte heller att militära hot mot skulle kunna uppstå . Därför behöver vi även fortsättningsvis upprätthålla en grundläggande försvarsförmåga och kompetens att möta olika typer av militära hot. militära försvaret dimensioneras därmed inte enbart av kraven på att hävda vår integritet och bidra till internationell fred och säkerhet, utan också av vår vilja att upprätthålla en grundläggande försvarsförmåga och Vi kommer att behålla, utbilda och utveckla en större volym förband än vad dagens militära hotbild mot kräver. Försvaret är en viktig resurs i en aktiv svensk utrikes- och internationella insatser bidrar till att främja internationell fred och säkerhet, och stärker därmed vår egen säkerhet. Dagens hotbild och konfliktmönster har gjort detta samband allt Det är därför viktigt att agerar gemensamt med andra stater i fredsfrämjande insatser. möjlighet att bidra till utvecklingen av EU:s krishanteringsförmåga, samt vår möjlighet att delta i fredsfrämjande insatser inom ramen för FN och andra internationella organisationer. Försvarsmaktens kompetens och resurser ska användas där de bäst bidrar till att stärka säkerhet. I nuvarande omvärldsläge ska Försvarsmaktens beredskap därför i första hand vara anpassad att genom- föra internationella insatser och upprätthålla vår territoriella integritet. Utnyttjande av militära resurser i internationell krishantering måste ses i ett större sammanhang där andra resurser och ansträngningar också Försvarsmaktens bidrag skall därför kompletteras med civil internationell krishantering. Fokus bör riktas mot att utveckla det svenska bidraget till EU:s kommer det även att finnas ett fortsatt stort behov av uthålliga stabiliserande insatser. för detta ändamål ska därför också Skapandet av snabbinsatsförmåga och annan internationell förmåga Prop. 2004/05:5 kommer att vara viktiga inslag i att utveckla insatsorganisationen och kompetensen för väpnad strid. För att säkerställa vår förmåga att kunna möta väpnade an- grepp ska grunden för personalförsörjningen även fortsättningsvis ytterst vara totalförsvarsplikten. De plikt- och utbildningssystem som finns är dock anpassade till invasionsförsvarets behov. Utbildningssystemet bör utformas så att grundutbildningen av värnpliktiga är indelad i två terminer, där de flesta tjänstgör . Utbildningen kan sedan kompletteras med en frivillig extra termin som är inriktad mot internatio- nell tjänstgöring. Pliktsystemet ger staten enbart en möjlighet att med tvång utbilda unga män för det nationella försvarets behov. För att kunna producera kvalificerade insatsförband för såväl nationella som internationella uppgifter bör därför en större tyngd vid uttagningen läggas vid de mönstrandes frivillighet att tjänstgöra. Ökad betoning på frivillighet ska tillsammans med ett förändrat utbildningssystem leda till en ökad förmåga här och . Det är också angeläget att ansträngningarna ökar för att få fler kvinnor att söka sig till försvaret. Inte minst i de internationella insatserna är det av stor vikt att personalen består av både män och kvinnor. Rekryteringen av personal till försvaret skall grundas på en modern människosyn. Alla människors lika värde ska respekteras, oavsett kön, etnicitet eller sexuell läggning. En god utbildning och ett korrekt bemötande ska kunna garanteras. Lika självklart skall det vara att man inte utsätts för onödiga risker. Regeringen koncentrerar i denna proposition ansträngningarna på den fortsatta reformeringen av det militära försvaret. Därtill behandlas vissa särskilt angelägna frågor rörande samhällets krishantering. Regeringen avser att i en kommande proposition formulera en samlad strategi som grund för det fortsatta arbetet med att stärka samhällets förmåga inför framtida hot och risker. Trots de åtgärder som vidtagits inom krishanteringsområdet återstår det enligt regeringen fortfarande steg att ta för att förbättra den samlade förmågan. Ambitionen är att skapa en länk och en helhet i synen på hot och risker, och vilka de tillgängliga resurserna är. Syftet blir att skapa förutsättningar för att dessa resurser verkligen kan komma till användning för att värna samhällets säkerhet. Stora och viktiga förändringar fortsätter att prägla vår omvärld. Sedan det slut har mellanstatliga spänningar minskat såväl i närområde som globalt. har andra hot och utmaningar vuxit sig starkare. De är ofta mer komplexa och mer svårförutsägbara än går- dagens hot om väpnade angrepp.