prop · GR0383 · 2004-03-05 00:00:00 — Regeringens proposition 2003/04:83 Digitala färdskrivare vid vägtransporter Regeringen överlämnar denna proposition till . De mekaniska färdskrivare, som finns i lastbilar och bussar för att registrera körtid m.m., skall efterhand ersättas med digitala färdskrivare. Dessa nya färdskrivare förutsätter för sin användning särskilda färdskri- varkort (smarta kort) som skall utfärdas av . I propositionen föreslås att lagen (2001:558) om vägtrafikregister änd- ras i fråga om ändamål och innehåll för att omfatta hantering av färdskrivarkorten. I propositionen gör regeringen bedömningen att några ändringar i sekretesslagen (1980:100) inte behövs för skydd av de säkerhetsfunktioner som skall finnas i färdskrivarkorten. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2001:558) om vägtrafik- Ärendet och dess beredning............................................................... Kör- och vilotider samt färdskrivare vid vägtransporter..... Den digitala färdskrivaren................................................... En särskild kontrollag?...................................................................... Sekretess i samband med utfärdande av färdskrivarkort................. Behandlingen av personuppgifter.................................................... Ikraftträdande och konsekvenser av förslaget ................................. Bilaga 1 Lagförslagen i framställning .............................. Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna ...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:558) om vägtrafikregister. Förslag till lag om ändring i lagen (2001:558) Prop. Härigenom föreskrivs att 5 och 6 §§ lagen (2001:558) om vägtrafik- register skall ha följande lydelse. I fråga om personuppgifter skall vägtrafikregistret ha till ändamål att tillhandahålla uppgifter för 1. verksamhet, för vilken staten eller en kommun ansvarar enligt lag eller annan författning, i fråga om a)fordonsägare, b)den som ansöker om, har eller har haft behörighet att framföra for- don eller luftfartyg enligt körkortslagen (1998:488), yrkestrafiklagen (1998:490), luftfartslagen (1957:297) eller någon annan författning eller den som har rätt att utöva viss tjänst enligt luftfartslagen, c) annan person om det behövs c) annan person om det behövs för att underlätta handläggningen för att underlätta handläggningen av ett körkorts- eller yrkestrafik- av ett körkorts- eller yrkestrafik- d) den som ansöker om, har eller d) den som ansöker om, har eller har haft tillstånd att bedriva har haft tillstånd att bedriva yrkesmässig trafik enligt yrkes- yrkesmässig trafik enligt yrkes- trafiklagen eller någon annan för- trafiklagen eller någon annan för- fattning eller biluthyrning enligt fattning eller biluthyrning enligt lagen (1998:492) om biluthyrning, lagen (1998:492) om biluthyrning, e) den som ansöker om, har eller har haft färdskrivarkort som avses i rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av om färdskrivare vid vägtrans- 2.försäkringsgivning eller annan allmän eller enskild verksamhet där uppgifter om personer under 1 a), b) och d) utgör underlag för prövningar eller beslut, 3.information om fordonsägare för trafiksäkerhets- eller miljö- ändamål samt för att i den allmänna omsättningen av fordon förebygga brott, 4.aktualisering, komplettering eller kontroll av information om for- donsägare som finns i kund- eller medlemsregister eller liknande register, samt 5.uttag av urval för direkt marknadsföring av information om fordons- ägare, dock med den begränsning som följer av 11 § personuppgiftslagen (1998:204). 1 EGT L 370, 31.12.1985, s. 8 (Celex 31985R3821). I vägtrafikregistret förs det in uppgifter som avser 1.motordrivna fordon och släpfordon samt ägare till dessa, 2.a) behörighet enligt körkortslagen (1998:488) att föra fordon, b)förarutbildning och förarprov, c)det som i övrigt behövs för tillämpningen av körkortslagen och av föreskrifter som meddelats i anslutning till lagen, 3.a) behörighet att föra fordon i yrkesmässig trafik och rätten att bedriva yrkesmässig trafik och biluthyrning, b) det som i övrigt behövs för b) det som i övrigt behövs för (1998:490) och lagen (1998:492) (1998:490) och lagen (1998:492) om biluthyrning samt av före- om biluthyrning samt av före- skrifter som meddelats i anslutning skrifter som meddelats i anslutning till lagarna och för tillämpningen till lagarna och för tillämpningen av bestämmelser om tillstånd till av bestämmelser om tillstånd till internationella person- eller gods- internationella person- eller gods- 4. innehav av särskilda behörig- 4. innehav av särskilda behörig- hetshandlingar som krävs för att hetshandlingar som krävs för att föra ett visst slag av motordrivet föra ett visst slag av motordrivet fordon eller luftfartyg i andra fall fordon eller luftfartyg i andra fall än som avses i 2 a) och 3 a) eller än som avses i 2 a) och 3 a) eller för att utöva viss tjänst eller för att utöva viss tjänst eller genomgå viss utbildning. genomgå viss utbildning, som avses i rådets förordning (EEG) nr 3821/85, och utfärdande, utbyte, förnyelse, förlustanmälan, återlämnande, gil- tighet och återkallelse av färd- 5, och som i övrigt behövs för tillämpningen av förordning (EEG) nr 3821/85 och av föreskrifter som meddelats i anslutning till den. I registret förs det dessutom in uppgifter som behövs för kontroll av att felparkeringsavgifter enligt lagen (1976:206) om felparkeringsavgift be- talas och att influtna medel redovisas. Personuppgifter får endast föras in för de ändamål som anges i 5 §. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Mot bakgrund av ändringar i rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter, med krav på en ny typ av färdskrivare (ett digitalt system), har i en framställning till regeringen föreslagit en lag om kontroll av kör- och vilotider samt färd- skrivare, med kompletterande nationella bestämmelser. Den nya kon- trollagen föreslås i grundläggande delar ersätta förordningen (1995:521) om behöriga myndigheter, m.m. i fråga om kör- och vilotider samt färd- skrivare vid vägtransporter. Förslaget innehåller också en överföring till kontrollagen av nuvarande bestämmelser i fordonslagen (2002:574) om vägkontroll av färdskrivare samt ändringar i sekretesslagen (1980:100) och lagen (2001:558) om vägtrafikregister. förslag om ändringar i sekretesslagen och lagen om vägtra- fikregister finns i bilaga 1. framställning har remissbehand- lats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En samman- ställning över remissyttrandena finns tillgänglig i ärende N2003/3005/TP. Förslaget i denna proposition har utformats i samarbete med Vänster- partiet. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets ytt- rande över lagförslaget. Lagrådets yttrande finns i bilaga 3. Lagråds- remissens lagförslag stämmer överens med propositionens. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. 4.1Kör- och vilotider samt färdskrivare vid vägtransporter I samband med att tillträdde ersattes kungörelsen (1972:602) om arbetstid vid vägtransport, m.m. med på området genom förordningen (1993:184) om kör- och vilotider samt färdskrivare vid vägtransporter. Genom medlemskapet i EU blev EG- förordningarna (EEG) nr 3820/85 av om har- monisering av viss social lagstiftning om vägtransporter1 och (EEG) nr 3821/85 av om färdskrivare vid vägtransporter2 direkt tillämpliga som svensk rätt. Kompletterande nationella bestäm- melser finns i förordningen (1995:521) om behöriga myndigheter, m.m. i fråga om kör- och vilotider samt färdskrivare vid vägtransporter. EGT L 370, 31.12.1985, s. 1 (Celex 31985R3820). EGT L 370, 31.12.1985, s. 8 (Celex 31985R3821). Bestämmelserna omfattar vägtransporter, huvudsakligen inom EES, Prop. 2003/04:83 med tunga lastbilar samt bussar och innebär begränsningar av den dag- liga körtiden (högst ), krav på raster (efter 4,5 timmars körning), dygnsvila () och veckovila (). Regelverket är dock förenat med ett flertal möjligheter till avsteg från de grundläggande kraven. När det gäller internationella transporter utanför EES tillämpas huvudsakligen den europeiska AETR-överenskommelsen i stället för EG-förordningarna. Överenskommelsen är införlivad i svensk rätt genom förordningen (1993:185) om arbetsförhållanden vid vissa internationella vägtransporter. Det materiella innehållet i AETR-över- enskommelsen är i allt väsentligt lika med det i EG-förordningarna. De nämnda regelverken omfattar inte gods- och persontransporter med lätta fordon (upp till ). Dessa regleras i stället uteslutande nationellt genom förordningen (1994:1297) om vilotider vid vissa vägtransporter inom landet. För kontroll av efterlevnaden av bestämmelserna om kör- och vilotider finns krav på färdskrivare i förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och i AETR-överenskommelsen. Samtliga fordon som omfattas av kör- och vilotidsbestämmelserna i förordning (EEG) nr 3820/85 skall vara utrustade med en färdskrivare. Kontrollen av vilotid enligt förordning sker i stället genom en personlig tidbok. En färdskrivare är en utrustning som är avsedd att installeras i ett väg- fordon med uppgift att automatiskt eller halvautomatiskt lämna detalje- rad information om fordonets förflyttningar och om förarnas arbetspass. Informationen tas emot och bevaras på ett diagramblad. På bladet kan färdskrivaren skriva en sammanhängande redovisning av den information som skall registreras. Kontrollen av kör- och vilotider sker således med utgångspunkt från uppgifterna på diagramblad. Mot bakgrund av behovet att komma till rätta med det missbruk som systemet med de nuvarande mekaniska färdskrivarna ger utrymme för, har rådet genom förordning (EG) nr 2135/98 av om ändring av förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid väg- transporter och direktiv /599/EEG om enhetligt förfarande vid kontroll av förordningarna (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/853 beslutat om krav på en ny modern utrustning. Färdskrivaren skall ha en enhet för elektronisk lagring av information och föraren skall ha ett personligt förarkort, ett så kallat smart kort, som används tillsammans med färd- skrivaren. Den nya färdskrivaren skall således lagra informationen elek- troniskt (digitalt) i stället för på diagramblad. De tekniska kraven är när- mare angivna i förordning (EG) nr 1360/2002 av om anpassning för sjunde gången till den tekniska utvecklingen av rådets förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter4. Genomförandet av de nya kraven är förenat med övergångsbestäm- melser enligt följande. Samtliga fordon som omfattas av kör- och vilo- EGT L 274, 9.10.1998, s. 1 (Celex 31998R2135). EGT L 207, , s. 1 (Celex 32002R1360). tidsbestämmelserna och som tas i bruk Prop. 2003/04:83 2004 eller senare, skall vara utrustade med den nya digitala färdskriva- Vidare skall medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att kunna utfärda förarkort . Det faktiska läget är dock att några typgodkända färdskrivare inte kommer att finnas på marknaden och kommissionen överväger åtgärder med anledning av detta. Det digitala färdskrivarsystemet kan sägas bestå av två delar dels en fordonsenhet (den egentliga färdskrivaren), dels ett förarkort som används tillsammans med fordonsenheten. Systemet förutsätter dock att inte bara förarna utan även transportföretag (arbetsgivare), ackrediterade verkstäder, fordonstillverkare och behörig kontrollmyndighet (polisen), har erforderlig tillgång till systemet och lagrad information. Det behövs därför smarta kort utöver förarkortet. Den samlade benämningen är färd- skrivarkort. Dessa är följande. 1.Förarkort, utfärdas till en viss förare. Kortet kan identifiera föraren och gör det möjligt att lagra data om förarens aktiviteter. 2.Företagskort, utfärdas till en ägare eller en nyttjanderättshavare av fordon som utrustats med färdskrivare. Kortet kan identifiera företaget och gör det möjligt att visa, överföra och skriva ut data som finns lagrade ien färdskrivare som är låst till företaget. 3.Verkstadskort, utfärdas till en tillverkare av färdskrivare, en for- donstillverkare eller en i särskild ordning godkänd verkstad. Kortet kan identifiera kortinnehavaren och gör det möjligt att prova, kalibrera eller överföra data från färdskrivaren. 4.Kontrollkort, utfärdas till en behörig kontrollmyndighet. Kortet kan identifiera myndigheten och gör det möjligt att läsa, skriva ut eller över- föra data som lagrats i dataminnet eller på förarkortet. I avsnitt IV i bilaga 1 B till förordning (EEG) nr 3821/85 finns angivet konstruktions- och funktionskrav för färdskrivarkorten, bl.a. kortens utformning och vilka uppgifter som skall finnas, såväl synliga som digi- talt lagrade på respektive kort. Förarkorten skall innehålla förarens namn, födelsedatum, körkortsnummer vilket i är detsamma som per- sonnumret ett särskilt kortnummer samt fotografi av föraren och förarens namnteckning. Utformningen är i allt väsentligt uppbyggd på motsvarande sätt som gäller för körkort. Även de övriga färdskrivarkor- ten skall ha ett liknande innehåll men utfärdas inte till en enskild person och saknar därför fotografi och namnteckning. Vidare finns krav på upp- gifter av säkerhetskaraktär. Ett verkstadskort får ha en giltighetstid på högst medan förar- kortet får ha en giltighetstid på högst . För övriga kort finns inga bestämmelser i om giltighetstid. Antalet förarkort som måste utfärdas i har av uppskattats till 100 000 medan övriga typer av kort blir betydligt färre; omkring 5 000 företags- kort inledningsvis men omkring 1 000, omkring 500 verk- stadskort samt 200 kontrollkort. Det ankommer på varje medlemsland att bestämma vilken myndighet . 2003/04:83 som skall utfärda färdskrivarkort. Enligt förordningen (1995:521) om behöriga myndigheter, m.m. i fråga om kör- och vilotider samt färdskri- vare vid vägtransporter, är behörig myndighet. Det är lämpligt att även i fortsättningen har hand om den uppgiften. I förordning (EG) nr 1360/2002 sägs att färdskrivarens registrering och lagring av data i sitt dataminne och på färdskrivarkort görs i enlighet med och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter5. Det sägs vidare att lagring av övriga data på färdskrivarkorten utöver de som följer av förordningen skall göras i enlighet med direktiv /46/EG. Således gäller för svenskt vidkommande att all behandling av person- uppgifter i ett färdskrivarkort som inte är ett direkt krav enligt EG-för- ordningen, skall ske i enlighet med personuppgiftslagen (1998:204). I lagen regleras bl.a. när behandling av personuppgifter är tillåten (10 §) varvid samtycke kan vara en nödvändig förutsättning och att den regi- strerade skall informeras (23-26 §§). 5 En särskild kontrollag? Regeringens bedömning: Av de bestämmelser som behövs i anslut- ning till EG-förordningarna om kör- och vilotider samt färdskrivare, krävs lagform endast för förslaget i denna proposition. Framställningens förslag: föreslår en särskild lag om kontroll av kör- och vilotider samt färdskrivare som i grundläggande delar ersätter förordningen (1995:521) om behöriga myndigheter, m.m. i fråga om kör- och vilotider samt färdskrivare vid vägtransporter. Remissinstanserna: () ansluter sig till upp- fattningen att det nya kontrollsystemet som föreslås bör lagregleras. Hov- rätten för ifrågasätter om lagregleringen behöver vara så detaljerad som föreslås. Skälen för regeringens bedömning: Den nuvarande förordningen (1995:521) om behöriga myndigheter, m.m. i fråga om kör- och vilotider samt färdskrivare vid vägtransporter innehåller föreskrifter som delvis är av verkställighetskaraktär enligt 8 kap. 13 § regeringsformen och som i övrigt är meddelade enligt bemyndigande i lagen (1975:88) med bemyn- digande att meddela föreskrifter om trafik, transporter och kommunika- tioner. I fordonslagen (2002:574) finns föreskrifter om vägkontroll m.m. av färdskrivare och om rätt för polisman och bilinspektör att få tillträde till fordon och slutna utrymmen i fordon samt till företags lokaler (2 kap. 13 § och 3 kap. 3 §). I fordonslagen finns också bemyndigande för rege- ringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, att meddela före- skrifter om fordons utrustning och ytterligare föreskrifter om kontrollens omfattning samt förelägganden och körförbud (5 kap. 8 §). 5 EGT L 281, 23.11.1995, s. 31 (Celex 31995L0046). Med undantag av de ändringar i lagen (2001:558) om vägtrafikregister Prop. 2003/04:83 som föreslås, är regeringens bedömning att de kompletterande före- skrifter som behövs med anledning av de nya EG-reglerna om den digi- tala färdskrivaren, kan meddelas i förordning. Därvid anmärks att Väg- verkets förslag om en utvidgning av såväl ansvarsbestämmelsernas territoriella räckvidd som av svensk domstols behörighet att pröva åtal vilket i sig skulle kräva lagform inte är aktuellt , bl.a. mot bakgrund av att har lämnat förslag till en ny för- ordning om kör- och vilotider som innehåller bestämmelser som påverkar den frågan. 6Sekretess i samband med utfärdande av färdskrivarkort Regeringens bedömning: De nuvarande bestämmelserna i sekretess- lagen (1980:100) är tillräckliga för skydd av sådana uppgifter som avser färdskrivarkortens säkerhet. Framställningens förslag: föreslår ett tillägg i 5 kap. 3 § sekretesslagen avseende uppgifter som rör tillverkningen av färdskrivar- kort. I framställningen finns förslag även om sekretess för färdskrivar- kortens kortnummer. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i frågan. Skälen för regeringens bedömning: Färdskrivarkorten är så kallade smarta kort, dvs. kort som innehåller ett chip och en mikroprocessor med viss minneskapacitet och programmeringsmöjlighet. I fråga om säkerhet skall det finnas ett skydd för integriteten och autenciteten hos data som utbyts mellan korten och färdskrivaren och hos data som överförs från korten. Vidare skall säkerheten möjliggöra vissa skrivförfaranden till korten endast från färdskrivaren, utesluta risken för förfalskningar av data som lagras på korten, förhindra manipulering och upptäcka alla sådana försök. Samtliga färdskrivarkort skall kunna användas i vilken typgodkänd färdskrivare som helst (interoperabilitet). För att uppnå dessa krav kommer utfärdandet av färdskrivarkort att utgå från kryptografiska nycklar (PKI-nycklar) och certifikat. Dessa upp- gifter lagras i korten men är inte tillgängliga för kortinnehavaren. Varje medlemsstat tilldelas en särskild PKI-nyckel som i sin tur härrör från vad som benämns EU-rotnyckeln. Ansvaret för rotnyckeln skall ligga hos en organisation som utses av kommissionen. Korten möjliggör också lagring av en privat kortkod, en PIN-kod. En sådan kod kommer dock endast att användas tillsammans med verkstadskorten. De uppgifter av säkerhetskaraktär som skall säkerställa interopera- bilitet och en tillförlitlig användning av systemet kommer att hanteras av i samband med utfärdandet av färdskrivarkorten. har anfört att skälet till förslaget om sekretess är de säkerhetskrav på hantering av nycklar och certifikat som indirekt ställs i förordning (EG) nr 1360/2002. I förordningen finns mycket omfattande tekniska krav på det digitala färdskrivarsystemet, bl.a. i fråga om säkerhetsmål och säker- Med utgångspunkt härifrån anser regeringen att tillför- litligheten i systemet uppenbarligen skulle äventyras om de aktuella upp- gifterna är allmänt tillgängliga och delar därför bedömning i fråga om behovet av sekretess. föreslår en sekretessbestämmelse som omfattar uppgifter om tillverkningen av färdskrivarkort. Vad som ytterst skall uppnås är ett skydd mot att obehörigt intrång sker i färdskrivarsystemet genom känne- dom om de säkerhetsfunktioner som finns i färdskrivarkorten. Från den utgångspunkten synes den föreslagna bestämmelsens tillämpnings- område omfatta även uppgifter som inte har någon betydelse för säker- heten. Det får anses tillräckligt att skydd uppnås för sådana uppgifter som lämnar eller kan bidra till upplysning om säkerhetsfunktionerna. Enligt 5 kap. 2 § sekretesslagen gäller sekretess för uppgift om säker- hetsåtgärd med avseende på bl.a. behörighet att få tillgång till upptag- ning för ADB eller annan handling (punkt 4), om det kan antas att syftet med åtgärden motverkas om uppgiften röjs. Enligt 3 § samma kapitel gäller sekretess också för uppgift som lämnar eller kan bidra till upplys- ning om chiffer, kod eller liknande metod som har till syfte att göra det möjligt att kontrollera om data i elektronisk form har förvanskats (punkt 2), om det kan antas att syftet med metoden motverkas om uppgiften röjs. Färdskrivarkorten är av fyra slag och med olika funktioner. Samtliga de chiffer, koder och liknande metoder som kommer att används kan där- för inte hänföras till det kontrollsyfte som sägs i 3 § första stycket 2. Däremot är de aktuella säkerhetsfunktionerna, i andra fall än som sägs i 3 §, hänförliga till sådana säkerhetsåtgärder som sägs i 2 § med avseende på behörighet att få tillgång till upptagning för ADB. Regeringens bedömning är därför att den nuvarande regleringen i sekretesslagen ger det skydd som behövs i fråga om uppgifter som direkt eller indirekt skulle kunna användas för att äventyra den säkerhet som följer av kraven i EG-förordningen. Från sekretessynpunkt finns i övrigt anledning att överväga behovet av skydd för uppgifter som finns tillgängliga hos kontrollmyndigheten, dvs. polisen, och som har koppling till kontrollkortet. Det finns nämligen möjlighet att lagra diverse uppgifter på kontrollkortet som har samband med genomförda kontroller. Ett röjande av sådana uppgifter framstår som olämpligt eftersom de kan vara av förundersökningskaraktär eller av sådant slag i övrigt att kontrollverksamheten motverkas. Enligt regering- ens bedömning finns dock erforderligt sekretesskydd i nu nämnda avse- enden, dels genom bestämmelsen om förundersökningssekretess i 5 kap. 1 § första stycket 1 sekretesslagen och dels genom första stycket 4 i samma paragraf som avser polisens verksamhet i övrigt för att förebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott. I 9 kap. 17 § finns korresponderande sekretessregler till skydd för enskildas intressen. Inte heller i nu nämnda avseenden bedöms något behov av ytterligare sekretessbestämmelser föreligga. I framställning finns förslag om sekretess även i fråga om färdskrivarkortets kortnummer. Utgångspunkten har varit att enbart kort- numret skulle kunna användas som en ingång till systemet och möjlig- göra oriktig registrering eller manipulering av uppgifter. efter förklarat att ytterligare undersökningar visar att så inte är fallet. 2003/04:83 Något behov av sekretess för kortnumret bedöms därför inte föreligga. Regeringens förslag: Bestämmelserna i 5 och 6 §§ lagen (2001:558) om vägtrafikregister ändras dels så att ändamålet med registret om- fattar även att tillhandahålla uppgifter i fråga om den som ansöker om, har eller har haft färdskrivarkort, dels så att det i registret förs in upp- gifter om färdskrivarkort med utgångspunkt i vad som behövs för tillämpningen av EG-förordningen om färdskrivare och av föreskrifter som har meddelats i anslutning till förordningen. Framställningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i frågan. Skälen för regeringens förslag: För att kunna administrera och handlägga de ärenden som uppkommer i fråga om färdskrivarkort behöver uppgifter registreras och behandlas automatiserat. förarkorten är det i huvudsak fråga om personuppgifter på motsvarande sätt som gäller för körkort. Även företagskort och verkstadskort kräver behandling av personuppgifter i den mån företaget respektive verkstaden drivs som enskild firma. I personuppgiftslagen (1998:204) finns bestäm-