prop · GR031d21 · 2004-01-01 00:00:00 — Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 31:3 : Förvaltningskostnader Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 4.10 Anslagsutveckling för 31:4 : Garantiverksamhet 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Garantiverksamheten är indelad i sex verksamhetsgrenar: Äldre garantier, Nya garantier, Kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden, Kreditgarantier för kommunala bostadsföretag, Kreditgarantier för lån till koo- perativa hyresrättsföreningar samt Kreditgarantier för vissa kommunala åtaganden för boendet. Anslaget får användas för att täcka förluster inom verksamhetsgrenen Äldre garantier. Finansieringen av övriga verksamhetsgrenar sker enligt den nya garantimodellen utanför statsbudgeten, vilket innebär att dessa verksamhetsgrenar finansieras genom avgifter som skall täcka både garantiverksamheten och förvaltningskostnaderna. I tabellerna nedan redovisas budget för samtliga sex verksamhetsgrenar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Med Äldre garantier avses garantier utfärdade samt omfördelningsgarantier. Tabell 4.11 Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Äldre Garantier (Som inte får Med Nya garantier avses i princip garantier utfärdade som inte avser omfördelningsgarantier. Tabell 4.12 Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Nya Garantier (Som inte får Med kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden avses sådana kreditgarantier som utfärdats med stöd av 4 § 2 i den upphävda förordningen (1998:666) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet samt 3 § 3 förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet. Tabell 4.13 Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden (Som inte får 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.16 Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Kreditgarantier för vissa kommunala åtaganden för boendet (Som inte får Med kreditgarantier för kommunala bostadsföretag avses sådana kreditgarantier som lämnats med stöd av 3 § 2 förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet. Tabell 4.14 Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Kreditgarantier för lån till kommunala bostadsföretag (Som inte får Med kreditgarantier för lån till kooperativa hyresrättsföreningar avses sådana kreditgarantier som lämnats med stöd av förordningen (2002:670) om statliga kreditgarantier för bostäder. Regeringens förslag samt de beräknade utgifterna baseras på de ränteantaganden som ligger till grund för budgetpropositionen. BKN:s känslighetsanalys visar att nivån på skadeutfallet i hög grad är beroende av ränteläget. För perioden 20042006 beräknas förlustrisken vid 6 procents bostadslåneränta till . Regeringen föreslår att anvisas under anslag 31:4 : Garantiverksamhet samt att anslaget beräknas till 2005 respektive 2006. Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 4.15 Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Kreditgarantier för lån till kooperativa hyresrättsföreningar (Som inte får Med kreditgarantier för vissa kommunala åtaganden för boendet avses sådana kreditgarantier som lämnats med stöd av 4 § i den upphävda förordningen (1998:666) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet eller 3 § 1 förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet. Tabell 4.17 Tabell Härledning av anslagsnivå 20042006, för 31:4 : Garantiverksamhet Anvisat 2003 i 2003 Överföring till/från 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier till ny- och ombyggnad av bostäder intill ett belopp om högst 10 inklusive tidigare gjorda åtaganden. Inriktningen och utformningen av den statliga garantigivningen ändras bland annat genom att marknadsvärdet och inte, såsom fallet är , enbart schablonvärden som utgår från produktionskostnaderna, skall ligga till grund för storleken på den beviljade kreditgarantin. Skälen för regeringens förslag: I dagens regler för kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder anges bland annat att garantins storlek maximalt får motsvara av ett schablonmässigt uträknat garantiunderlag, som i sin tur motsvarar bidragsunderlaget enligt förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention. Det maximala bidrags/garantiunderlaget är per lägenhet, vilket innebär att den maximala kreditgarantin för en lägenhet är ca (av ). Pantsäkerheten för det garanterade lånet skall finnas inom av ett pantvärde som i princip motsvarar bidrags/garantiunderlaget. Garantigivningen hanteras av (). I betänkandet Statsgarantier för investeringar i bostäder (SOU 2000:13) föreslås en relativt långtgående avreglering av kreditgarantiverksamheten. Bland annat föreslås att dagens offentligrättsliga reglering till stora delar skall ersättas med civilrättsligt bindande avtal mellan BKN och kreditinstituten. Betänkandet har remissbehandlats. Utredningens förslag om att ge BKN rätt att besluta om garantiavgifter har genomförts. 2000/01:25, BoU 2000/01:2, rskr. 2000/01:91). Därvid konstaterade regeringen bl.a. att det finns främst bostadspolitiska men också regionalpolitiska argument för att använda statliga kreditgarantier för investeringar i bostäder. Med utgångspunkt från betänkandet har BKN på uppdrag av regeringen lämnat konkreta förslag till förändringar av regelverket. I en promemoria redovisas flera förslag till förändringar av garantireglerna. Bland annat att garantier skall kunna lämnas från botten av marknadsvärdet på ett objekt, dock högst till per lägenhet. I de fall marknadsvärdet är lägre än nuvarande schablonbelopp kan schablonbeloppen användas i stället för marknadsvärdet. Promemorian har remissbehandlats. En remissammanställning finns tillgänglig i (Fi 2001/2491). Förslagen har fått ett blandat mottagande. tillstyrker de föreslagna principiella ändringarna i systemet. Inspektionen framhåller att ändringarna skulle skapa ökad klarhet kring det statliga åtagandets karaktär och omfattning. är av den principiella uppfattningen att starka bostads- och regionalpolitiska skäl talar för att behålla, stärka och höja kvaliteten på BKN:s stock av garantier och har mot den bakgrunden inget att erinra mot förslagen om justeringar i garantins maximala storlek. () däremot är tveksam till förslagen. RGK ställer sig visserligen bakom principen att BKN skall gå över till mer försäkringsmässiga bedömningar och värderingar i sin garantigivning, men understryker de krav det innebär på organisation och kompetens hos myndigheten. RGK anser också att statens roll som finansiell aktör på bostadskreditmarknaden behöver klargöras innan beslut fattas om en eventuell breddning av den statliga garantigivningen. De schablonbelopp som kreditgarantierna beräknas utifrån tillkom 1993 och motsvarade vid införandet relativt väl den tidens produktionskostnader. Beloppen har varit nominellt oförändrade och ligger på ungefär hälften av dagens aktuella produktionskostnader i storstadsområdena. För bostäder som byggs i attraktiva lägen i landet innebär det att garantins övre gräns regelmässigt hamnar under de av marknadsvärdet som kreditgivaren kan låna ut till med endast säkerhet i fastighetens pantvärde. Detta innebär att kreditgarantierna med dagens konstruktion kan sägas ha spelat ut sin roll, i vart fall i de regioner i landet där det är bostadsbrist. Regeringen har även fått signaler om att kapitalförsörjningen till bostadsbyggandet är en bidragande orsak till den rådande bostadsbristen som råder i vissa tillväxtregioner. Landshövdingen har i sin rapport för bostadsbristen bland annat föreslagit att reglerna för kreditgarantier bör ändras så att de möjliggör att en större andel av produktionskostnaden kan lånefinansieras utan extra säkerhet. Regeringen ser med stor oro på de problem som lyfts fram i rapporten. Det är därför nödvändigt att genomföra förändringar så att de garanterade beloppen motsvarar produktionskostnader som bättre avspeglar dagens verklighet. En väg att göra detta är att anpassa schablonbeloppen till nuvarande kostnadsförutsättningar. Ett problem med detta är dock att finansieringsförutsättningarna är så olika mellan olika upplåtelseformer och bostadsmarknader. Det är därför svårt att fastställa schablonbelopp som är relevanta för hela landet. Som framgår ovan har vissa remissinstanser framfört synpunkter med innebörden att statens roll som finansiell aktör på bostadskreditmarknaden behöver klargöras innan beslut fattas om en eventuell breddning av den statliga garantigivningen. Regeringen har förståelse för synpunkten men finns det flera omständigheter som talar för att dessa farhågor inte skall överdrivas. Som framgår ovan har framhållit att BKN:s förslag skulle skapa ökad klarhet kring det statliga åtagandets karaktär och omfattning Ytterligare en omständighet som talar för att genomföra BKN:s förslag i denna del är att tidigare tagit ställning för att ställa ut kreditgarantier beräknade efter en fastighets marknadsvärde. Det gäller lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp för nybyggnad eller förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03: BoU1, rskr. 2002/03:66). Vidare anser regeringen att de föreslagna ändringarna bör vara tidsbegränsade och gälla för garantier som utfärdas fram . Mot denna bakgrund anser regeringen att BKN:s förslag i denna del bör genomföras. Den formella regleringen av garantisystemet är garantivillkoren fastställda i förordning beslutad av regeringen. Detta avviker mot vad som gäller i övrig statlig garantigivning. Enligt vad som redovisas i betänkandet Statsgarantier för investeringar i bostäder (SOU2000:13) fungerar övrig statlig garantigivning så att regeringen endast fastställer den allmänna ramen, medan man har överlämnat åt myndigheten att fastställa villkoren för garantin. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Det finns flera fördelar med att även BKN:s verksamhet i möjligaste mån regleras genom avtal mellan garantigivare och garantitagare. En uppenbar fördel är att villkoren för garantin kan variera från fall till fall utifrån t.ex. var i landet objektet ligger och låntagarens ekonomi. En avtalsreglering borde kunna innebära ett mera flexibelt arbetssätt än om även detaljerna i garantigivningen är bestämd av regeringen. En till stora delar avtalsreglerad garantigivning skulle även kunna leda till att BKN utvecklade sitt arbetssätt genom flera kontakter med andra aktörer på marknaden än sina formella kunder, kreditgivarna. Både byggherrarnas och låntagarnas synpunkter och behov av kommunikation borde kunna ges betydligt större utrymme än vad som varit fallet . En byggherre är ofta i ett mycket tidigt skede i ett tänkt projekt i behov av besked när det gäller förutsättningar och kommande villkor för en garanti. En avtalsreglering innebär också ökade möjligheter för BKN att ställa krav på kredittagaren för att bevaka utestående garantier. Dessutom bör regeringens reglering av garantiverksamheten inskränka sig till att ange de formella ramarna för garantigivningen. I övrigt bör villkoren regleras i avtal mellan myndigheten och långivaren. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att intill ett belopp på högst inklusive tidigare gjorda åtaganden ställa ut kreditgarantier i obeståndshanteringen så att en ny långivare kan lämna ett lika stort bottenlån som den tidigare långivaren. Regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för lån till kommunala bo- 3 000 000 000 Garantierna får motsvara högst av det bokförda värdet på ett företags fastigheter när garantiavtalet träffas. Regeringen bemyndigas att ställa ut kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp för nybyggnad eller förvärv av fastigheter för ombildning till koope- Garantierna får motsvara högst av en fastighets marknadsvärde när garantiavtalet träffas. Regeringen får besluta om en rörlig kredit på konto i intill ett belopp om 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 för förvärv och innehav av fastigheter för vilka statliga kreditgarantier utfärdats. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har bemyndigande att ställa ut kreditgarantier i obeståndshanteringen, för lån till kommunala bostadsföretag respektive för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp för nybyggnad eller förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:BoU1, rskr. 2002/03:66). De totala ramarna för dessa kreditgarantier bör vara desamma som . För att minska statens samlade kostnader i samband med hantering av skadeärenden bör BKN i vissa fall kunna förvärva fastigheter för vilka statliga kreditgarantier utfärdats. För detta ändamål behöver regeringen få besluta om en rörlig kredit om i . 4.8.531:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador Tabell 4.18 Anslagsutveckling för 31:5 Bidrag till Fonden för fukt och mögelskador De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till kostnader för att avhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1993:712) om den statliga fonden för fukt- och mögelskador i småhus, m.m. Vidare får anslaget belastas med utgifter för kansli- och utredningskostnader samt för att sprida en sammanställning av kunskap och erfarenheter. Regeringen föreslår att överförs till anslaget 31:1 avsedda för ett nationellt kompetensutvecklingsprogram om hållbar utveckling av bygg- och fastighetssektorn. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador . beräknas anslaget till och till . Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 4.19 Härledning av anslagsnivå 20042006, för 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 4.8.631:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Tabell 4.20 Anslagsutveckling för 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder mot radon i småhus. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1998:372) om bidrag till åtgärder mot radon i egna hem. ändrades förordningen i väsentliga delar. En viktig ändring är att bidrag nu får lämnas för att huset efter åtgärderna skall ha en radonhalt på högst /m3 luft. Ändringarna innebär bl.a. att fler egnahem har möjlighet att söka radonbidrag. Enligt uppgift från ökar antalet inkomna radonansökningar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder . beräknas anslaget till och till . Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 4.21 Härledning av anslagsnivå 20042006, för 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 4.22 Anslagsutveckling för 31:7 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 29 482 tkr prisnivå. 3Motsvarar 29 482 tkr prisnivå. () är en uppdragsmyndighet och har ett sektorsövergripande ansvar för geoteknikfrågor. Detta innebär att SGI skall upprätthålla och utveckla kunskap inom området samt tillhandahålla geoteknisk kunskap och rådgivning till statliga myndigheter med ansvar för olika områden med koppling till miljö, infrastruktur, fysisk planering och byggande samt till övriga aktörer inom branschen. Institutet har ett särskilt ansvar för ras- och skredfrågor. har institutet även tillförts ansvaret för stranderosion. Verksamheten bedrevs i fyra verksamhetsgrenar: 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 -Forskning och utveckling Verksamheten är omstrukturerad i tre verksamhetsgrenar, nämligen -Geoteknisk forskning, utveckling och kunskapsförmedling -Geoteknisk rådgivning. Anslaget finansierar SGI:s verksamhetsgrenar, Geotekniska myndighetsuppgifter samt delar av Geoteknisk forskning, utveckling och kunskapsförmedling. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Intäkt -kost- Uppdragsverksamheten utgör delar av verksamhetsgrenen Geoteknisk forskning, utveckling och kunskapsförmedling samt hela verksamhetsgrenen Geoteknisk rådgivning. Uppdragsverksamhetens andel av den totala budgetomslutningen uppgick till . SGI:s ekonomi förbättras successivt. totala omsättning blev , vilket är en ökning i förhållande till 2001 med ca . Inom den anslagsfinansierade verksamheten har säkerhetsfrågorna ökat i omfattning till följd av Delegationen för ras och skreds uppgifter samt samordningsansvaret för stranderosion. Regeringens satsning på uthållig samhällsutveckling och de nationella miljökvalitetsmålen har fått genomslag i SGI:s 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 verksamhet både i egen inriktning och via andra myndigheters önskemål om insatser från SGI. Även införandet av , satsningen på efterbehandling av förorenade områden och engagemang i EU har inneburit ökad efterfrågan av SGI:s tjänster. Vidare har remissarbetet för , länsstyrelser och kommuner ökat i omfattning. Större insatser inom säkerhetsområdet, bl.a. förebyggande verksamhet i har medfört ytterligare ökad verksamhet med geotekniska myndighetsuppgifter. SGI har också påbörjat uppbyggnaden av verksamheten avseende samordningsansvar för stranderosion. överförs från anslaget 31:8 för arbetet med samordning av frågor om stranderosion. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 31:8 . beräknas anslaget till och till . Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 4.24 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 31:7 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 4.25 Anslagsutveckling för 31:8 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 339 812 tkr prisnivå. 3Motsvarar 339 812 tkr prisnivå. Det statliga lantmäteriet består av och länsvisa lantmäterimyndigheter. är en central förvaltningsmyndighet för lantmäterimyndigheterna och skall bl.a. utöva tillsyn över dessa samt över de kommunala lantmäterimyndigheterna. Verksamheten bedrivs i tre divisioner, nämligen Fastighetsbildning, Landskaps- och fastighetsdata samt Uppdragsverksamhet (Metria). Uppdragsverksamheten skall hållas organisatoriskt skild från övrig verksamhet. i länet får mot avgift bedriva myndighetsservice som har ett naturligt samband med myndighetsutövningen. Tjänsteexport inom verksamhetsområdet bedrivs i huvudsak av det av staten helägda bolaget , som i stor utsträckning anlitar personal från det statliga lantmäteriet. Det statliga lantmäteriets totala omsättning uppgick till . Anslaget finansierar det statliga lantmäteriets ansvar för frågor om fastighetsindelning och för grundläggande geografisk information och fastighetsinformation. Avgiftsbelagd verksamhet bedrivs inom områdena fastighetsbildning, geografisk information och fastighetsinformation samt uppdragsverksamhet (Metria). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.26 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får (Intäkt -kost- (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Den avgiftsbelagda verksamhetens andel av den totala budgetomslutningen uppgår 2002 till . Överskottet i den avgiftsbelagda verksamheten var 2002. Avgiftsfinansierad verksamhet redovisar ett positivt balanserat kapital på . Alla avgiftsfinansierade verksamheter utom grundläggande geografisk information uppvisade överskott 2002. Förrättningsverksamheten och uppdragsverksamheten har dock fortfarande balanserade underskott. Det balanserade underskottet avseende förrättningsverksamheten beräknas försvinna . Övriga verksamheter har stora balanserade överskott. Detta gäller främst grundläggande fastighetsinformation som har ett balanserat överskott på . Vårpropositionen 2003 innebar att verksamheten i större utsträckning skall finansieras genom avgifter . Avgiftsintäkterna skall finansiera en anslagsminskning på . planerar därför en 60-procentig höjning av avgifterna för fastighetsinformation. Även ytterligare åtgärder måste vidtas för att klara en omställning av verksamheten. Regeringen har exempelvis under avsnitt och analys och slutsatser (4.6.2) för lantmäteriverksamheten föreslagit att den förättningsrelaterade fastighetsregistreringen skall inkluderas i lantmäteritaxan. kommer det intensiva arbetet med att digitalisera den geografiska informationen att vara genomförd för hela . Arbetet inriktas nu på förvaltning, ajourhållning och tillhandahållande av geografisk information och fastighetsinformation. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 satsningar av främst förvaltnings- och utvecklingskaraktär. Bland annat har arbetet med en modernisering av fastighetsregistrets inskrivningssystem påbörjats och insatser görs för en övergång till en objektorienterad information och nya lagringsmiljöer för den grundläggande informationen för att möta användarnas krav på tillhandahållande. Kostnaderna för förvaltning och tillhandahållande förväntas ta i anspråk en förhållandevis större andel av anslaget . överförs till anslaget 31:7 för samordningsarbetet med stranderosion. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 31:8 . beräknas anslaget till och till . Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 4.28 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 31:8 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 4.29 Anslagsutveckling för 31:9 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 6 737 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 737 tkr prisnivå. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 är specialforum för tvistemål enligt lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar samt lagen (1981:1354) om allmänna värmesystem. Nämndens avgörande har samma verkan som domstols dom. Jurisdiktionsområdet omfattar hela . Utöver den rent beslutande verksamheten lämnar nämnden yttranden i va-frågor m.m. till domstolar, och länsstyrelser. Omfattningen av nämndens verksamhet väntas bli i stort sett oförändrad åtminstone . Utredningen om översyn av valagstiftningen, pågår . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 31:9 . beräknas anslaget till och till . Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 4.30 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 31:9 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10).