prop · GR0360 · 2004-03-10 00:00:00 — I detta paket ingår inte bara infrastrukturprojekt utan här påpekas också forskningens och den tekniska utvecklingens stora betydelse för framtida tillväxt. Quick-startprogram med en första lista på projekt som kompletterar det sjätte ramprogrammet har beslutats. Listan på projektförslag är öppen för kompletteringar. Kommissionen har presenterat ett dokument där grundforskningens roll för tillväxten har belysts (KOM (2004) 9 slutlig). Dokumentet kom- mer att diskuteras i rådet . Tankarna på ett europeiskt forskningsråd har konkretiserats. har aktivt deltagit i denna diskussion. Den expertgrupp som tillsattes har presenterat sitt förslag. Gruppen anser att ett euro- peiskt forskningsråd med forskarstyrning är av stor vikt för att stärka kvalitén i forskningen och underlätta att nå målet att ska bli världens mest dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. 2003/04:60 kommer att presentera ett dokument om ett europeiskt forskningsråd, som kommer att ligga till grund för fortsatt debatt. Den europeiska kandidaten för placering av den experimentella fusionsreaktorn; ITER, har enhälligt beslutats bli Cadarche i för den tekniska vetenskapliga delen, med den legala administrativa delen placerad i . Kommissionen har presenterat en aktivitetsplan för att uppnå Barcelona-målet, dvs. att investeringarna ska utgöra av BNP och att två tredjedelar ska komma från industrin (KOM (2003) 226 slutlig). Denna plan har diskuterats i den rådgivande kommittén till kom- missionen och rådet i forskning och teknikfrågor, CREST. CREST har tillsatt sex arbetsgrupper, där aktivt deltar i alla sex och dessutom har ordförandeskapet i gruppen som studerar frågor kring offentlig finansiering och dess länkar till industrin. 32.3 ESPON ett forskningsprogram för rumsliga utveckling ESPON () är ett europeiskt forskningsprogram med fokus på den territoriella utveck- som omfattas av programmet är förutom nuvarande femton medlems- stater, de tio nya medlemsstaterna , ansökarländerna och samt och (EU29). sekretariat, förvaltningsmyndighet och utbetalande myndighet har sitt Syftet med programmet är att förbättra kunskapen om och förståelse för den territoriella utvecklingen i och att kunna beskriva och analysera rumsliga utvecklingstendenser och deras drivkrafter. områden i programmet är bl.a. tematiska studier kring stadsutveckling, flerkärnighet, transporter, landsbygdsutveckling, territoriella bedöm- ningar av gemenskapens politik som transport-, miljö-, jordbruks-, energi- och strukturfondspolitiken samt metoder och verktyg för regional utvecklingsplanering, bl.a. scenarioteknik. ligt de pågående diskussionerna om den territoriella dimensionen i sammanhållningspolitiken och den förestående utvidgningen. ska också resultera i policyrekommendationer och resultaten förväntas stödja policyutvecklingen i såväl i medlemsländerna som i . Programmet beräknas ge stöd till ca 25 projekt , varav drygt tre fjärdedelar redan beviljats, som från olika utgångspunkter belyser och analyserar den territoriella utvecklingen i de 29 länderna. uppbyggda som transnationella forskningsprojekt med minst tre länder Det svenska deltagandet har varit framgångsrikt. lead-partner för fyra projekt och deltar som partner eller rådgivare i flera andra projekt. Ett centralt inslag i ESPON är också att skapa ett bättre samspel mellan forskare, planerare och beslutsfattare på såväl europeisk som nationella I är ITPS () sammanhållande myndighet för ESPON. Ett svenskt nätverk finns Skr. 2003/04:60 bestående av flera forskningsinstitut, berörda myndigheter och Nätverket har haft en stor roll när det gäller att få till stånd ansökningar och att genom dialoger, seminarier, publikationer etc. göra resultaten kända för en svensk publik. 33 Regional- och strukturpolitik 33.1 Avslut av strukturfondsprogram för var slutdatum för inlämnande av s.k. avslutsintyg till kommissionen för strukturfondsprogrammen . () har haft regeringens uppdrag att utfärda avslutsintygen, dvs. att göra en sammanfattande bedömning av myndig- heternas interna styrning och kontroll när det gäller de medel som erhållits från . RRV hade också till uppgift att bedöma om de slutliga rekvisitionerna var korrekta eller ej. Totalt lämnade RRV 59 utlåtanden avseende ca som har rekvirerat från EU sedan inträdet 1995. Uppdraget slutrapporterades till regeringen och kom- missionen beräknas ta ställning till inlämnade slutrekvisitioner . 33.2 Den europeiska sammanhållningspolitiken Diskussionerna om utformningen av den framtida europeiska samman- hållningspolitiken har fortsatt på såväl europeisk som nationell nivå. I kommissionens andra uppdateringsrapport om ekonomisk och social sammanhållning inom unionen lyfter kommissionen bl.a. fram den betydande ökning av sociala, ekonomiska och regionala skillnader, som följer av den förestående utvidgningen med tio nya medlemsstater. Inför kommissionens tredje sammanhållningsrapport med konkreta förslag om t.ex. strukturfondssystemets utformning , som väntas läggas fram , har många medlemsstater, regioner och intresseorganisationer presenterat sina övergripande inställningar i syfte att påverka förslagens utformning. Vid ett informellt regionalministermöte i Halkidiki i om sammanhållningspolitiken i ett utvidgat EU presenterade statsrådet övergripande syn på den framtida sammanhållnings- I korthet anser det vara självklart att huvuddelen av strukturfondsinsatserna ska gå till de nya medlemsstaterna, som har en betydligt lägre levnadsstandard än unionens genomsnitt. av sammanhållningspolitiken måste genomföras samlat med övriga Fokus bör ändras från utjämning mellan regioner till utjämning mellan länder. Genom att koncentrera insatserna till de medlemsstater som har störst behov av stöd skapas förutsättningar för att sänka nivån på strukturfondsbudgeten. överskridande samarbete har ett stort gemenskapsintresse. samordning bör eftersträvas. Statsrådet lämnade före mötet Skr. 2003/04:60 information om dåvarande övergripande syn i både EU- nämnden och näringsutskottet. Det italienska ordförandeskapet anordnade ett informellt regional- ministermöte i om den framtida sammanhållnings- politiken med fokus på konkurrenskraft och det gränsöver- skridande samarbetet. Statsrådet framhöll vikten av att stödja målsättningarna från och samt betonade vikten av att samarbete mellan regioner skulle kunna ske såväl över sjögränser som över landgränser. ansåg att det borde vara möjligt med bilateralt samarbete med och . Även inför detta möte lämnades information till och näringsutskottet. Inför de förhandlingar som förväntas starta är en fortsatt dialog med såväl som företrädare för de svenska regionerna betydelsefull. inbjöd statsrådet politiska regionala företrädare till ett första möte om den framtida sammanhållnings- politiken. Detta resulterade i en gemensam skrivelse till den för sammanhållningspolitiken ansvarige kommissionären . I skrivelsen underströks betydelsen av fortsatt strukturfondsstöd enligt Mål 1 till gleshetsområdet i norra . 33.3 Halvtidsöversyn av strukturfondsprogrammen i nuvarande period 33.3.1 Halvtidsutvärderingarna av målprogrammen har oberoende utvärderingar gjorts av samtliga strukturfonds- program. För de svenska Mål 1- och Mål 2-programmen konstaterar utvärderarna att de analyser, strategier och målsättningar som lades fast vid programstarten är relevanta. De svenska programmen har kommit igång snabbt och drygt två tredjedelar av budgetarna är redan intecknade genom beslut. Det finns därför ingen anledning att göra några större förändringar i de samlade programdokumenten. Utvärderarnas rekommendationer är att koncentrera de resterande resurserna till strategiska och dynamiska projekt, som kan ge långsiktiga positiva effekter för regional utveckling. Som exempel nämns utbyggnad av bredband och lärcentra för att stimulera distansutbildning. Mål 3-programmets inriktning, resultat och styrning har granskats av oberoende utvärderare. föreslår utifrån utvärderingen att Mål 3 ska bidra till regeringens mål om halverad sjukskrivning genom såväl insatser av förebyggande karaktär på arbetsplatser som möjligheter för långtidssjuka att delta i projekt i syfte att byta arbete. Dessutom föreslår även i övrigt en viss breddning av målgrupperna för Mål 3 liksom förändringar för att förbättra styrningen och kontrollen av programmet. 33.3.2 Förslag till fördelning av resultatreserven Resultatreserven utgör av strukturfondernas andel i varje strukturfondsprogram och uppgår totalt till i Detta är alltså ytterligare medel som tillförs strukturfonds- Regeringen har gjort bedömningen att samtliga Mål 1- och Mål 2-program har uppnått de mål som avspeglar effektivitet, förvaltning och finansiellt genomförande. ringen skickat ett förslag till kommissionen om att fördela den s.k. resultatreserven proportionellt till varje program. Mål 3-programmet bedömer regeringen att de berörda målen, med ett undantag, har uppnåtts. Regeringen har föreslagit kommissionen att 95 procent av resultatreserven ska fördelas till insatsområdet Kompetens- utveckling för sysselsatta. Resterande del bör tillföras de administrativa medlen inom programmet. Additionalitetsprincipen innebär att strukturfondsmedel inte får ersätta offentliga utgifter i medlemsstaten. För att möjliggöra kontroll av additionaliteten har en genomsnittlig utgiftsnivå för angetts i de berörda programdokumenten. Underlaget för en kontroll av additionaliteten i mål 1 i visar att de i förhand beräknade offentliga utgifterna har uppnåtts. för Mål 2 och Mål 3 visar däremot att den genomsnittliga utgiftsnivån för den aktiva svenska arbetsmarknadspolitiken ligger drygt 500 miljoner euro lägre än beräknat. Detta förklaras främst av en bättre konjunktur- utveckling än förväntat. 33.3.4 Gemenskapsinitiativet Interreg III Även Interreg-programmen har utvärderats av oberoende utvärderare utan att detta föranleder några större förändringar i de samlade program- På grund av den förestående utvidgningen av EU har däremot det samlade programdokumentet för Interreg IIIB omarbetats till att omfatta även de nya medlemsstaterna , har diskussioner förts med kommissionen om utformningen av ett nytt grannskapsinstrument (KOM (2003) 393 slutlig) för att under- lätta samordningen mellan Interreg-programmen och stödet till länderna vid EU:s nya yttre gräns. En oberoende utvärdering av Equal har gett underlag för den närmare inriktningen av verksamheten och urvalskriterier m.m. i den andra ansökningsomgången, som utlyses . Arbetet inom programmet har främst omfattat förberedelser för denna Skr. 2003/04:60 ansökningsomgång och fortlöpande uppföljning av pågående projekt. Även aktiviteter för att sprida resultaten av programmet har påbörjats. Leader+ är Jordbruksfondens gemenskapsinitiativ för att pröva nya metoder inom landsbygdsutveckling. Tolv lokala aktionsgrupper, s.k. LAG-grupper, genomför programmet. I LAG-grupperna råder trepartner- skap, dvs. offentlig, privat och ideell sektor är representerade med en tredjedel vardera. Halvtidsutvärderingen pekar på att Leader+ är ett framgångsrikt program just för att trepartnerskapet åstadkommer en fungerande maktdelning och stor delaktighet på gräsrotsnivå. Enligt utvärderaren är några av de förutsättningar som bidrar till det goda resultatet att man arbetar operativt och att man förfogar över ekonomiska medel. Oavsett sektorskategori upplever deltagarna att det är stimu- lerande och meningsfullt att vara med i utvecklingsarbetet. DEL VII TRANSPORT, 34.1 Frågor som rör flera transportslag 34.1.1 en ny generation satellitnavigeringssystem Arbetet med uppbyggnaden av satellitnavigeringssystemet har som gått har fortsatta förhandlingar förts mellan och om hur de olika frekvensbanden ska användas gemensamt för satellitnavigeringssignaler. Rådet har fattat beslut om hur EGNOS (satellitsystem som kompletterar GPS) ska integreras i Galileo- Rådet har också fattat beslut om att ingå ett samarbetsavtal med kring globala satellitnavigeringssystem. 34.1.2 ett bidragssystem för att främja miljövänliga antogs genom förordning (EG) nr 1382/2003 och med detta har processen att finna konkreta projekt som kan reducera trängselproblemen i transportsystemet och förbättra gods- transportsystemets miljöegenskaper påbörjats. För att uppnå målet med programmet så kommer det att stödja åtgärder som lyfter bort gods från utannonserades den första omgången i stödprogram- met och ska denna omgång vara klar. kommer sedan att tillämpas fram . och med 2006 omfattar och finansieringen för den resterande perioden kommer att behandlas efter det att medlemsstaterna fastställt budgetramarna för EU för den kommande femårsperioden. 34.1.3 Revidering av riktlinjer för de transeuropeiska Kommissionen presenterade ett förslag till revidering av beslut 1692/96/EG med riktlinjer för de transeuropeiska transportnäten, TEN-T. En redovisning av innehållet finns i faktapromemoria 2003/04:FPM38. Det nya förslaget är ett komplement till det ändrade förslaget (KOM (2002) 542 slutlig) och bygger på rekommendationer, vilka överlämnades till kommissionen . är att utveckla det transeuropeiska transportnätet, TEN-T, så att det främjar dynamiken på den inre marknaden, förbättrar den territoriella sammanhållningen och därmed också stärker konkurrenskraften och Skr. 2003/04:60 tillväxtpotentialen i Europeiska unionen. I förslaget beaktas unionens Vidare förlängs tidsperspektivet förlängs till 2020, flask- halsar och felande länkar i det befintliga och planerade nätet elimineras och listan över prioriterade projekt uppdateras. Förslagets huvudsakliga innehåll är: -Ett koncept om gränsöverskridande motorvägar till sjöss. -En möjlighet att tillsätta en europeisk samordnare för vissa projekt. -Ett koncept om att förklara prioriterade projekt av europeiskt intresse. -Kriterier för prioriterade projekt och en utökad lista i Bilaga III. Rådet behandlade förslaget och träffade då en politisk överenskommelse om en gemensam ståndpunkt, innebärande endast smärre ändringar av kommissionens förslag. har huvudsakligen stött kommissionens förslag. menade dock att motorvägar till sjöss inte ska omfatta startstöd till rede- rier för ny linjetrafik. Beträffande de prioriterade projekten hade ställt sig bakom rekommendation och kunde därmed (utifrån en budgetrestriktiv hållning) som ett förstahandsalternativ stödja kommissionens förslag till ny lista. Denna inkluderade bl.a. de för svenskt vidkommande intressanta projekten triangeln, Motor- vägar i , en fast förbindelse över Fehmarn bält, en järnväg mellan och samt nord-sydliga väg- och järnvägsprojekt i . Om det blir aktuellt att utöka listan ytterligare är andra- handsalternativ att Haparandabanan och det horisontella projektet () ska läggas till. Parallellt med förslaget om riktlinjer för TEN-T har kommissionen föreslagit ändringar i finansieringsförordningen för TEN (förordning (EG) 2236/95). ECOFIN enades om en höjning av maximal bidragsnivå för att bygga infrastruktur från till . har kommissionen initierat en revidering av flerårs- programmet MIP (Multiannual Indicative Programme) för . har i den processen lämnat förslag till ökade bidrag till några projekt som redan ingår i MIP och ansökt om att ytterligare två projekt skall ingå. Revideringen av flerårsprogrammet beräknas ske . har erhållit sammanlagt för projekt i MIP (bl.a. i och väg E6 i ) och för projekt utanför MIP (bl.a. planering av ERTMS på , ett demonstrationsprojekt av spårviddsväxling i fullskale- drift på Haparandabanan och studier av ett gemensamt nordiskt centrum för flygtrafikledning). färre döda i vägtrafiken EU:s transportministrar antog rådsslutsatser om ett ökat och förbättrat trafiksäkerhetsarbete. Slutsatserna lyfter fram behovet av att genomföra ett flertal åtgärder som presenterats i kommissionens åtgärds för trafiksäkerhet (KOM (2003) 311 slutlig). Programmet sätter målet att halvera antalet dödsfall för trafiksäkerhetsarbetet på euro- peisk nivå och förespråkar en europeisk samling för trafiksäkerheten som inkluderar en europeisk trafiksäkerhetsstadga som alla aktörer inbjuds att underteckna. Statistik över vägtrafikolyckor visar att en stor andel fotgängare och cyk- lister skadas efter att ha körts på av fordon. Många av dessa skadas genom att träffas av fronten på personbilar. Allvarliga eller dödliga ska- dor uppkommer även i relativt låga hastigheter, särskilt på barn. Skador- na kan mildras genom förbättrade fordonsfronter. Vid rådets möte antogs därför ett förslag från kommissionen till ett direktiv om skydd för fotgängare vid kollision med motorfordon. Enligt förslaget måste personbilar och lätta lastbilar med en högsta vikt av klara ett antal prov för att uppfylla föreslagna gränsvärden. I en första etapp som inleds måste nya typer av fordon klara två prov om skydd mot huvudskador och benskador. I en andra etapp som inleds krävs fyra prov för nya typer av fordon som gäller allvarligare skador, två för huvudskador och två för ben- skador. måste alla nya fordon uppfylla dessa krav. Den rela- tivt långa övergångstiden beror på att få fordonskonstruktioner klarar de föreslagna kraven. Med tanke på den snabba tekniska utveck- lingen förutses att alternativa åtgärder till de krav som fastställs kan utvecklas. Därför föreslås att en bedömning som tar hänsyn till dessa aspekter genomförs . Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om minimikrav för säkerhet i tunnlar som ingår i det transeuropeiska väg- nätet, (KOM (2002) 769 slutlig). En redovisning finns i faktapromemoria 2002/03: FPM51. Förslaget har sin bakgrund i bl.a. de svåra bränder som inträffat i tunnlar och som riktat uppmärksamheten mot riskerna och medfört krav på politiska beslut. Förslaget, som inlednings- vis mötte stark kritik främst från alpländerna, har behandlats i rådsarbetsgrupp vid ett femtontal tillfällen. På transportrådet den 9 oktober antogs en allmän riktlinje till ett direktivsförslag som modifierats på ett flertal punkter. Ett förslag till gemensam ståndpunkt är under Direktivet gäller alla tunnlar som är längre än 500 m och som ingår i det transeuropeiska vägnätet oavsett om tunneln är i drift, under byggnad eller på projekteringsstadiet. Tunnlar i drift ska uppfylla Kommissionen föreslår en harmonisering av säkerhets- organisationen på det nationella planet och ett klargörande av de olika rollerna och ansvarsområdena. Varje medlemsstat ska utse en eller flera administrativa myndigheter som ska se till att alla aspekter på säkerheten i en tunnel tillgodoses, särskilt huruvida tunneln uppfyller direktivets Tillstånd från myndigheten krävs vid nybyggnad och ombyggnad av en befintlig tunnel. En tunnelhållare ska utses för varje tunnel, liksom en säkerhetssamordnare som koordinerar förebyggande åtgärder, deltar i Regelbundna inspektioner ska genomföras av Administrativ myndighet, tunnelhållare, säkerhetssamordnare och kontrollenhet saknas i formell mening i , vilket bedöms medföra krav på ändrad myndighetsindelning. I bilaga I fastläggs minimikrav, bl.a. vad avser teknisk utformning respektive utrustning och drift utifrån en klassificering av tunnlarna när det gäller antal tunnelrör, trafikmängd och längd. I bilaga II finns förfaranderegler för godkännande, öppnande för trafik m.m. I bilaga III finns regler om skyltning. Direktivet påverkar ett flertal gällande regler, bl.a. kopplade till plan- och bygglagstiftningen. 34.2.2 Utbildning av yrkeschaufförer antogs direktiv /59/EG om grundläggande kompetens och fort- bildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransporter. Direktivet ger medlemsstaterna möjlighet att välja mellan två alternativ när det gäller den grundläggande kompetensen. omfattar obligatoriskt deltagande i 280 timmars utbildning samt krav på ett genomgånget kunskapsprov. Det andra alternativet innehåller enbart krav på prov i minst två delar, såväl teoretiskt som praktiskt. innehåller även bestämmelser om återkommande utbildning, minst 35 Senast ska direktivet vara införlivat i medlemsstaternas lagstiftning, och tillämpas för bussförare år 2008 och lastbilsförare . Sju medlemsstater i EU tillämpar olika regler om körförbud för tunga lastbilar under vissa bestämda tider på sina territorier. ligtvis gäller under veckoslut och så kallas de oftast för helg- Reglerna är inte harmoniserade och skiljer sig i hög grad åt mellan staterna och även regionalt inom dessa. För de svenska inter- nationella vägtransporterna innebär existerande trafikbegränsningar flera nackdelar, såväl av ekonomisk som social natur. lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om ett system med harmoniserade regler om körförbud för tunga lastbilar i Förslaget blockerades dock av en minoritet av med- Skr. 2003/04:60 lemsstaterna. Kommissionen lade därför fram ett ändrat förslag till Efter första behandling lade kommissionen fram ännu ett ändrat förslag till direktiv (KOM (2003) 473 slutlig). Det italienska ordförandeskapet försökte under sin mandat- period lotsa fram förslaget till ett positivt beslut med starkt stöd av ett flertal medlemsstater, däribland . Inte heller de lyckades då det på rådsmötet visade sig att fyra medlemsstater kunde förhindra det genom att de bildade en blockerande minoritet. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om allmänt införande av och driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullsystem (KOM (2003) 132 slutlig). har hanterat frågan skyndsamt och nåddes en politisk överenskommelse av transport- ministrarna. Överenskommelsen skiljer sig i flera avseenden från kommissionens förslag. Den innebär bl.a. att alla nya elektroniska avgiftssystem som tas i drift efter på gator, vägar, broar, tunnlar och färjor ska baseras på kortvägskommunikation (som exempel- vis på ), satellitpositionering och/eller GSM/GPRS-kom- munikation. En standardiserad betaltjänst, inklusive tekniska såväl som organisatoriska och administrativa specifikationer ska nu tas fram av en kommitté med företrädare för medlemsstaterna, under ledning av kom- missionen. har ännu inte behandlat förslaget. Kommissionen lade fram ett förslag till ändring av direktiv /62/EG om avgifter på tunga lastbilar för användning av viss infra- struktur (KOM (2003) 448 slutlig). Förslaget är i flera avseenden oklart och svårtolkat. En för viktig del av förslaget är att medlems- staterna, med stöd i subsidiaritetsprincipen, ges rätt att själva införa avgifter på andra vägar och för andra fordonstyper än vad som gäller. Förslaget innebär också att den maximala avgiftsnivån ges en ny utform- ning. har förslaget till nytt s.k. Eurovinjettdirektiv varit upp på dagordningen vid bägge transportministermötena. På tjänstemanna- nivå pågår beredningen av förslaget och den har visat att medlemsstaterna har skilda uppfattningar i flera olika frågor. Syftet med systemet med miljöpoäng (ekopunkter) är att minska utsläppen av kväveoxid från lastbilstrafiken genom . som infördes genom anslutningsakten för , och , upphörde att gälla . Förra årets dramatik med att finna en godtagbar tillfällig förlängning av systemet kulminerade i ett extra rådsmöte den 31 Den fortsatta behandlingen av kommissionens förslag till inrättande av ett tillfälligt poängsystem (KOM (2001) 807 slutlig) har Skr. 2003/04:60 inte varit mindre dramatisk. Förslaget gick till förlikning, sedan det visat sig att rådet och hade skilda upp- fattningar om omfattningen av det nya systemet. I sista stund lyckades parterna i förlikningskommittén nå en överenskommelse. Överens- kommelsen visade sig inte vara godtagbar för , eftersom man menade att den inte skulle ha någon egentlig effekt på transittrafiken. Trots inställning godtog rådet förlikningen vid sitt möte . Den österrikiska reaktionen har blivit att man inte tillämpar förordningen med miljöpoäng presenterade kommissionen ett andra järnvägspaket (KOM (2002) 18 slutlig) mot ett integrerat europeiskt järnvägsområde som är ett fullföljande av reformen av den europeiska järnvägssektorn. Paketet består av två delar, varav den första består av fem lag- stiftningsåtgärder: