prop · GR03101 · 2004-04-16 00:00:00 — Utgifterna under anslaget 21:1 Bostadsbidrag minskade med till 2003. Som andel av de takbegränsade utgifterna minskade utgiftsområdet . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Justerat för tekniska förändringar ökade utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna . De högre utgifterna beror främst på de förstärkningar av statsbidragen som syftar till att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen och minska behovet av höjd kommunalskatt. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna för räntor på statsskulden minskade från ca 1999 till ca 2003. Den kraftiga utgiftsminskningen beror i huvudsak på lägre räntenivåer och minskad statsskuld. 3.3Nyckeluppgifter i balans- och resultaträkningarna I nedanstående tabell visas utvecklingen av ett antal nyckeluppgifter i statens resultat- och balansräkningar. Tabell 3.5 Nyckeluppgifter i balans- och resultaträkningen Årets över-/underskott Redovisningen har justerats i enlighet med ändrade redovisningsprinciper 2003. Däremot har redovisningen endast justerats i begränsad omfattning för åren 19992001. I avsnitt 4.5.8 redogörs för ändrade redovisnings- principer för statsskulden, transfereringar samt resultatandelar i dotter- och intresseföretag. Diagram 3.6 Statens nettoförmögenhet och statsskulden 19992003 I diagram 3.6 visas utvecklingen av statens totala nettoförmögenhet och statsskulden . Både nettoförmögen- heten och statsskulden förbättrades stadigt perioden 19992002, men försämrades något . Den totala förbättringen uppgår till respektive . Den i normalfallet viktigaste faktorn för nettoförmögenhetens förändring är resultat- räkningens över- eller underskott. Resultat- räkningens ackumulerade överskott uppgår till ca . Den överföring av medel från AP-fonden som gjordes under 19992001 med totalt ca , som ett led i den finansiella infasningen av det nya ålderspensionssystemet, har dock haft en ännu större påverkan på nettoförmögenheten. Därtill kommer förändringar genom direkta ökningar av kapitalet hos statligt ägda bolag och olika korrigeringsposter. Statsskulden samvarierar i huvudsak med nettoförmögenheten, men med viss tidsförskjutning. Exempelvis påverkar överföringar av obligationer från AP-fonden statsskulden först när de sålts eller förfallit till betalning. Den konsoliderade statsskulden ökade med 2003 och uppgick till . Det motsvarade av BNP, en minskning jämfört med . Lånebehovet och statsskuldens utveckling Statens lånebehov definitionsmässigt lika med statsbudgetens saldo, men med omvänt tecken har varierat kraftigt under det senaste årtiondet. Lånebehovet var 2003. Det var första gången som statsbudgeten visade ett underskott. Statsskulden ökade med . Orsaken till att statsskulden inte ökade mer, trots ett budgetunderskott på , var främst att den starkare kronan minskade valutaskulden omräknat i kronor. Den statsskuld som redovisas i balans- räkningen skiljer sig från den som Riksgälds- kontoret redovisar på grund av elimineringar för myndigheters innehav av statsobligationer och statsskuldväxlar. har beslutat (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU2, rskr. 2001/02:129) att myndigheter som bedriver en omfattande tillgångshantering av medel avsatta för ändamål vid sidan av statsbudgeten skall ges rätt att placera på den svenska statspappers- marknaden. var medlen insatta på konton i . Tabell 3.6 Statliga myndigheters innehav av statspapper I balansräkningen har elimineringar gjorts med 2003. Därav avser Kärnavfallsfondens och innehav av stats- obligationer. Övriga myndigheters innehav varierade mellan en och . Främst är det och med de allmänna försäkringskassorna som innehar statspapper. Sammantaget medför detta att statsskulden som redovisar är högre än vad som redovisas i balansräkningen (avsnitt 4.3). Nytt mått på statsskulden definieras statsskulden på ett nytt sätt. Två viktiga förändringar har gjorts. Den ena förändringen är att alla instrument värderas till nominellt slutvärde, vilket betyder att instrumenten tas upp till det belopp som ska betalas på förfallodagen. Den andra förändringen är att derivatinstrument inkluderas. gör till exempel skuldbytesavtal (swappar) för att ändra skuldens sammansättning och räntebindningstid. Sammantaget ger det nya måttet en mer rättvisande bild av statsskuldens sammansättning och storlek. Beloppen 19992002 är ändrade i enlighet med det nya statsskuldsmåttet. Upplåningen och förvaltningen av statsskulden sker i tre skuldslag: -Nominella lån i svenska kronor. -Reala lån i svenska kronor. -Nominella lån i utländsk valuta. Skuldens egenskaper bestäms främst av fördelningen mellan de tre skuldslagen samt val av löptid och förfalloprofil i respektive skuldslag. Dessa storheter är förutom storleken på statsskulden styrande för vilken total kostnad och samlad risk som statsskulden är förknippad med. Tabell 3.7 Statsskuldens utveckling och sammansättning Nominella lån i svenska Reala lån i svenska Nominella lån i utländsk Nominella lån i svenska kronor utgör den viktigaste källan för finansiering av statsskulden. Merparten av upplåningen sker på den inhemska värdepappersmarknaden genom statsobligatio- ner (kuponglån med en löptid vid emissionstillfället) och statsskuldväxlar (noll- kuponglån, i huvudsak med en löptid på högst vid emissionstillfället). I skuldslaget ingår även upplåning på privatmarknaden via speciella instrument som erbjuder billigare upplåning än konventionella statspapper i kombination med möjligheter att sprida upplåningen till fler långivare. har upplåningen från privat- marknaden (premieobligationer, riksgäldskonto och riksgäldsspar) minskat något, från 1999 till 2003 (av statsskulden). Detta beror främst på att stocken premieobligationer minskat. Riksgäldssparandet har däremot ökat successivt från 1999 till 2003. Tabell 3.8 Nominella lån i svenska kronor Reala lån i svenska kronor fyller en viktig funktion i statens låneportfölj då de bidrar till att diversifiera upplåningen, och därmed minskar risken genom att staten får tillgång till en finansieringskälla med andra kostnads- och riskegenskaper än nominell kron- och valuta- upplåning. I skuldslaget ingår även den del av riksgäldsspar som består av reala upplånings- instrument, vilka uppgick till . Andelen reala lån ökade successivt . upp- gick stocken till , mot- svarande av den totala statsskulden. Den ökade efterfrågan på reala lån beror främst på ökad försiktighet hos tillgångsförvaltare rörande riskerna med aktier, vilket ökat efterfrågan på säkrare placeringar. amorterade motsvarande av valutaskulden . Regeringen beslutade i riktlinjerna för stats- skuldens förvaltning att inriktningen att långsiktigt reducera andelen skuld i utländsk valuta ligger fast. Motivet är att valutaskuld är förknippad med större risk för staten utan att det finns skäl att räkna med långsiktigt lägre kostnader än för kron- och realupplåning. Valutaskuldens andel av den totala statsskulden minskade 2003 jämfört med . Utöver amorteringarna beror minskningen på att kronans värde i förhållande till andra valutor ökade , vilket reducerade valutaskulden mätt i kronor. I statens resultaträkning sker redovisning av räntor enligt kostnadsmässiga principer och med bruttoredovisning av intäkter och kostnader för förvaltning av statsskulden. I kostnaderna ingår även en omvärdering av skulden i utländsk valuta. I tabell 3.10 redovisas statsskuldens kostnader. Innehållet i tabellen utgör en sammanfattning och en specificering av upp- gifter i noterna 11 och 12 till resultaträkningen i de delar noterna avser statsskuldens kostnader. De anslagsavräknade utgifterna för stats- skulden, som redovisas i kapitel 5 Statsbudgetens utfall, uppgick till . uppgick de anslagsavräknade utgifterna till . Beloppen i statsbudgeten redovisas enligt utgiftsmässiga principer och utgör ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverksamheten. Den utgifts- mässiga redovisningen innehåller vissa svagheter när det gäller att beskriva statsskuldräntornas utveckling över tiden. Exempelvis har valet av upplåningsteknik stor påverkan på anslags- belastningen ett visst år. En kostnadsmässig redovisning ger därför en bättre beskrivning av hur räntekostnaderna påverkas av underliggande skuld-, ränte- och valutautveckling. Enligt resultaträkningen uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser, valutaförändringar m.m. enligt noterna 11 och 12) till . Nettokostnaderna, exklusive orealiserade valutavinster hänförbara till skuldskötsel- instrument, uppgick till . Räntekostnaderna på lån i svenska kronor minskade med jämfört med 2002, bl.a. beroende på att räntorna i var något lägre 2003 än 2002. Räntekostnaderna på lån i utländsk valuta minskade med . Ränteintäkterna i upplåningsverksam- heten minskade med jämfört med . Posten över/underkurs vid emission ökade kostnaderna med . Bortsett från effekter av valuta- och kursförändringar har statsskuldens ränte- kostnader, netto, därmed minskat med . Skillnaden mellan statsskuldens utgiftsmässiga räntekostnader på och nettokostnaden på förklaras av att kursdifferenser vid emission, nollkupong- räntor och orealiserade valutakursförändringar redovisas på olika sätt i statsbudgeten respektive i resultaträkningen (se även kapitel 6 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten). Tabell 3.10 Statsskuldens kostnader Räntekostnader på lån i Räntekostnader på lån i Över- /underkurs vid (-) / förluster (+) Diagram 3.7 Transfereringar 19992003 Bistånd, invandrare och flyktingar I diagram 3.7 visas utvecklingen av transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. . De totala kostnaderna för lämnade bidrag m.m. har ökat med eller . Nedan lämnas en närmare redovisning av de fyra delområdena. Diagram 3.8 Socialförsäkring 19992003 Kostnaderna för socialförsäkring ökade . ökade kostnaderna med eller . var ökningen totalt eller . Av ökningen är hänförliga till ökade pensionskostnader och till ersättning vid arbetsoförmåga. Ökningen av pensionskostnaderna har varit tämligen jämnt fördelad , men ökning var betydligt högre, . De pensioner som finansieras via AP-fonderna ingår i ovan angivna kostnader, däremot finns inte AP-fondernas administration och finansiella poster med i resultat- och balansräkningen (se avsnitt 4.5.1). De ökade pensionskostnaderna beror på ett ökat antal pensionärer, att en allt större andel av dessa omfattas av ATP-systemet och att den genomsnittliga pensionspoängen ökat, men även på indexomräkning av pensionsbelopp (se även not 4 till resultat- räkningen). I tabell 3.13 och 3.14 visas antalet pensionstagare med ålderspension och utbetald ålderspension . Tabell 3.13 Pensionstagare med ålderspension Tabell 3.14 Utbetald ålderspension var 1,6 miljoner personer pensionstagare med ålderspension. Av dessa var kvinnor och män. Antalet pensionstagare har ökat sedan utbetalades i ålderspension, varav till kvinnor och till män. Kvinnors medelersättning var och mäns var . Kvinnornas medel- ersättning var således lägre än männens medelersättning 2003. Skillnaden mellan kvinnors och mäns medelersättning har minskat . När det gäller stödet till barnfamiljer är det både föräldrapenningen och de båda barnbidragshöjningarna som genomfördes och 2001, som har bidragit till en kostnadsökning. Barnbidraget höjdes först och sedan . De båda förändringarna av barnbidraget ökade de årliga kostnaderna med ca vardera. Antalet ersatta nettodagar med föräldrapenning har ökat , vilket visas i tabellen nedan. En orsak till det ökade uttaget av dagar med föräldrapenning är fler födda barn. Det föddes 10 984 fler barn 2003 jämfört med . Tabell 3.15 Ersatta nettodagar med föräldrapenning Antalet ersatta nettodagar med föräldrapenning var 40 miljoner 2003, varav uttagna av kvinnor och uttagna av män. Andelen dagar uttagna av män har ökat . Kostnaderna för ersättning vid arbets- oförmåga m.m. ökade , med sammanlagt eller . Dock var ökningen den lägsta , . Den dominerande delen av ökningen avser sjuk- och aktivitetsersättning (tidigare förtidspension och sjukbidrag). Utvecklingen redovisas närmare i avsnitt 3.1.1. Diagram 3.9 Arbetsmarknad 19992003 Kostnaderna för arbetsmarknadspolitiken ökade . Ökningen förklaras till stor del av ökad arbetslöshet. var den öppna arbetslösheten av arbetskraften, vilket är en ökning jämfört med . I tabellen nedan framgår att antalet arbetslösa ökade . Dock har antalet deltidsarbetslösa minskat stadigt . Tabell 3.16 Arbetslösa personer i genomsnitt 19992003 Antalet arbetslösa var 216 800 , vilket var en ökning med 40 400 personer jämfört med . Av dessa var kvinnor och 57 Andelen arbetslösa kvinnor och män har varit . sjönk andelen arbetslösa kvinnor . Bistånd, invandrare och flyktingar Diagram 3.10 Bistånd, invandrare och flyktingar 1999 2003 Kostnaderna för bistånd ökade , vilket i huvudsak var hänförligt till ökad bruttonationalinkomst. Det ökade utrymmet utnyttjades till satsningar på återuppbyggnad efter katastrofer och krig samt infrastruk- tursatsningar. ökade dessutom bidragen till bistånd via med . Kostnaderna för mottagning av asylsökande steg under framför allt , till följd av att antalet asylsökande i mottagandesystemet ökat. Nästan alla asylsökande saknar identitets- handlingar, vilket innebär att asylutredningen tar . Ansvaret för årsbidrag till ett antal FN-organisationer återfördes till från Sida. Tabell 3.17 Övriga transfereringar För de övriga transfereringar som sammanfattas i tabell 3.17, ökade kostnaderna med totalt . Denna förändring är ett netto av såväl höjningar som minskningar. Den största förändringen hänger samman med det nya ålderspensions- systemet. Förtidspensionerna finansieras numera helt via anslag på statsbudgeten. Det har medfört, i kombination med förändringar i uttaget av avgifter till pensionssystemet, att de löpande överföringarna av avgiftsmedel till AP- fonderna överstiger utbetalningarna av pensioner. Detta redovisas som en transferering, vilket inkluderar statlig ålderspensionsavgift, från staten till AP- fonderna. Bland andra viktiga förändringar kan nämnas minskningen av 7 miljarder i det närmaste har avvecklats. En annan stor förändring är att bidragen till skolväsendet ökade med ca till följd av införandet av maxtaxan i barnomsorgen. Av bidragen till kommuner och landsting på avser nära s.k. utjämningsbidrag. Denna kostnad motsvaras av en intäkt på ungefär samma belopp från de kommuner och landsting vilka enligt särskilda regler har skyldighet att erlägga utjämningsavgift. Intäkten från avgiften redovisas i resultaträkningen för staten som en skatteintäkt. Resterande utgör generella statsbidrag samt momskompen- sation till kommuner och landsting, varav kommunerna erhåller en större andel. Angående jordbruksstödet redovisas arealbidraget, som uppgår till , numera periodiserat i resultaträkningen, dvs. utgiften redovisas det år den är hänförlig till. redovisades arealbidraget kassamässigt, det vill säga vid betalningstillfället, vilket innebar att redovisades inget årsbelopp alls, medan bidrag redovisades . avgift till Europeiska unionen ökade med , på grund av ett höjt procentuellt uttag för BNI-avgiften. Beloppen är periodiserade, dvs. avgiften redovisas på den period den är hänförlig till. För bland annat 2003 har ett lägre belopp anslagsavräknats i enlighet med regeringens beslut att en del av avgift betalades medan en del betalades . De studiestöd som når flest personer är studiehjälp och studiemedel. Dessa stöd är generella och rättighetsstyrda. Studiemedel kan dock lämnas med en högre bidragsdel och denna del av studiemedlet är inte rättighetsstyrd. Studiehjälpen består av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg. Studie- bidraget är generellt och lämnas med för den som är och studerar i en gymnasial utbildning, dvs. gymnasieskola, folkhögskola, vuxen- utbildning och vissa andra utbildningar. Studiemedel består av studiebidrag och studielån och utgår till studerande i studiestödsberättigan- de utbildning. minskade kostnaderna för studiestöd med jämfört med . Anledningen till de minskade kostnaderna är främst att nedskrivningarna för befarade förluster planat ut efter det att nya metoder för värdering av studiemedelsfordringar införts och utvecklats . minskade antalet studerande med studiemedel , vilket framgår av tabell 3.18 och 3.19. Tabell 3.18 Studerande med studiemedel 19992003 Studiebidrag Tabell 3.19 Studerande med studiemedel 19992003 Totalt fick 431 126 studerande studiebidrag , vilket är en minskning med 3 250 studerande jämfört med . Av dessa hade 335 218 även studielån. 95 805 studerande utnyttjade endast studiebidrag. erhöll kvinnor och män studie- medel. Andelen studerande kvinnor har ökat . Diagram 3.11 Statens egen verksamhet 19992003 Statens egen verksamhet avser främst kostnader för de statliga myndigheternas drift, dvs. personalkostnader, lokalkostnader, avskrivningar och nedskrivningar samt övriga driftkostnader. Kostnaderna för statens egen verksamhet den senaste femårsperioden framgår av diagram 3.11. Kostnaderna ökade med totalt eller . Statens kostnader för personal minskade med jämfört med . Sta- tens tjänstepensioner minskade med 6,1 miljar- der kronor. Detta beror på att förändringen av den försäkringstekniska avsättningen minskade kraftigt. Det nya pensionsavtalet (PA 03) har bl.a. medfört att en större del av tjänstepensio- nerna fonderas utanför staten och därmed inte ingår i den försäkringstekniska avsättningen. Lönekostnader inklusive arbetsgivaravgifter ökade med eller . Ökningen är en följd av att antalet an- ställda ökat (med drygt 4 600 personer), men också till en del en följd av löneutvecklingen. I det följande redovisas hur statens personal utvecklats avseende antal anställda fördelat på kön, åldersgrupper och sektorer. Uppgifterna baserar sig på statistik från . Avgränsningen av staten är samma som för re- sultaträkningen, vilket betyder att försäkrings- kassornas personal inkluderas i redovisningen trots att de inte är statsanställda. I bilaga 2.1 redovisas vilka myndigheter m.fl. som omfattas av redovisningen nedan. Av bilaga 2.2 framgår också vilka myndigheter som hör till respektive sektor. Till lämnas , senast i budgetpropositionen , i bilaga till utgiftsområde 2, en utförlig redovisning av statsförvaltningens utveckling, bl.a. vad avser personalkonsekvenser. I det sammanhanget inkluderas inte och försäkrings- kassornas personal. Tabell 3.20 Antal statligt anställda 19992003 fördelade på män respektive kvinnor 1 Anställda med en omfattning av tjänst understigande ingår inte. utgjorde de drygt 4 000 personer. Betings-, dag- eller timanställda m.fl. ingår inte heller. De utgjorde ca 15 000 personer 2003. Statens anställda utgör av alla anställda i landet. Antalet anställda minskade sett över hela femårsperioden. En ökning har dock skett . Ökningen beror främst på fortsatt utbyggnad av universitets- och högsko- lesektorn. Staten är den sektor på arbetsmarknaden som har den jämnaste könsfördelningen. var av de anställda män, vilket innebär att andelen män minskar. Andelen kvinnor ökade från 20031. Tabell 3.21 Antal statligt anställda 19992003 fördelade på åldersgrupper Staten har den i genomsnitt äldsta personal- styrkan på arbetsmarknaden. var av personalen . Denna andel är oförändrad över femårsperioden. av personalen var mellan 35- 2003, vilket är en minskning från 1999. Personal som är eller äldre har ökat sin andel från 2003. I sju av statens tio delsektorer har genom- snittsåldern ökat 2003. Störst ökningar har skett i sektorerna ekonomi respektive kultur. Försvaret är den enda sektor där genom- snittsåldern minskat. Genomsnittsåldern för staten totalt ligger på samma nivå som 2002, dvs. minskade sektorn affärsverk och infrastruktur med drygt 10 000 personer, vilket motsvarar . Denna minskning beror i huvudsak på bolagiseringen av () 2001 då ca 9 000 personer följde med till . Den sektor som har ökat mest är universitetssektorn. Ökningen uppgår till drygt 6 000 personer, motsvarande . Sektorn arbetsliv, omsorg och utbildning ökade med drygt 3 000 personer, vilket motsvarar . Försvars- sektorn, som i det här sammanhanget endast består av Försvarsmakten, minskade med ca 1 500 personer, eller . Universitet, högskolor och forskning är störst av sektorerna med närmare 54 000 anställda, vilket motsvarar en fjärdedel av de statligt anställda. Därefter kommer rättsväsendet med drygt 38 000 anställda, , och arbetsliv, omsorg och utbildning med knappt 37 000 anställda, . 1 Andelen kvinnor är något högre i den redovisning som lämnas i denna skrivelse jämfört med redovisningen i budgetpropositionen på grund av att försäkringskassorna har en större andel kvinnlig personal. Tabell 3.22 Antal anställda 19992003 fördelade på sektorer 2Universitet, högskolor och forskning 3Miljö, teknik och jordbruk 4Arbetsliv, omsorg och utbildning, inklusive försäkringskassorna 5Länsstyrelser, och stabsmyndigheter 7Här ingår endast Försvarsmakten Lokalkostnaderna avser hyror för de statliga myndigheternas lokaler och de är relativt oförändrade . De största kostnaderna finns hos Försvarsmakten, och (se not 7 till resultaträkningen). Avskrivningar och nedskrivningar ökade 2002 avseende militära beredskapstillgångar (se not 9 till resultaträkningen). Övriga driftkostnader avser omkostnader för de statliga myndigheternas verksamhet. Dessutom ingår bl.a. kostnader för garantiavsättningar för myndigheter med garantiverksamhet, framför allt och Exportkreditnämn- den. Driftkostnaderna minskade och den största minskningen uppstod . Förändringen hänför sig främst till minskade reservering för framtida garantiförluster och Exportkreditnämn- dens minskade avsättningar för försäkrings- tekniskt beräknad risk i engagemang och värdet av skadefordringar (se not 8 till resultat- räkningen). Köpta varor och tjänster har stor omfattning hos bl.a. och som har omfattande köp av entreprenader, hos Försvars- makten och hos affärsverket . Förutom vid Försvarsmakten har driftkost- naderna vid dessa myndigheter ökat väsentligt. 3.3.5Över- respektive underskott i resultaträkningen Diagram 3.12 Statens över-/underskott 19992003 Över/-underskott Av diagram 3.12 framgår att resultatet i resultaträkningen har vänts till att visa ett underskott efter att ha visat överskott . Det sämre resultatet 2003 förklaras främst av att skatter minskade och transfereringarna ökade. förbättrades resultatet från andelar i dotter- och intresseföretag och det finansiella nettot. resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys 4 resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys Resultat- och balansräkningarna, finansierings- analysen och noter omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under och regeringen och de fonder som redovisas av myndigheter. Dessutom ingår de allmänna försäkringskassorna. Försäkringskassorna är inte statliga myndigheter, men ingår eftersom de finansieras med anslag. ingår eftersom den utgörs av kapital som ursprungligen tillskjutits av staten, men däremot ingår inte då den har en självständig ställning. AP-fonderna och Premiepensionsmyndig- heten ingår inte eftersom deras tillgångar har en annan karaktär än statens tillgångar i övrigt. De erkända arbetslöshetskassorna ingår inte i den statliga redovisningsorganisationen och därmed inte heller i de konsoliderade resultat- och balansräkningarna. En fullständig förteckning över samtliga ingående organisationer framgår av bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. Till skillnad från vad som är fallet i statsbudgeten redovisas i resultaträkningen i huvudsak intäkter och kostnader, vilket bl.a. innebär att utgifterna för en investering, via avskrivningar, fördelas över investeringens hela livslängd. Resultaträkningen omfattar myndigheternas alla verksamheter oavsett finansiering. Redo- visningen utgår från vedertagna redovisnings- och värderingsprinciper som i så stor utsträckning som möjligt behållits konstanta över tiden. Det är dock viktigt att notera den utveckling som fortlöpande sker av den statliga redovisningen.