prop · GR031 · 2004-01-01 00:00:00 — Totalt uppgick denna utlåning i Riksgälds- kontoret till . Centrala kredit för studielån är störst och den uppgick till . I tabell 7.4 presenteras en översikt av övriga kreditramar i och utanför . Tabell 7.4 Övriga kreditramar 2004 30/6 2003 Radiotjänst i , rundradio Radiotjänst i , distribution garantier, till vissa statliga bolag garantier för avlösen av för förvärv av fastigheter Anm.: har även möjlighet att låna utanför . Utöver de kreditramar som redovisas i tabellen finns också krediter i RGK för och som fastställs på riksdagsstyrelsens förslag. 1Krediten avser den totala upplåningen för affärsverket SJ och de nya SJ-bolagen (Euromaint, Jernhusen, , , Swedcarrier samt ). 2Avser totala upplåning. Förslagen till beslut om nya eller ändrade ramar för övrig utlåning från åter- finns inom respektive utgiftsområde. Staten har utestående ekonomiska förpliktelser i form av garantier, t.ex. kapitaltäckningsgarantier, kreditgarantier, borgensåtaganden, grundfonds- förbindelser och pensionsgarantier. En samlad redovisning av den statliga garantiverksamheten ges i Årsredovisning för staten 2002 (skr. 2002/03:101). I detta avsnitt presenteras en översikt avseende de anslag som kan komma att belastas till följd av garanti- verksamheten. ställs krav på kost- nadstäckning i hanteringen av statliga garantier. Detta innebär att risken i varje garantiengage- mang eller grupp av engagemang skall beräknas. Utifrån detta bestäms en avgift för garantin som debiteras garantitagaren. kan emeller- tid besluta att för ett visst åtagande skall en lägre eller ingen avgift debiteras. Till den del full kost- nadstäckning inte erhålls från garantitagaren är det fråga om en statlig subvention som skall be- lasta ett anslag. Avgiftsinkomster och i före- kommande fall anslagsmedel motsvarande sub- ventionen förs till ett konto, en garantireserv, i . Till reserven förs också eventuella återvinningar från tidigare infriade garantier. Reserven finansierar garantiverksam- hetens administration och skadeutfall. Garanti- verksamheten skall vara långsiktigt självbärande. I tabell 7.5 presenteras en översikt över de anslag vars ändamål 2004 föreslås omfatta garantiverksamhet. Regeringens förslag presenteras i respektive utgiftsområdesvolym. Tabell 7.5 Anslag vars ändamål 2004 omfattar garantiverksamhet 2:5 Insatser i internationella A/O dom Shvetsii IV Bis och Cotonou- 8:5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning 1831:4 : Bostadskreditgarantier garantiverksamhet 36:2 Väghållning och statsbidrag 36:4 : Banhållning och Riskbedömningen för statens garantiåtagande avseende Venantius har tidigare indikerat ett behov av att avsätta från anslaget 2:6 Avsättningar för garanti- verksamhet till den särskilda garantireserven för detta åtagande (se t.ex. prop. 2001/02:1 finansplan m.m. avsnitt 7.2). fortlöpande riskuppföljning har dock indikerat en markant minskning av statens risk i åtagandet, vilket motiverat en mer ingående värdering. Denna värdering bekräftar att statens risk i åtagandet har minskat väsentligt. Riks- gäldskontoret har därför föreslagit att ingen avsättning görs till garantireserven 2004 (se utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning avsnitt 14). Enligt 12 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen, för det ändamål och med högst det belopp som bestämmer, beställa varor eller tjänster samt besluta om bidrag, er- sättning, lån eller liknande som medför utgifter även under senare budgetår än det statsbudgeten avser. Regeringen begär bemyndiganden i anslagsav- snitten för de anslag som berörs. Där redovisas tabeller med information om bland annat nya och infriade förpliktelser under 20022004. I tabell 7.6 görs en sammanfattning per utgiftsområde av begärda bemyndiganden . I kolumnen Ingående förpliktelser redo- visas de åtaganden staten beräknas ha i form av beställningar av varor och tjänster, beslut om bi- drag m.m. vid ingången av 2004. I nästa kolumn anges de nya förpliktelser av denna typ som sta- ten förväntas ikläda sig . Kolumnen Infriade förpliktelser visar de gjorda förpliktelser som förväntas innebära utgifter . Kolumnen Utestående förpliktelser utgör sum- man av ingående och nya förpliktelser minus in- friade förpliktelser. I den sista kolumnen, Be- gärda bemyndiganden, redovisas omfattningen av de bemyndiganden som regeringen begär i denna proposition. Bemyndigandena innebär att medger att regeringen får ikläda staten förpliktelser som innebär utgifter . Förpliktelserna innebär i många fall utgifter både 2005 och åren därefter. Av tabellen framgår att regeringen begär be- myndiganden om totalt . Jämfört med de beställningsbemyndiganden som fastställt innebär förslagen till bemyndiganden en minskning med . Tabell 7.6 Sammanfattande redovisning av beställningsbemyndiganden avseende 2004 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med Allmänna bidrag till kommuner Anm: Beloppen är avrundade och summeringen överensstämmer därför . 7.4Bemyndigande för ramanslag av beslutat ändamål med anslaget Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att ett ramanslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om 1.ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbud- get inte hinner inväntas, 2.överskridandet ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten. Enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen med bemyndigande besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett skall kunna uppfyllas. För de flesta ramanslag kan oundvikliga ut- giftsökningar i förhållande till anvisade medel rymmas inom den högsta tillåtna anslagskrediten på som föreskrivs i 6 § första stycket budgetlagen. I allmänhet sätter regeringen kre- diten för anslag för förvaltningsändamål till och för de flesta övriga ramanslag till . I fråga om ramanslag för förvaltnings- ändamål är det nästan aldrig aktuellt att över- skrida anslaget mer än vad som ryms inom den tillåtna högsta anslagskrediten. Något särskilt bemyndigande som ger regeringen befogenhet att besluta om överskridande av ramanslag som anvisats för förvaltningsändamål behöver därför inte inhämtas. Vid behov kommer ytterligare medel att begäras på tilläggsbudget. När det däremot gäller ramanslag som anvisats för regelstyrd verksamhet, icke påverkbara EU- relaterade utgifter, infriande av garantier samt oförutsedda utgifter kan så stora förändringar inträffa att utgifterna inte ryms inom den högsta tillåtna anslagskrediten. Regeringen avser i så- dana fall att i första hand återkomma till riks- dagen med förslag om anslag på tilläggsbudget. Förändringarna kan dock inträffa snabbt och betalningarna kan behöva göras utan dröjsmål. Om anslag på tilläggsbudget inte hinner anvisas bör regeringen bemyndigas att besluta om över- skridande när de förutsättningar som anges i 6 § andra stycket budgetlagen är uppfyllda, dvs. om det är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas. Överskridandet får inte vara större än att det ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten. Bemyndigandet begärs för ett budgetår i sänder. Regeringens avsikt är att även fortsättningsvis på tilläggsbudget föreslå förändringar av berörda anslag som ersätter det medgivna överskridan- det. I Årsredovisning för staten 2002 (skr. 2002/03:101 s. 76) lämnades en redovisning av vilka anslag som regeringen medgivit över- skridanden för . Innevarande år har regeringen inte medgivit några överskridanden. Ett eventuellt utnyttjande av bemyndigandet kommer att redovisas i Årsredovisning för staten 2003. I anslutning till utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. återkommer regeringen med förslag om bemyndiganden rörande överskridanden av vissa anslag. 7.5Omvandling av reservationsanslag till ramanslag Regeringens förslag: De reservationsanslag som finns uppförda på statsbudgeten 2003 omvandlas till ramanslag för samma ändamål och outnyttjade medel på anslagen vid utgången av 2003 bildar anslagssparande på de nya ramanslagen. Ärendet och dess beredning: Budgetprocessut- redningen (SOU 2000:61) föreslog bl.a. att anslagsformen reservationsanslag skall avskaffas. Betänkandet har remissbehandlats och remis- svaren finns att tillgå i (dnr Fi2000/2298). Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna är överlag positiva till utredningens förslag och ingen instans avstyrker förslaget att avveckla reservationsanslagen. Skälen för regeringens förslag: I samband med reformeringen av budgetprocessen under 1990- talet avvecklades de tidigare förslagsanslagen och merparten av reservationsanslagen. Budget- processutredningen hade i uppdrag att utvärdera erfarenheterna av dessa reformer och den nya budgetprocessen. Utredningen konstaterade bl.a. att den fortsatta användningen av reservationsanslag blivit ytterst begränsad. Antalet reservationsanslag har minskat ytter- ligare sedan reformerna och anslagstypen har till övervägande del ersatts med ramanslag. Reservationsanslaget som får disponeras av regeringen i högst efter det att det senast var uppfört på statsbudgeten var främst tänkt att användas för tidsbegränsade ändamål för olika typer av program. Valet av denna anslags- form skulle markera ett åtagandes tids- begränsade karaktär. kan konstateras att tidsbegränsningen i vissa fall har visat sig vara illusorisk. I flera fall har tidsbegränsade program avlösts av nya program med samma eller liknande ändamål. I andra fall har anslaget tillförts ytterligare medel, varpå anslagsmedlen fått disponeras . Det kan därmed ifrågasättas om anslags- formen fyller funktionen att markera ett åtagandes tidsbegränsade karaktär. I vissa andra fall har reservationsanslag valts med hänvisning till svårigheten med att beräkna den årliga anslagsbelastningen. Likartade förhållanden gäller dock för andra ändamål där medlen tidigare anvisades över förslagsanslag eller reservationsanslag men anvisas över ramanslag. Det kan i detta sammanhang vara av intresse att göra en jämförelse mellan de villkor för ram- anslag och reservationsanslag som anges i lagen (1996:1059) om statsbudgeten och anslagsför- ordningen (1996:1189). Regeringens dispositionsrätt regleras i budgetlagen. Av 5 och 6 §§ framgår att överföring av outnyttjade medel är tillåtet för båda anslagstyperna. För reservationsanslag gäller dock den begräns- ningen att outnyttjade medel får användas längst efter det att anslaget senast var uppfört på statsbudgeten. Någon motsvarande begränsning för ramanslag finns inte i budgetlagen. Regeringen får tillfälligt överskrida ett ramanslag men inte ett reservationsanslag. Myndigheternas dispositionsrätt regleras i anslagsförordningen. Outnyttjade medel på reservationsanslag och ramanslag får disponeras av myndigheten efter det att anslaget senast var uppfört på stats- budgeten. För det tredje året krävs regeringens medgivande. För ramanslag gäller att anslags- sparande överstigande inte får disponeras utan regeringens godkännande. Sammantaget medger ramanslaget en större flexibilitet än reservationsanslaget. Regeringen kan dock vid behov besluta om begränsningar i villkoren för utnyttjande av ramanslaget enligt 7 § budgetlagen. Det tidigare syftet med reservationsanslaget, att kunna klara långsiktiga åtaganden, kan uppnås genom att koppla ett beställningsbemyndigande till ramanslaget. Regeringen anser mot denna bakgrund inte att det finns tillräckliga skäl för att bibehålla de åter- stående reservationsanslagen. Regeringen före- slår därför att de anslag som anges i tabell 7.7 omvandlas till ramanslag för samma ändamål. Regeringen före- slår vidare att outnyttjade medel på anslagen vid utgången av 2003 får bilda anslagssparande på de nya ramanslagen. Tabell 7.7 Reservationsanslag uppförda på statsbudgeten 2003 som föreslås omvandlas till ramanslag 2 1:6 Folk- och bostadsstatistik 7 9:1 Samarbete med Central- och Östeuropa1 9:2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och export* 9 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet 9 18:3 Utvecklingsmedel för åtgärder för hemlösa 17 28:27 Kyrkoantikvarisk ersättning 23 44:03 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 1 Regeringen föreslår på annan plats i denna proposition att anslaget 9:2 skall benämnas 8:5 och att anslaget 9:1 skall ingå i 8:1 fr.o.m. (se utgiftsområde 7 Internationellt bistånd avsnitt 3.1 - 3.2). Enligt 3 § budgetlagen finns tre anslagstyper, nämligen obetecknade anslag, reservationsanslag och ramanslag. Villkoren för reservations- anslagen anges i 5 §. Regeringen föreslår inte nu någon ändring av dessa föreskrifter i budgetlagen men avser att återkomma i saken . Ändringen av anslagstyp för de reservationsanslag som är upp- förda på statsbudgeten påverkar således inte möjligheter att besluta att medel ska anvisas på ett reservationsanslag. Regeringen redovisar här ett antal åtgärder på skatteområdet med effekter för och framåt. Flertalet av dessa åtgärder kommer att föreslås i särskilda propositioner under hös- ten 2003 och redovisas därför i denna proposi- tion som bedömningar. Vid beskattningen av förvärvsinkomster före- slås som en del av den fortsatta gröna skatte- växlingen dels en särskild skattereduktion av in- komstskatten, dels en sänkning av den allmänna löneavgiften. Vidare föreslås förändringar i reg- lerna för beräkning av skiktgränser för uttag av statlig skatt på förvärvsinkomster, i reglerna om förmånsbeskattning av vissa miljövänliga bilar och förlängda övergångsbestämmelser vid be- skattningen av nordiska sjömän. Vissa begräns- ningar i skattereglerna för lånedatorer aviseras. En ny utredning om översyn av reglerna för av- drag för ökade levnadskostnader aviseras liksom kommande förslag om slopad skattefrihet för tandvårdsförmån. På området för kapitalinkomst- och egen- domsbeskattning aviseras förslag om för- ändringar i de s.k. 3:12-reglerna, om ett slopande av arvsskatten mellan makar och om en ny regel för begränsning av förmögenhetsskatt. Vidare aviseras förslag om en dämpningsregel för fastig- hetsskatten, om skattereduktion vid miljö- investeringar, om beskattningen av samfällig- hetsinkomster och om regler vid fastig- hetstaxering och inkomstbeskattning av fastigheter vid tredimensionell fastighetsbild- ning. Vidare aviseras ett förslag om uppskov med beskattningen av kapitalvinster vid köp av vissa bostadsrätter. För beskattningen av företag aviseras förslag i de s.k. CFC-reglerna liksom om förändrade regler om avdragsrätt för utdelningen på insats- emitterat kapital i kooperativa ekonomiska föreningar. För avdragsrätten för utgifter för reparation och underhåll aviseras förändrade regler liksom införande av uttryckliga skatteregler för värde- ring av lager av finansiella instrument. I fråga om arbetsgivares avdragsrätt för pensionskostnader aviseras i enlighet med den skrivelse som tidigare lämnats till en begränsad avdragsrätt vid överlåtelse av pensionsutfästelser. På energi- och miljöskatteområdet redovisar regeringen förutsättningarna för en fortsatt grön skatteväxling, särskilt i frågan om näringslivets energibeskattning. Som en del av skatteväxlingen föreslås höjd koldioxidskatt och höjda elskatter liksom en höjning av bekämpningsmedels- skatten. aviserade förslag om för- ändrade skatteregler för kraftvärmeverk presen- teras liksom förslag om förlängd begränsning av koldioxidskatten för företag i kalk- och cementbranschen samt om avtrappning av energiskatteavdraget för vindkraft. Regeringen gör en förnyad bedömning i frågan om en skattestrategi för alternativa drivmedel. Bedöm- ningar lämnas också om avfallsskatten och om skatten på naturgrus. För övriga punktskatter föreslås förändringar i reglerna för privatinförsel av alkoholdrycker och tobaksvaror. Vidare redovisas en bedömning av reklamskatten och beskrivs det pågående arbetet med trängselskatt. Regeringen redovisar prioriteringar vad gäller olika insatser mot skattefusk. Förslag lämnas om en förlängning av skattereduktionen för bred- bandsanslutning. I ett avslutande avsnitt redovisas de finansiella effekterna av de skatteförslag som lämnas i denna proposition och dessutom av kommande förslag som lämnas i propositioner . Ärendet och dess beredning Lagförslag i de olika ärendena finns i kapitel 3 Lagförslag. Såvitt gäller beredningen har, för- utom vad som redovisas senare i detta kapitel, samtliga förslag beretts under hand med Riks- skatteverket (RSV). Till följd av att undantag från de all- männa EG-reglerna för privatinförsel av alkohol- drycker och tobaksvaror upphör skall lagen om beskattning av privatinförsel upphöra att gälla från nämnda tidpunkt. Detta föranleder också förslag till följdändringar i vissa andra lagar. Beträffande kraftvärmebeskatt- ningen införs en proportioneringsregel vid beräkningen av skatteavdragen samt slopat avdrag för energiskatt på el som produceras i kraftvärmeverk. Övriga lagförslag avser juste- ringar i skatteskalor eller ändrade skattesatser samt förlängning av vissa tidsfrister. Enligt rege- ringens mening är samtliga föreslagna ändringar av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. skatter på energi- och miljöområdet växlas mot sänkta skatter på arbete. Som en del i strategin har skatten på arbete sänkts genom förslag i de senaste budgetpropositionerna för år grundavdrag i inkomstbeskattningen och sänkt allmän löneavgift. föreslås ytterligare ett steg i skatteväxlingen. Vid tidigare års skatteväxlingar har skatte- sänkningar för individer skett i huvudsak genom justeringar av grundavdraget. En fortsatt höjning av grundavdraget medför dock vissa komplika- tioner som en följd av den indirekta kopplingen mellan grundavdraget och den nedre gränsen för fastställande av pensionsgrundande inkomst. Dessa komplikationer har också påpekats av (bet. 2002/03:FiU1, del 1 s. 196). En ytterligare höjning av grundavdraget skulle för- stärka dessa komplikationer. En annan lösning för att sänka skatten på förvärvsinkomster bör därför övervägas. Som en utgångspunkt gäller att den domine- rande delen av kompensationen för de höjda energiskatterna med en total omslutning på ca skall tillfalla hushållen. Ett enkelt sätt att åstadkomma detta är att förändra reglerna för det fasta beloppet vid beskattningen av förvärvsinkomster den s.k. 200-kronan som för beräknas innebära ett skatteuttag på . Detta fasta belopp som betalas av fysiska personer med beskattningsbara förvärvsinkomster har funnits sedan 1990 års skattereform som en komplettering av den 8.2Skatter på förvärvsinkomster inkomstskatt som i övrigt tas ut enligt den 8.2.1Sänkt inkomstskatt som en del i grön skatteväxling Regeringens förslag: Det utrymme för skatte- sänkningar på arbete som skapas inom ramen för den gröna skatteväxlingen används till sänkt inkomstskatt för individer och sänkning av arbetsgivaravgifter och egenavgifter för företag och enskilda näringsidkare. Inkomstskatten sänks genom att vid taxering en skatte- reduktion på ges för det fasta beloppet vid beskattning av förvärvsinkomster. Skälen för regeringens förslag: Den strategi för grön skatteväxling som presenterades i finans- planen för innebär i grunden att höjda kommunala skattesatsen och den statliga skatteskalan. Normalt utgör det fasta beloppet på 200 kro- nor en del av den statliga inkomstskatten. och till och med utgör emellertid beloppet på en inkomstskatt (prop. 2002/03:100, bet. 2002/03:FiU19, rskr. 2002/03:234, SFS 2003:490). Genom förslag i denna proposition kommer detta stöd till kommunsektorn att föras över till statsbudgetens utgiftssida. Det fasta beloppet kommer därefter återigen utgöra en statlig inkomstskatt. Det är då möjligt att avskaffa beloppet. För det mellanliggande är ett slopande av det fasta beloppet inte möjligt då detta skulle påverka kommunsektorns skatte- underlag negativt. Den lösning som står till buds är att i stället ge en statlig skattereduktion för samma belopp vid . Skattereduktionen för det fasta beloppet på föreslås regleras i en särskild lag lag om särskild skattereduktion vid taxering. 8.2.2Sänkt allmän löneavgift som en del i grön skatteväxling Regeringens förslag: Som en del i den gröna skatteväxlingen sänks den allmänna löneavgiften av avgiftsunderlaget. Skälen för regeringens förslag: Den gröna skatteväxlingen innebär i princip att effekterna av höjda energi- och miljöskatter för individerna balanseras av sänkta inkomstskatter, medan effekterna för företagen motverkas av skatte- sänkningar riktade mot dessa. Vid skatte- växlingens första steg innebar detta sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter för företag och enskilda näringsidkare. Så bör ske även för . Sänkningen bidrar till att kompensera för de direkta kostnader för företagssektorn som följer av de höjda energi- och miljöskatterna. Arbetsgivaravgifterna och deras motsvarighet för enskilda näringsidkare, egenavgifterna, består dels av ett antal socialavgifter, dels av den allmänna löneavgiften. Socialavgifterna finansie- rar systemen för social trygghet och är kalibrerade på ett sådant sätt att de skall ge en god samstämmighet mellan inkomster och utgifter på olika områden, exempelvis inom sjukförsäkringssystemet. Eftersom detta inte gäller i fråga om den allmänna löneavgiften bör skatteväxlingen avse liksom tidigare denna avgift. Förslaget innebär att sänkning sker , från gällande till av avgiftsunderlaget. kommer därmed det sammanlagda uttaget av socialavgifter och allmän löneavgift att uppgå till (är nivån ) för arbetsgivare och till (är nivån ) för enskilda närings- idkare. Förslaget föranleder ändringar i 3 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift. 8.2.3Uppräkning av skiktgränser för statlig skatt på förvärvsinkomster inför Regeringens förslag: Vid bestämmande av skikt- gränser för uttag av statlig skatt på förvärvs- inkomster inför sker uppräk- ning med förändringen i konsumentprisindex med tillägg av i stället för 2 pro- centenheter som gäller. Skälen för regeringens förslag: Sedan 1990 års skattereform gäller vid beskattningen av för- värvsinkomster vissa regler som bidrar till att reala inkomstökningar nominella inkomstök- ningar med avdrag för förändringar i kon- sumentpriserna upp till viss nivå inte skall öka skatteuttaget på arbetsinkomster. Ett exempel på detta är den indexering, med förändringarna i konsumentprisindex som bas, som sker av grundavdraget vid uttag av och statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster. Den statliga skatten på beskattningsbara förvärvsinkomster styrs av de s.k. skikt- gränserna. Skiktgränserna anger de gränser uttryckta i termer av beskattningsbar förvärvs- inkomst över vilka statlig skatt tas ut med viss procentsats. Mot varje skiktgräns svarar en brytpunkt, uttryckt i termer av taxerad inkomst, som bestäms av skiktgränsen med tillägg för grundavdraget och den allmänna pensions- avgiften som får dras av. gäller att den nedre skiktgränsen över vilken statlig skatt tas ut ligger på (med motsvarande brytpunkt ) medan den övre skiktgränsen över vilken statlig skatt tas ut ligger på (med motsvarande brytpunkt ). Detta regleras i förordning (2002:836) om skiktgränser för statlig inkomstskatt vid taxering. Vid skattereform bestämdes att skiktgränsen, förutom med förändringen i konsumentpriserna, skulle räknas upp med . Av- sikten med denna kompletterande uppräkning, ofta kallad reallöneskyddet, är att reallöneök- ningar upp till viss nivå för personer med in- komster runt och över brytpunkten, inte skall ge ett högre skatteuttag i reala termer.