prop · GS034 · 2004-09-16 00:00:00 — Det är också ett gemensamt ansvar för EU:s medlemsstater att harmonisera asylpolitiken inom EU. finns det gemensamma minimiregler för hur asylprocessen skall se ut, hur asylrätten skall tolkas, om nivån på mottagandet och hur vi gemensamt skall agera om en ny massflyktssituation, liknande den som ägde rum i samband med kriget i , uppstår. Arbetet med att skapa en bra och enhetlig asyl- och migrationspolitik inom EU fortsätter. 2.5Politik för social omsorg och folkhälsa Sambanden mellan hälsa, miljö och social och ekonomisk utveckling lyfts fram i flera dokument och deklarationer från såväl FN som . arbetar aktivt inom FN-systemet och andra internationella fora för att förbättra situationen för världens befolkning och i synnerhet för barn, kvinnor, äldre och funktionshindrade. stödjer även ett samlat och effektivt folkhälsoarbete inom EU. I begreppet globala nyttigheter ingår att förhindra spridning av smittsamma sjukdomar. Inom folkhälsoprogrammet ingår arbete kring alkohol, narkotika, tobak och sexuell och reproduktiv hälsa, inklusive hiv/aids. Smittsamma sjukdomar orsakar av alla dödsfall i världen. Särskilt stor betydelse har hiv/aids-epidemin, malaria och tuberkulos. Hiv/aids-epidemin orsakar en allt större andel av dödsfallen i utvecklingsländerna. Utbredningen av epidemin försvårar ansträngningarna att uppnå en rättvis och hållbar global utveckling. För många barn som lever i fattigdom eller rättslöshet är fortfarande olika diarrésjukdomar och mässling en vanlig dödsorsak. Med det ökade internationella utbytet påverkar ett lands hälsoutveckling i ökande grad den internationella och globala situationen. Av samma anledning finns behov av att beakta det globala perspektivet och samstämmigheten i utformningen av den nationella politiken. Internationellt samarbete och erfarenhetsutbyte om strategier och metoder för ett effektivt förebyggande arbete syftar till att angripa smittspridningens bakomliggande faktorer som är avgörande för ett lands hälsoutveckling och därmed även för den regionala och globala hälsoutvecklingen. Inom () har det påbörjats ett arbete med att revidera det internationella hälsoreglementet, i syfte att skapa ett globalt instrument för att hantera allvarliga hot mot hälsan och för att få till stånd ett effektivare rapporteringssystem. stödjer detta arbete. Det internationella hälsoreglementet omfattar enbart gula febern, kolera, pest och i någon mån malaria. De senaste årens händelser, bland annat utbrottet av SARS, diskussionerna kring möjlig användning av biologiska stridsmedel och farhågorna för att en influensapandemi skall bryta ut, visar tydligt att det finns ett behov av att se över de globala instrumenten för att förebygga och hantera denna typ av förhållanden. Det internationella samarbetet har även ökat för att utrota polio och att begränsa malaria och tuberkulos. deltar även i internationellt samarbete genom bland annat WHO för att stärka och främja utvecklingsländers intressen på läkemedelsområdet. är involverat i framtagande av grundläggande standarder för läkemedel mot hiv/aids, tuberkulos (TBC) och malaria. I verksamheten ingår även att ta fram testmetoder för kvalitetskontroll och stöd till fattiga och hårt hiv/aids-drabbade länder att utveckla egen kvalitetssäkring. De kemiska referenssubstanserna som köps från är en viktig del i att göra det möjligt för fattiga länder att själva utföra sin kvalitetskontroll av läkemedel. Ett bilateralt samarbete genom ett hälsoforum pågår mellan och . Syftet är att politiskt stödja och underlätta långsiktigt samarbete inom områden som är centrala för folkhälsan genom dialog, utbyte av erfarenheter och information, överföring och utbyte av expertkunskaper och kompetensutveckling. En viktig del av Hälsoforum är samarbetet mellan myndigheter i och . Ambitionen är att gradvis utveckla samarbetet inom de fem områden som man gemensamt prioriterat: hiv/aids, tuberkulos och andra smittsamma sjukdomar, reproduktiv hälsa och rättigheter, reform av hälsosektorn, hälsofrämjande åtgärder och hälsokonsekvensbedömningar samt skadeprevention. Sexuell och reproduktiv hälsa Brist på rätten till egen sexualitet drabbar främst personer som redan är marginaliserade eller maktlösa. Kvinnor och flickor, homosexuella, bisexuella, transpersoner samt ungdomar är särskilt utsatta. smittas 340 miljoner människor i världen av sexuellt överförbara infektioner. Trots att de flesta sjukdomar går att bota saknar fattiga människor ofta tillgång till vård och mediciner. Komplikationer i samband med graviditet och barnafödande, liksom vid illegala och osäkra aborter, bidrar till miljontals kvinnors död eller invalidisering. Det finns också en stark koppling mellan spridningen av hiv/aids och bristen på sexuell och reproduktiv hälsa och därtill hörande rättigheter. tillhör de länder som kraftfullt arbetar för att lyfta fram frågor kring sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter på den internationella dagordningen och för att dessa rättigheter skall betraktas som en del av de mänskliga rättigheterna. antog Världshälsoförsamlingen en resolution om reproduktiv hälsa som syftar till att påskynda utvecklingen inom området. och europeiska unionens råd antog 2003 en förordning om stöd för strategier och åtgärder avseende reproduktiv och sexuell hälsa och därtill hörande rättigheter i utvecklingsländerna. Att hejda spridningen av hiv/aids är grundläggande för att skapa en rättvis och hållbar global utveckling. Likaså är främjande och skydd för de mänskliga rättigheterna en förutsättning för att vinna kampen mot hiv/aids. Detta är en uppgift som kräver stora insatser av alla berörda parter inom en lång rad olika områden. Av världens 40 miljoner människor med hiv/aids lever cirka 27 miljoner i , men även i länder i före detta och i ökar andelen av befolkningen som bär på smittan dramatiskt. På grund av ojämlika maktstrukturer mellan könen och utbrett våld, inklusive våldtäkt, utgör kvinnor och flickor majoriteten av nyinfekterade. För att vinna kampen mot hiv/aids är det nödvändigt att satsa på förebyggande insatser. betonar särskilt att det förebyggande arbetet utgår från ett brett perspektiv på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. måste världssamfundet öka tillgången till vård och behandling. stödjer därför 3 by 5-initiativet, som startades av WHO och och syftar till att tre miljoner människor vid utgången av 2005 skall få behandling med bromsmediciner. bidrar även till utvecklingen av hiv-vaccin genom den forskning som bedrivs i , forskning som svenska forskare bedriver i drabbade länder samt genom ekonomiska bidrag till internationellt forskningssamarbete. En fråga som varit föremål för diskussion är patenträtten för hiv-läkemedel där det finns motstridiga intressen mellan ett akut behov av hiv-läkemedel i utvecklingsländer och att skapa incitament för utvecklingen av nya läkemedel. arbetar såväl bilateralt som inom EU och andra internationella organ med den kraftiga ökningen av hivsmittade i närområdet. 2003 upprättades i ett Partnerskap om hälsa och socialt välbefinnande inom ramen för EU:s nordliga dimension där hiv/aids är en viktig fråga. Vid ett ministermöte i , 2004, antogs en deklarationen om hiv/aids i . Tobak, alkohol och narkotika WHO har i sin världshälsorapport visat att icke smittsamma sjukdomar svarar för merparten av den globala sjukdomsbördan och att missbruk av tobak och alkohol är bland de största riskfaktorerna i världen. De flesta som dör på grund av konsumtion av tobaksprodukter eller exponering av tobaksrök är fattiga människor i fattiga länder. Genom den gemensamma jordbrukspolitiken subventionerar EU tobaksodling inom unionen. motsätter sig detta. Världshälsoförsamlingen antog 2003 WHO:s ramkonvention om tobak, vilken syftar till att stödja regeringar att införa nationella regler och till att skapa en uppsättning internationellt accepterade standarder för tobakskontroll. Även alkoholmissbruk tenderar att slå hårdast mot fattiga människor. Särskilt drabbade är män i fattiga och marginaliserade befolkningsgrupper men andelen kvinnor som missbrukar alkohol ökar. Barn och unga är särskilt sårbara för alkoholens skadeverkningar både vad gäller egen konsumtion och omgivningens. I takt med att narkotikaproblemen ökat i världen har behovet av ett globalt narkotikasamarbete vuxit. FN fungerar som bas för kontrollen av såväl den legala produktionen och handeln med narkotika som den illegala handeln. Förutom samarbetet för att begränsa utbudet pågår också arbete med att utveckla ett internationellt samarbete kring hur efterfrågan på narkotika skall kunna begränsas. I har utvecklingen inom EU inneburit att nya instrument tillkommit för narkotikabekämpningen, framförallt inom polis- och tullsamarbetet, något välkomnar. En komplicerande faktor med bekämpning av narkotikaproduktion handlar om att det är svårt att skapa alternativa sysselsättningar för fattiga människor som får sin försörjning från odling av kokaplantor eller framställning av narkotiska preparat. kanaliserar huvudparten av sitt internationella engagemang i narkotikafrågan genom multilaterala organisationer. Det innebär att deltar inom ramen för flertalet organ som arbetar med narkotikaproblematiken. var en av de första staterna att ratificera FN:s konvention om barnets rättigheter, och deltar nu aktivt i FN:s arbete med en konvention för funktionshindrades åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Förutom bilaterala möten på politisk nivå som har behandlat frågan har arrangerat seminarier i de baltiska staterna för såväl regeringstjänstemän som frivilligorganisationer. Inom ramen för Östersjöstaternas råd () pågår ett samarbete Skr. 2004/05:4 kring barn i utsatta situationer. Utgångspunkten är ett åtagande från Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn i 1996 som gäller regionalt samarbete kring dessa frågor. Arbetet har sedan starten vidgats till att omfatta även andra grupper av barn i utsatta situationer. Samverkan med enskilda organisationer är en central del i arbetet. En arbetsgrupp för samarbete om barn i utsatta situationer har etablerats. har en barnenhet inom sekretariatet för inrättats. Arbetsgruppen har prioriterat arbete med sexuellt exploaterade barn, gatubarn, barn på institution, barn som begår brott samt barn som ensamma kommit över gränserna inom . Svensk välfärdspolitik har väckt stort intresse i omvärlden på grund av dess universalism, individualism samt generositet. Den svenska modellen skiljer sig ofta från övriga rika länders motsvarigheter, och i synnerhet från systemen i fattigare länder vars ekonomi inte tillåter en så utbyggd välfärd. Intresse finns, i första hand för det svenska nya pensionssystemet, men även för hur lyckats bibehålla ett generöst socialförsäkringssystem och beivra fusk, och för hur systemet finansieras. är aktivt involverat i tjänsteexport på socialförsäkringsområdet. Tjänsteexporten syftar till att stärka samarbetsländernas institutionella kapacitet, vilket kan bidra till effektivare socialförsäkringssystem och i förlängningen minskad social utslagning. 2.6Ekonomisk politik och finansiella frågor Ekonomisk tillväxt är en nödvändig förutsättning för att ett lands fattigdom varaktigt skall kunna minskas och därmed för en rättvis och hållbar nationell, regional och global utveckling. Med ökad ekonomisk och finansiell integration påverkas enskilda länders ekonomier i ökad utsträckning av utvecklingen på det internationella planet. Inte minst för fattiga länder har den globala ekonomiska utvecklingen stor inverkan på möjligheten att skapa en hållbar ekonomisk tillväxt. Ekonomisk och finansiell stabilitet stimulerar investeringar och produktivitet och bidrar därmed till den ekonomiska tillväxten. För att tillväxt skall leda till fattigdomsminskning är fördelningspolitik och ett institutionellt sammanhang som sätter fattiga människor i förgrunden en förutsättning. För att skapa ett investerings- och tillväxtfrämjande klimat finns i många utvecklingsländer ett behov av starkare samhällsinstitutioner, till exempel ett fungerande rättsväsende. Utvecklingssamarbetet kan genom stöd till kapacitetsuppbyggnad (institutionsutveckling och förvaltningskunskap) öka utvecklingsländernas möjligheter att dra fördel av den ekonomiska globaliseringen. Det finns en global finansmarknad, även om den gränsöverskridande handeln inom vissa marknadssegment är tämligen Den ökade globala finansiella integrationen har också medfört ökat välstånd till stora delar av världen genom förbättrade Detta har bland annat skett som en följd av ökad tillgång till kapital för investeringar, kunskapsöverföring samt incitament att förstärka den inhemska finansiella sektorn. och ökade kapitalflöden också nya utmaningar. Dels blir de länder som deltar i den ökande finansiella integrationen särskilt sårbara för snabba och stora kapitalutflöden och spridningar av en finansiell kris från ett land till andra länder. Dels ökar risken för missbruk av det finansiella systemet genom t ex penningtvätt och terroristfinansiering. Fattiga och marginaliserade människor i låg- och medelinkomstländer är särskilt sårbara för finansiella kriser vilket har visat sig tydligt i de kriser som drabbat och . välfärdssystem riskerar kriser leda till en förvärrad ekonomisk och social situation för många fattiga, inte minst för kvinnor och barn. stabilitet är en grundförutsättning för tillväxt och utveckling. globala marknaderna kunna ge största möjliga bidrag till att öka välfärden i världen, behöver de fungera smidigt och utan störningar. stabil finansiell sektor med en reglering som bejakar konkurrens och effektivitet leder till en jämnare och över tiden högre tillväxt. arbetar därför inom olika internationella fora för att skapa förutsättningar för ökad stabilitet i det finansiella systemet. För att nå framsteg krävs omfattande internationellt samarbete, inte minst i IMF som är det viktigaste multilaterala forumet för global Lejonparten av finansmarknadsregleringen som styr arbete för att stärka den finansiella stabiliteten i världen sker därför också genom EU-samarbete. Terrorism, finansiell instabilitet och penningtvätt motverkar möjligheterna att nå en rättvis och hållbar global utveckling. stävja dessa företeelser deltar i bi- och multilateralt skattesamarbete och mellanstatlig samverkan för bekämpning av Krisförebyggande åtgärder i form av en sund och trovärdig ekonomisk politik samt god finansiell reglering och tillsyn är viktiga. därför aktivt i det internationella arbetet med att förbättra hanteringen av finansiella kriser, framförallt inom IMF. Trots vissa framsteg måste krishanteringsarbetet fortsätta och nya verktyg behövs för att klara av att hantera de nya finansiella kriserna med stora finansieringsbehov och ett mer spritt privat ägande av fordringar på olika länder. som har gjorts är inte tillräckliga för att garantera att privata aktörer systematiskt involveras i krishantering. För att de globala marknaderna skall kunna ge största möjliga bidrag till att öka välfärden i världen krävs stabilitet och gemensamma driver därför på för ytterligare internationellt samarbete både vad gäller förebyggande av finansiella kriser som förbättrad hantering av dessa. Regeringen har tagit fram en svensk strategi för ökad global finansiell stabilitet vilken presenteras i skrivelsen Spelregler för globala marknader svensk strategi för ökad internationell finansiell stabilitet (skr. 2002/03:118). Denna utgör grunden för Skr. 2004/05:4 agerande för att motverka kriser och främja internationell stabilitet. Skrivelsen identifierar transparenta och ändamålsenliga regelverk, hållbara kapitalflöden, stärkt krishantering och förbättrade styrformer som övergripande områden där ytterligare framsteg krävs. verkar också för att en internationell konkursmekanism inrättas, som gör det möjligt att omförhandla eller skriva ned skulder för länder som hamnat i en ohållbar situation och där den privata sektorn avkrävs ett större ansvar. För att främja tillväxten i fattiga länder arbetar också för att medge skuldlättnad till högt skuldsatta länder i den omfattning som krävs för att dessa skall nå en stabil skuldnivå som de därmed själva förmår hantera. Minskad skuldsättning skapar bättre förutsättningar för att frigöra resurser som kan användas för sociala satsningar som kommer fattiga människor tillgodo. Som ett led i arbetet med att skapa förutsättningar för fattiga länder att nå en stabil skuldnivå stödjer dels ett nytt ramverk som och har arbetat fram för bedömning av detta, dels initiativet för de kraftigt skuldtyngda fattiga länderna (HIPC) som varit i kraft . stödjer också insatser för att utvecklingsländer och tillväxtekonomier skall kunna förstärka sin kapacitet att hantera skulder , så att fler länder ges möjlighet till skuldavskrivning. Fattiga länders skuldsituation påverkas av en mängd ekonomiska och politiska faktorer. Genom mer gedigna landspecifika analyser som beaktar dessa faktorer och en anpassad lån- och biståndsgivning skapas större möjligheter för givarsamfundet att stödja fattiga länders strävan att uppnå en hållbar skuldsituation. Vad gäller HIPC-initiativet, så fäster stor vikt vid att deltagande länder verkligen når en stabil skuldnivå också . Först och främst kräver detta att länderna själva bedriver en sund ekonomisk politik. Givarna måste även säkerställa att initiativet blir fullfinansierat, baserat på en jämn bördefördelning. Vidare krävs att en förlängning av initiativet kommer till stånd så att fler länder ges möjlighet till skuldavskrivning och att extra bilaterala avskrivningar vid slutpunkten kommer utvecklingsländerna tillgodo. deltar också i förhandlingar om skuldomstruktureringar och avskrivningar inom ramen för samarbetet inom den så kallade , som är en informell sammanslutning av länder med officiella fordringar på andra länder. syfte är att nå en samordnad lösning på skuldsatta länders svårigheter att betala räntor och amorteringar på sina utlandsskulder. ställer som villkor att skuldländerna för en sund ekonomisk politik som skall säkra landets framtida finansiella situation. arbetar också inom olika internationella finansiella institutioner för att främja en rättvis och hållbar global utveckling. har stött och deltagit aktivt i de pågående diskussionerna om IMF:s roll i låginkomstländer. tog initiativ till och bidrog finansiellt till två större seminarier i , om IMF:s roll i låginkomstländer. avser att ge frågan fortsatt hög prioritet . är medlem i och i ett flertal regionala banker, för vilka syftet är att bidra till minskad fattigdom och global utveckling. Genom bankerna kanaliseras omfattande finansiella resurser till ett multilateralt utvecklingssamarbete och deltar aktivt i bankernas arbete med att förbättra och effektivisera samordningen av utvecklingssamarbetet. Bankerna bidrar genom sin ordinarie verksamhet till målet om en rättvis och hållbar global utveckling. Genom utlåning, både på kommersiella och på mjukare villkor, till projekt med bäring på de fattiga ländernas förutsättningar att utvecklas, bidrar de till att skapa förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och utveckling i låntagarländerna. -Som medlem bidrar genom normativt arbete aktivt till bankernas förhållningssätt och syn på fattigdom och utveckling. trycker bland annat på vikten av utlåning baserad på sunda ekonomiska överväganden och fokus på att den skall ta sin utgångspunkt i fattiga människors och fattiga gruppers problem, behov och förutsättningar att förbättra sin situation. arbetar också för att stärka de fattiga ländernas inflytande i IMF och , bland annat genom att ge stöd till förstärkt analyskapacitet hos de afrikanska ländernas valkretskontor vid de bägge organisationerna. Regeringen betonar vidare krav på tydlig fattigdomsinriktning, ökad jämställdhet och miljömässig hänsyn i verksamheten. -stödjer Europeiska () och dess roll som katalysator för investeringar och ökad handel samt som främjare av lokalt entreprenörskap och småföretagande i före detta kommuniststater. -verkar också för att Europeiska investeringsbankens (EIB) externa utlåning blir ett ändamålsenligt redskap för att utgöra en del i EU:s utvecklingssamarbete, bland annat genom att förorda arbetsdelning och samverkan mellan olika offentliga finansiella institutioner, och genom att trycka på vikten av sund ekonomisk politik och ekonomiska reformer i partnerländerna. Vidare stödjer EIB:s insatser för att främja privatsektorutveckling i fattiga länder under det så kallade . 2.7Utbildnings-, forsknings- och ungdomspolitik utbildningspolitik grundar sig ytterst på synen att alla människor skall ha rätt att växa och utveckla sina möjligheter. utbildning är fastlagd i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och också något som slås fast i FN:s konvention om barnets En bred utbildningspolitik, ett livslångt lärande och vikten av att i tidig ålder förankra grundläggande värderingar hos både flickor och pojkar om solidaritet och om människors lika värde, är viktiga frågor som stämmer väl överens med politik för global utveckling. Det övergripande nationella utbildningspolitiska målet är att främja kvaliteten i svensk utbildning och forskning skall vara en ledande kunskapsnation. Inom ramen för målet att främja en rättvis och hållbar global utveckling spelar utbildning och forskning en viktig roll, inte minst genom de åtaganden som tillsammans med det internationella samfundet gjort genom FN:s millennieutvecklingsmål och Dakar-målen om Utbildning för alla. För utbildnings- och forskningspolitiken finns således ett antal övergripande mål som är fastställda nationellt eller internationellt. Dessa mål kan stärka varandra genom samverkan och samstämmighet. I EU har arbetat aktivt för att utveckla program och aktiviteter inom utbildnings- och forskningsområdet riktade mot tredje land, inklusive utvecklingsländerna. Internationella initiativ och samstämmighet I handlingsplanen från om hållbar utveckling i dess tre dimensioner, den ekonomiska, sociala och miljömässiga, understryks betydelsen av utbildningsinsatser på nära nog samtliga områden där kraftfulla åtgärder måste sättas in för att vrida utvecklingen i en hållbar riktning. Regeringen tillsatte en kommitté för utbildning för hållbar utveckling med två huvuduppgifter (dir. 2003:68). Den första var att kartlägga omfattningen av utbildning för hållbar utveckling på olika nivåer av det svenska utbildningssystemet samt att stimulera till Den andra uppgiften var att anordna ett internationellt seminarium om utbildning för hållbar utveckling. Seminariet genomfördes i form av ett rådslag med namnet Learning to change our world international consultation on education for sustainable development i . mycket framgångsrikt och ett intensivt utvärderingsarbete, där många aktörer från rådslaget är inkluderade, har inletts. lämnar kommittén sitt slutbetänkande till regeringen med förslag till åtgärder och ställningstaganden. Genom rådslaget om utbildning för hållbar utveckling, och det arbete som tagit vid, kan spela en mycket aktiv roll i arbetet med FN:s kommande årtionde om Utbildning för hållbar utveckling . deltar aktivt i program Utbildning för alla, vars syfte är att främja uppfyllandet av millennieutvecklingsmålet om garanterad grundskoleutbildning för alla flickor och pojkar . delar ordförandeskapet med i den så kallade Fast Track Initiative- gruppen bestående av länder som valt att fokusera särskilt på detta har också tillsammans med medlemmarna i Östersjöstaternas råd ingått en överenskommelse om att stärka utbildning för hållbar utveckling på alla nivåer av utbildningssystemet. De nordiska utbildningsministrarna har genom beslut i gemensamt påtalat vikten av närmare samverkan mellan myndigheterna för utvecklingssamarbete och utbildningsmyndigheterna för att höja kvaliteten i utvecklingssamarbetet på utbildningsområdet. I har inledande samråd skett mellan företrädare för Sida, , och Myndigheten för skolutveckling.