prop · GS034 · 2004-09-16 00:00:00 — internationell samverkan inklusive ökat stöd till FN, effektivisering av kampen mot finansiering av terrorism, effektivare gränsskydd och gränskontroll samt åtgärder för att förhindra nyrekrytering till terrorism. Ett annat inslag i kampen mot terrorismen kan insatser inom ramen för civil krishantering anses vara, både konfliktförebyggande åtgärder och åtgärder för att stärka rättsstaten. medverkar bland annat i EU:s Kamp mot korruption är en viktig del av politik för global Det är viktigt att bistå enskilda utvecklingsländer att stärka sin kapacitet att bekämpa korruption, och att verka aktivt för internationellt samarbete på området. Den omfattande konventionen mot korruption som framförhandlats inom FN kommer att bli av stor betydelse för den globala kampen mot korruption. beslutades av generalförsamlingen och träder i kraft när 30 stater ratificerat den. Arbetet pågår med ratificering av För att dubbelarbete och överlappning skall kunna undvikas och resultaten bli de bästa måste särskild uppmärksamhet ägnas åt samordning av insatser som initieras och finansieras av internationella En förutsättning är att olika aktörer informerar varandra och samverkar i genomförandet av olika projekt. Till exempel bör EU:s medlemsstater i sina bilaterala insatser ta hänsyn till vad som görs i de olika gemensamma europeiska programmen (Phare, Tacis, Cards med flera) som internationella organisationer bör bygga på erfarenheter och kunskaper som finns på nationell nivå. Som ett led i arbetet med att stärka respekten för mänskliga rättigheter har regeringen särskilt uppmärksammat våld mot flickor och unga kvinnor som begås i hederns namn och vidtagit en rad åtgärder för att stödja de drabbade och komma tillrätta med problemet. Regeringen planerar en internationell konferens med syfte att motverka och förebygga förekomsten av sådant våld genom att knyta ihop nationellt arbete på området med vad som görs internationellt. 2004/05:4 Målet är att uppmuntra fortsatt dialog och engagemang genom utbyte av erfarenheter och arbetssätt i länder där hedersrelaterat våld förekommer. Utvecklingssamarbetet innefattar åtgärder på både kort och lång sikt. Global utveckling gynnas av att det rättsliga stödet för operativa åtgärder successivt förbättras internationellt och nationellt. Mycket arbete pågår inom EU och på rättsområdet. Kriminalvården medverkar i utvecklingssamarbetet med inriktning på bättre villkor i fängelserna runt om i världen och alternativ till fängelse. Ett effektivt polissamarbete bygger på gränsöverskridande kontakter och goda möjligheter till informationsutbyte. har tagit ett initiativ i EU som avser att underlätta det gränsöverskridande samarbetet mellan brottsbekämpande myndigheter, inte minst i prioriterade frågor som kampen mot handel med människor och droger samt mot terrorism. Motsvarande frågor finns också på agendan för det nordisk-baltiska samarbetet och för samarbetet med . En ökad och mer effektiv samordning i rättsliga frågor ger bättre förutsättningar för framgång i utvecklingssamarbetet. Nationell demokratipolitik och global utveckling En utgångspunkt för regeringens demokratiutvecklingsarbete såväl på nationell som på internationell nivå är att skapa förutsättningar för individer att förbättra sina levnadsvillkor och få inflytande. rättighetsperspektiv skall genomsyra arbetet både i och bygger politikområdet demokrati på en långsiktig strategi med fyra långsiktiga mål och åtgärder för att värna och fördjupa den svenska folkstyrelsen. Denna strategi lades fram i propositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80). långsiktiga målen, som handlar om ett ökat och mer jämlikt deltagande, antogs senare av (bet. 2001/02:KU14, rskr. 2001/02:190). I propositionen betonade regeringen betydelsen av att delta i och bidra till utvecklingen av fora och processer för erfarenhetsutbyte och samarbete kring demokratiutvecklingsfrågor inom EU, , FN och det internationella samfundet i övrigt, med syfte att stärka demokratiutvecklingen nationellt och internationellt. 2003/04:110), överlämnades till , redovisas regeringens arbete med de långsiktiga målen och demokratipolitikens framtida inriktning deltar i olika internationella fora med utgångspunkt från erfarenheter av och insatser i det nationella demokratiutvecklingsarbetet, till exempel det utvecklingsarbete och erfarenhetsutbyte som sker inom EU på demokratiområdet, vilket även kan ge positiva effekter för EU:s arbete med demokratiutveckling i ett globalt perspektiv. också i Östersjöstaternas råds särskilda arbetsgrupp för demokratiska institutioner, vars arbete är inriktat på erfarenhetsutbyte mellan har särskild uppmärksamhet bland annat ägnats åt lagstiftningsarbete, lokalt självstyre, minoritetsfrågor, människohandel och de olika ombudsmannainstitutionerna. internationellt och nationellt. Inom ramen för deltar Skr. 2004/05:4 bland annat aktivt i styrkommittén för kommunala och regionala demokratifrågor. Arbetet i Östersjöstaternas råd och kan bidra till utvecklingen i andra länder. Vidare informerar om demokratiutvecklingsarbetet vid en mängd internationella besök och deltar kontinuerligt i internationella konferenser för erfarenhetsutbyte om sådant arbete. En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna Regeringens arbete för mänskliga rättigheter på nationell nivå har tydligare knutits till det internationella arbetet med samma frågor. Genom att besluta om skrivelsen En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83) lade regeringen grunden för ett mer samlat synsätt på mänskliga rättigheter i . Regeringens långsiktiga mål på området är att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna, ökad kunskap och medvetenhet om de mänskliga rättigheterna samt bättre samordning av arbetet med att främja mänskliga rättigheter. För att bättre samordna arbetet både nationellt och internationellt har en interdepartemental arbetsgrupp för mänskliga rättigheter (Ju 2000:M) inrättats i . I ökad utsträckning samordnas information om och insatser inom en rad departement och politikområden med insatser på den globala arenan. Bland annat genomförs utbildnings- och informationsinsatser, vilka syftar till att öka kunskapen och medvetenheten om mänskliga rättigheter med dess nationella och internationella aspekter. Erfarenheter och metoder från den globala arenan kopplas i större utsträckning än tidigare till det nationella arbetet. Regeringen har inrättat en särskild webbplats för mänskliga rättigheter vilken tjänar som ett viktigt verktyg i arbetet med informationsspridning om regeringens arbete på området. tar emot en stor mängd besök från hela världen, såväl regeringsrepresentanter som enskilda organisationer, som vill få information om formuleringsprocess, innehåll och genomförande av den svenska handlingsplanen för mänskliga rättigheter. Största andelen av besökarna är deltagare i de kurser i mänskliga rättigheter som Sida finansierar inom ramen för svenskt utvecklingssamarbete. Vidare deltar de flesta departement inom i internationella sammankomster för att utbyta erfarenheter i sakfrågor rörande mänskliga rättigheter. Olika departement är aktiva inom ramen för det internationella samarbetet, innefattande bland annat FN, EU, och (). Detta arbete bör ha positiva konsekvenser för den långsiktiga globala utvecklingen av politikområdet. 2.2 Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik Säkerhet från våld eller hot om våld är en grundläggande förutsättning för fattigdomsbekämpning och för att uppnå hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling. Det finns ett ömsesidigt samband mellan säkerhet och utveckling. Insatser på utrikes-, säkerhets- och försvarspolitikens områden kan tillsammans och var för sig bidra till att uppfylla målet för politiken för global utveckling. Konflikthantering och säkerhet utgör ett av huvuddragen för politiken för global utveckling vilket bidrar till att tydliggöra de inbördes sambanden mellan fattigdom, ojämlikhet, maktlöshet, förtryck och väpnade konflikter. Väpnade konflikter utgör det allvarligaste hotet mot utveckling i många fattiga länder. Den säkerhetspolitiska utvecklingen ställer ökade krav på ett nära samarbete med andra länder. I FN, EU, , genom samarbete med försvarsalliansen i (), Partnerskap för fred (PFF) samt inom nordiskt och bilateralt samarbete bidrar till och argumenterar för en konstruktiv och framåtblickande syn på säkerhetsfrämjande verksamhet. Säkerhetsbegreppet är vidgat från att speciellt avse territoriell säkerhet till att mer än tidigare sätta individens säkerhet i fokus. En säkerhetspolitik baserad på ett brett säkerhetsbegrepp är grunden för agerande inom FN, EU, och liksom inom samarbetet med Nato. Det är betydelsefullt att regionala organisationer tagit på sig ett större ansvar för den säkerhetspolitiska situationen i sina regioner och bedriver ett aktivt arbete såväl nationellt som internationellt för att stärka denna utveckling. FN med sin unika bredd och legitimitet har dock fortsatt det globala ansvaret för internationell fred och säkerhet. Dagens hot mot fred och säkerhet kan bäst avvärjas i gemenskap och samverkan med andra länder. Terrorism leder till finansiell och säkerhetsmässig instabilitet i många fattiga länder och de som drabbas hårdast är oftast redan fattiga människor. Internationell terrorism, spridning av massförstörelsevapen och internationell organiserad brottslighet är globala säkerhetspolitiska utmaningar som kräver ett brett angreppssätt och ett brett spektrum av instrument. stödjer ett ökat samarbete inom FN och EU för att stärka de globala ansträngningarna att bekämpa terrorism. Ett allt viktigare organ för detta arbete är . bidrar också aktivt till ansträngningarna att bekämpa terrorism genom och , liksom genom samarbetet i EAPR/PPF. Terrorism är oacceptabelt och ett hot mot medborgarna och mot all samhällsordning. Kampen mot den måste föras med den utgångspunkten, oavsett vilka drivkrafterna kan förmodas vara. Kampen måste också bedrivas med full respekt för folkrätten, de mänskliga rättigheterna och rättssäkerheten. Terrorismens grundorsaker har ingen entydig förklaring. Det är inte så att orättvisor leder till terrorism men det är sannolikt att upplevelse av djupa orättvisor och av maktlöshet kan exploateras och därmed utgöra en grogrund för terrorism. Vikten av att i allt internationellt samarbete ha som mål att minska orättvisorna inom och mellan länder och folk förstärks därmed. Det handlar om ett långsiktigt arbete som inte ger snabb utdelning, men varje internationell insats som läker sår och tänder hopp bidrar förhoppningsvis till att rycka undan en del av grunden för terroristers och politiska extremisters handlande. Utan hopp om ett bättre liv ökar riskerna för att konflikter och krig uppstår. Medverkan i internationell fredsfrämjande verksamhet är en viktig del av svensk utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik. fredsfrämjande insatser har ökat . insatserna har också förändrats till att inkludera såväl traditionella säkerhetshöjande åtgärder som tidiga fredsbyggande insatser, så kallade Dessa syftar till helhetsgrepp säkerhetsaspekter i samarbetslandet och till ett långsiktigt perspektiv på landets utveckling och återuppbyggnad. FN har ett globalt ansvar för internationell fred och säkerhet, och har därmed unik legitimitet att vidta övergripande åtgärder för att uppfylla tillsatt en så kallad högnivåpanel vars uppdrag är att analysera dagens hot och utmaningar, samt lämna rekommendationer om vilka förändringar FN-systemet kan behöva genomgå för att bättre hantera dessa. ger ett starkt politiskt stöd till initiativet och därutöver såväl finansiellt som substantiellt bidrag till panelens arbete. kommer att verka aktivt för att stärka stödet för arbetet med att anpassa FN:s arbete till dagens globala säkerhetshot. Genom har EU:s medlemsstater enats kring en gemensam säkerhetsrelaterad omvärldssyn. I strategin understryks vikten av en samsyn på klyftan mellan säkerhet och utveckling. de bakomliggande orsakerna till olika hot mot säkerheten fram, liksom EU:s goda förutsättningar att agera inom ett brett spektrum av är pådrivande för att stärka folkrättens roll i Det långsiktiga arbetet med fattigdomsbekämpning, att stärka respekten för mänskliga rättigheter, förändra odemokratiska styrelseskick och på andra sätt stärka god samhällsstyrning, beskrivs som en grundläggande metod för att undanröja hoten mot säkerhet. en växande insikt om att insatser för att främja säkerhet och utvecklingsinsatser bör integreras i en högre utsträckning. Konflikthantering och långsiktig rättvis och hållbar utveckling bör vara gemensamma processer som stärker varandra. expertgrupp för utvecklingsfrågor (EGDI) genomförs en studie om hur en ökad integrering av säkerhet och utveckling skall kunna åstadkommas. Militär och civil krishantering Medverkan i internationella insatser har ökat . Utvecklingen har inneburit att karaktären på insatserna har förändrats till att inkludera såväl traditionella säkerhetshöjande åtgärder som tidiga enas numera allt oftare kring Dessa syftar till helhetsgrepp säkerhetsaspekter i samarbetslandet. Utöver militär och civil krishantering planeras för insatser som syftar till att bland annat avväpna barnsoldater, stärka respekten för mänskliga rättigheter och rättsstaten och förebygga spridning av hiv/aids. Fredsfrämjande verksamhet har utvecklats till en av det svenska Försvarsmakten är därmed ett viktigt instrument för politiken för global utveckling, liksom Statens räddningsverk (SRV). Svenskt deltagande i fredsfrämjande verksamhet sker i form av såväl militär trupp som civila insatser, det vill säga genom Skr. 2004/05:4 militärobservatörer, poliser och andra civila experter. har erfarenhet av internationella fredsfrämjande insatser. har totalt drygt 80 000 svenska soldater och officerare tjänstgjort vid olika internationella insatser. deltar i fredsfrämjande verksamhet inom ramen för FN, EU, Nato, samt Neutral Nations Supervisory Commission (NNSC) i och Joint Military Commission (JMC) i . har deltagit med drygt 1 000 personer i internationella fredsfrämjande truppinsatser, inklusive stabspersonal och militärobservatörer, fördelat på , DR , , och . medverkar i de tre pågående Nato-ledda krishanteringsinsatserna och har bidragit till samtliga EU-ledda krishanteringsinsatser, såväl i de civila som i de militära. är också aktivt engagerad i utvecklingen av EU:s krishanteringskapacitet på både det civila och det militära området. Den militära insats som EU nu förbereder i kommer att komplettera andra element i EU:s breda engagemang i landet. Ett exempel på en insats som tydligt ger uttryck för den nära kopplingen mellan säkerhet och utveckling är den internationella säkerhetsstyrkan i , där deltar. Denna Nato-ledda, internationella styrka bidrar med en säkerhetshöjande närvaro för att skapa en säker omgivning för återuppbyggnadsinsatser och utvecklingssamarbete. Parallellt med att FN:s fredsbevarande verksamhet har vuxit i omfång har regionala organisationers ambitioner och kapaciteter inom krishantering stärkts. har till exempel och organisationer uppvisat en ökad beredskap att hantera konflikterna på kontinenten. och EU bidrar till att stärka den afrikanska krishanteringskapaciteten, exempelvis genom stöd till Afrikanska unionen och subregionala organisationer. Kvinnors medverkan i konflikthantering har varit ett för prioriterat område. Stöd ges till flera internationella multilaterala och enskilda organisationer som arbetar med genomförandet av 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet. Som ett led i detta arbete har Försvarsmakten uppdragit åt Försvarshögskolan att utveckla all militär ledarskapsutbildning och krishanteringsutbildning med ett jämställdhetsperspektiv. Särskilda rekryteringsåtgärder skall utvecklas för kvinnliga sökanden till yrkes- respektive reservofficersprogrammen samt till den personal från som deltar i civila internationella katastrof- och biståndsinsatser. För att sprida den svenska synen på köp av sexuella tjänster har fastställt uppförandekoder där det framgår att sexköpslagen gäller för svensk personal i internationella uppdrag. Konfliktförebyggande är ett prioriterat svenskt område som spänner över flera politikområden och därmed utgiftsområden. ingår såväl fortsatt långsiktigt policyarbete som insatser som sätts in med relativt kort varsel. Även i samband med etablerandet av allt fler multifunktionella fredsfrämjande insatser stärks betydelsen av aktiva åtgärder på konfliktförebyggandeområdet. För det konfliktförebyggande arbetet är individens rätt till säkerhet och rätten att inte behöva frukta för väpnad konflikt grundläggande frågor. Insatser som rör reformer av säkerhetssektorn (polis, rättsväsende, försvarsmakter, med flera) är ett tydligt exempel på insatser som främjar samarbetsländernas förmåga att förhindra och hantera konflikter, och bidrar till fortsatt demokratisk, ekonomisk och rättslig utveckling. En ledstjärna för arbetet är bredd i och samstämmigheten mellan olika säkerhetspolitiskt och utvecklingspolitiskt betingade insatser. En interdepartemental arbetsgrupp har inrättats med syfte att utforma ett svenskt sammanhållet förhållningssätt vad gäller reformer av säkerhetssektorer. Flertalet av dagens pågående krig har uppkommit ur tidigare olösta konflikter. I situationer efter en väpnad konflikt har den personliga säkerheten länge uppfattats vara baserad på tillgången till vapen. För att garantera säkerheten måste hållbara alternativ kunna erbjudas. har tagit initiativ till en internationell process som syftar till att förbättra hela genomförandet av program för avväpning, demobilisering och återanpassning av före detta soldater, vilket har stor betydelse för fredsprocessen i en postkonfliktsituation. Under 2004-2005 kommer att arrangera konferenser och möten med experter och utförare från olika länder, representanter från givarländer samt representanter från länder som genomför eller har genomfört insatser på området. Mellan konferenserna kommer det att pågå ett arbete för att få en samsyn mellan deltagarna på hur insatser bör genomföras och vilka förutsättningar som krävs för att dessa så kallade DDR-program (disarmament, demobilisation and reintegration) skall bli lyckade. Detta arbete förutsätter en koppling till insatser för säkerhetssektorreform och till det långsiktiga utvecklingssamarbetet. Det internationella samfundet måste bli bättre på att i handling förebygga väpnade konflikter. arbetar aktivt för att ytterligare stärka FN:s såväl som EU:s instrument för konfliktförebyggande verksamhet. FN:s generalförsamlings förebygganderesolution som antogs , följs nu upp genom politiskt och finansiellt stöd. Konfliktförebyggande skall genomsyra EU:s alla externa åtgärder och är en viktig del av unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. EU:s arbete med konfliktförebyggande verksamhet omfattar därför såväl EU:s politiska dialog som utvecklingssamarbetet och handelspolitiken. Viktiga steg har tagits för att genomföra handlingsprogrammet för förhindrande av väpnade konflikter som antogs vid det europeiska rådets möte i . Den bevakningslista över länder som kan komma att bli föremål för insatser från EU:s sida och som upprättas i början av varje ordförandeskap, är ett viktigt instrument. Även och arbetar konfliktförebyggande med det breda säkerhetsbegreppet. Arbetet innebär en fokusering på konfliktförebyggande, mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och demokratibyggande, områden som alla är förutsättningar för en rättvis och hållbar utveckling. Handlingsplaner mot människohandel, jämställdhet och för frågor rörande romernas situation, samt en strategi för att möta nya hot, har utarbetats av . Handlingsplanerna omfattar flera olika dimensioner av säkerhet inklusive har varit pådrivande inom alla Skr. 2004/05:4 områden. stödjer även andra regionala organisationers arbete. Afrikanska unionen (AU) verkar för fred, säkerhet och stabilitet och även de subregionala organisationerna stärker sin verksamhet i nära samverkan med AU på detta område. har AU en central roll för att bidra till att lösa konflikten i . stödjer bilateralt, och genom EU, AU:s ansträngningar. Allmänt eftersträvar den svenska politiken att stärka AU men också andra afrikanska organisationers förmåga att förebygga och hantera konflikter. har det säkerhetsfrämjande stödet till de baltiska länderna varit centralt i svensk Östersjöpolitik. Det har inriktats på områden som säkerhetspolitisk kompetens, demokratisk styrning av totalförsvar/försvarsmakter, överföring av försvarsmateriel, fredsfrämjande insatser, gränsbevakning och stärkt yttre gränskontroll, asyl- och migrationspolitisk kompetens, beredskap mot olyckor och katastrofer, försvarsmiljö samt icke-spridning av massförstörelsevapen. Regeringen ser nu över hur säkerhetsfrämjande samarbete med andra länder kan fördjupas och utvecklas, i , och . Nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen samt stärkt kontroll över konventionella vapen är nödvändiga åtgärder för att främja global, regional och nationell säkerhet och för att skapa förutsättningar för en rättvis och hållbar global utveckling. har bidragit till att utveckla och stärka EU:s gemensamma politik mot spridning av massförstörelsevapen. Detta arbete kommer att fortsätta. Som ett led i regeringens engagemang för nedrustning och ickespridning av massförstörelsevapen tillsattes en internationell och oberoende kommission under ledning av som under skall arbeta med nya rekommendationer och förslag på området samt bidra till att blåsa nytt liv i det globala arbetet mot massförstörelsevapen. Kommissionen förväntas presentera sin slutrapport /2006. deltar i en expertgrupp i FN som på ett mandat från generalförsamlingen gör en översyn och analys över förhållandet mellan nedrustning och utveckling. Expertgruppens rapport presenteras . Rapporten förväntas bland annat uppmärksamma vikten av förtroendeskapande åtgärder på hela nedrustnings- och Vidare berörs frågan om kostnader för ett lands genomförande av åtaganden enligt internationella avtal, till exempel förstöring av massförstörelsevapen samt åtgärder för att stävja vapenhandeln till stater med instabila nationella institutioner och Minröjning efter konflikter är ofta en förutsättning för social och ekonomisk utveckling i drabbade samhällen. Insatser bör så långt det är möjligt integreras i nationella utvecklingsplaner. 2005 ingår i ledningen för den grupp inom som hanterar minröjningsfrågor. Lätta vapen, demobiliseringsinsatser, avväpning och återintegrering av före detta soldater är frågor som prioriterar. och kontinuerligt till att stärka såväl FN:s som arbete inom dessa Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer Arbetet för de mänskliga rättigheterna är en prioritet i svensk Detta arbete skall ytterligare stärkas genom en resultatorienterad och integrerad politik. De mänskliga rättigheterna skall genomsyra alla delar av utrikespolitiken. Kopplingarna mellan mänskliga rättigheter, hållbar utveckling och fred och säkerhet blir alltmer tydliga och accepterade. nödvändiga samverkan mellan de mänskliga rättigheterna, demokratiska processer och stärkande av rättsstatens institutioner behöver ytterligare lyftas fram i arbetet. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och de olika konventionerna om mänskliga rättigheter bildar en universell Väpnade konflikter orsakas ofta av grova brott mot Det är legitimt att lägga sig i hur länder lever upp till sina Att analysera och angripa grundorsakerna till väpnade konflikter leder såväl till stabilitet som till utveckling. För att stärka den integrerade och resultatinriktade politiken för mänskliga rättigheter skall regeringar påverkas att respektera de Dessa skall ges djupare förankring och vidare De mänskliga rättigheterna skall genomsyra arbetet i de globala och regionala organisationerna. Mekanismerna för att säkerställa