prop · GR031d5 · 2004-01-01 00:00:00 — Regeringen avser att så snart det är möjligt efter riksdagsbehandlingen av denna proposition utse i den nya tingsrätten. Tingsrätterna i delar av Regeringens bedömning: och tingsrätter bör läggas samman till en tingsrätt med kansliort i och tingsställe i . och tingsrätter bör läggas samman till en tingsrätt med kansliort i . Målsättningen är att genomföra sammanläggningarna . Skälen för regeringens bedömning: Av de tingsrätter i som berörs av förslaget är störst med tio ordinarie domare. har fyra ordinarie domare, har tre ordinarie domare och har en ordinarie domare. En utredare har på uppdrag av lämnat förslag till en förändrad tingsrättsorganisation i delar av . Utredaren har föreslagit att och tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i och tingsställe i . Vidare har utredaren föreslagit att och tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i . har remissbehandlat förslagen. Flertalet remissinstanser stöder förslaget om att lägga samman och tingsrätter till en tingsrätt med kansliort i . och de närmast berörda kommunerna avstyrker dock förslaget. Förslaget att lägga samman och tingsrätter stöds av praktiskt taget alla remissinstanser. Vid valet av kansliort ger de lokalt verksamma remissinstanserna stöd för den ort där man har verksamhet. De remissinstanser, vars verksamhet 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 inte begränsas till någon av domsagorna, förordar som kansliort. gör i sitt förslag till regeringen bedömningen att verksamheten bäst främjas om och tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i . Med hänsyn till avstånden bör det enligt inrättas ett tingsställe i . Vidare föreslår att och tingsrätter läggs samman till en tingsrätt. Till skillnad från utredaren föreslår att bör blir kansliort för den nya tingsrätten eftersom både länsrätten och miljödomstolen är lokaliserade där. Detta medför att flera domstolars verksamhet kan samlas på en ort, vilket väsentligt underlättar samverkansmöjligheterna dem emellan. Regeringen delar och flertalet remissinstansers bedömning att verksamheten bäst främjas om och tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i och tingsställe i samt att och tingsrätter läggas samman till en tingsrätt med kansliort i . Målsättningen är att genomföra sammanläggningarna . Regeringen avser att så snart det är möjligt efter riksdagsbehandlingen av denna proposition utse lagmän i de nya tingsrätterna. Regeringens bedömning: arbetar med en komplettering av den tidigare utredningen om hur tingsrättsorganisationen i bör vara utformad. Resultatet av arbete bör avvaktas innan ställning tas till den framtida utformningen av tingsrättsorganisationen i länet. Skälen för regeringens bedömning: En utredare har på uppdrag av utrett tingsrättsorganisationen i och lämnat förslag till en förändrad tingsrättsorganisation. I skrivelsen som lämnades till uttalade regeringen att en gemensam domstol för hela har påtagliga fördelar för verksamheten men att hänsyn måste tas till att en sådan lösning skulle leda till väl stora avstånd inom domkretsen. denna bakgrund gjorde regeringen bedömningen att det borde finnas en domstol i varje landskap. Beträffande gav regeringen uttryck för att och tingsrätter borde läggas samman till en tingsrätt med kansliort i . Beträffande och tingsrätterna i och hänvisade regeringen till att frågan bereddes inom . och tingsrätter har två och en halv ordinarie domare vardera. Regeringen gör bedömningen att ett bibehållande av en tingsrätt i eller inte uppfyller kraven på en långsiktigt hållbar tingsrättsorganisation. Detta beroende på att en sådan lösning inte fullt ut ger de utvecklingsförutsättningar för domstolen som regeringen har angett som mål för reformeringen av tingsrättsorganisationen. i bör därför övervägas på nytt. Regeringen anser att en lösning med en länsdomstol i i kombination med ett eller flera tingsställen kan vara ett tänkbart alternativ. Regeringen har erfarit att arbetar med en komplettering av den tidigare utredningen. Resultatet av arbete bör avvaktas innan ställning tas till den framtida utformningen av tingsrättsorganisationen i . Regeringens bedömning: bör enbart ha kansliort i . Målsättningen är att genomföra organisationsförändringen . Skälen för regeringens bedömning: har i en skrivelse till regeringen hemställt att tingsrätten endast skall ha kansliort i (dnr Ju2003/6148). De fackliga företrädarna vid tingsrätten har ställt sig bakom skrivelsen. Det är enligt förenat med åtskilliga och betydande olägenheter att ha kansliort i både och . De nackdelar som har redovisats i utvärderingen effektivitetsförluster, ökade kostnader, kulturskillnader i arbetssätt, ledningsproblem, minskad flexibilitet och ojämn arbetsbelastning bekräftas till fullo av tingsrätten. bedöms av tingsrätten vara av bestående karaktär. I skrivelsen till uttalade regeringen att den s.k. flerortsmodellen endast borde användas om det är särskilt påkallat av omständigheterna i det enskilda fallet eller det föreligger regionalpolitiska, arbetsmarknadspolitiska eller andra liknande skäl. Beträffande de tingsrätter som redan hade flera kansliorter uttalade regeringen att verksamheten måste få prövas ytterligare någon tid innan man tar ställning till om denna modell kan leva kvar. Med hänsyn till vad anför om situationen vid tingsrätten delar regeringen bedömningen att det endast bör vara en kansliort i domkretsen. Avståndet mellan och är endast och kommunikationerna är goda. Ett nytt tingshus, som beräknas bli färdigt , är under uppförande i . Det kommer att vara dimensionerat så att all verksamhet kan bedrivas där. Organisationsförändringen bör genomföras när det nya tingshuset står klart. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 4 506 016 tkr prisnivå. 3Motsvarar 4 506 016 tkr prisnivå. förbrukade kriminalvården mer än vad som anslagits för verksamheten vilket har lett till att utnyttjandet av anslagskrediten har ökat. Vid budgetårets slut hade anslagskrediten utnyttjats med . Kriminalvården har på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition fått ett tillskott på . Regeringen föreslår i denna proposition att kriminalvården på tilläggsbudget skall tillföras ytterligare . Tillskotten skall användas till 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 att lösa den akuta bristen på anstalts- och häktesplatser. Prognosen visar att kriminalvården trots dessa tillskott kommer att behöva utnyttja anslagskrediten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Kriminalvården disponerar inkomster från arbetsdriften inom kriminalvården. För arbetsdriften gäller inte kravet på full kostnadstäckning. Det ekonomiska målet är att intäkterna skall motsvara av kostnaderna för arbetsdriften. Av 5 § lagen (1994:451) om försöksverksamhet med intensivövervakning med elektronisk kontroll framgår att dömda som deltar i försöksverksamheten skall betala en avgift. Avgiften uppgår till per dag, dock högst . Avgiften skall betalas i förskott till för att därefter kvartalsvis tillföras brottsofferfonden. Tabell 3.23 Avgiftsbelagd verksamhet har det haft en av snabbast växande fångpopulationer vilket har medfört att beläggningen inom anstalter och häkten har ökat. Det råder brist på såväl anstaltssom häktesplatser. En- ligt beror det ökade platsbehovet bl.a. på att fler intagna har långa strafftider och på slopandet av halvtidsfrigivningen. För att ge kriminalvården förutsättningar att möta det ökade platsbehovet har regeringen tillfört verksamheten betydande tillskott 2002 och innevarande år. bedömer att ytterligare volymökningar är att vänta och att man därför kommer att behöva utöka antalet anstalts- och häktesplatser. Regeringen har i ett uppdrag till lagt fast riktlinjer för 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Utbyggnaden skall ske så att de nya platserna kan användas flexibelt både vad gäller säkerhet och beläggning. In- riktningen är vidare att anstaltsstrukturen skall bestå av färre och större enheter. Det kommer också att vara nödvändigt för kriminalvården att överhuvudtaget se över sina prioriteringar och arbetssätt för att åstadkomma ett så effektivt resursutnyttjande som möjligt. Detta arbete kommer att följas noga av . Regeringen föreslår att anslaget tillförs . Av tillskottet skall användas till den särskilda narkotikasatsningen inom kriminalvården (prop. 2001/02:91). skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (se anslag 4:1 ). Kriminalvården kompenseras för denna nya avgift med . För att delfinansiera arkivhållningen hos överförs till sjuttonde utgiftsområdets anslag 28:21 och landsarkiven . I anslagsberäkningen har myndigheten även kompenserats för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader. Beloppet uppgår till . Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att kriminalvårdens anslag fastställs till 4 . beräknas anslaget till 4 respektive 4 . Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:6 Kriminalvården Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 58 951 tkr prisnivå. 3Motsvarar 58 951 tkr prisnivå. () är ett stabsorgan under regeringen och ett expertorgan inom rättsväsendet. Myndighetens mål är att främja brottsförebyggande arbete genom utvärdering, kunskapsutveckling, informationsspridning och utbildningsinsatser inom det kriminalpolitiska området och därigenom bidra till att minska brottsligheten och öka tryggheten. Viktiga inslag i verksamheten är att ta fram underlag till regeringen och rättsväsendets myndigheter för åtgärder och prioriteringar i det kriminalpolitiska arbetet. BRÅ har också en viktig roll att verka för utvecklingen av det lokalt brottsförebyggande arbetet, och har av regeringen tilldelats särskilda medel för att stimulera detta arbete (se även anslag 4:15 Bidrag till brottsförebyggande arbete). Kunskapsutveckling inom det kriminalpolitiska området slutförde BRÅ arbetet med två reformutvärderingar. Båda var regeringsuppdrag. Den ena avsåg rättsväsendets arbete med s.k. hatbrott (BRÅ Rapport 2002:9), d.v.s. brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag. Den andra utvärderingen gällde påföljdsreformen för unga 1999, och resulterade i tre rapporter (BRÅ Rapport 2002:19, BRÅ Rapport 2002:18, samt en rapport publicerad på BRÅ:s webbplats). presenterades en rapport med anledning av ett regeringsuppdrag avseende villkor- lig dom och skyddstillsyn med samhällstjänst (BRÅ Rapport 2003:3). På regeringens uppdrag utvärderar BRÅ försöksverksamheten Från anstalt till frihet. presenterades två delrapporter, Fängelse i frihet en utvärdering av intensivövervakning med elektronisk kontroll (BRÅ Rapport 2003:4) samt Förstärkta frigivningsförberedelser, som beskriver den mer generella delen av hur kriminalvården arbetar med frigivningsförberedelser. Ytterligare en utvärdering på regeringens uppdrag påbörjades som avser effekterna av polisens arbete mot narkotikabrott. Denna utvärdering skall avrapporteras . Vidare har en rad projekt vidtagits som ökat kunskapen på det kriminalpolitiska området. utvärderade BRÅ t.ex. det mest omfattande och mest använda behandlingsprogrammet inom kriminalvården Cognitive Skills. presenterade BRÅ en utvärdering av besöksförbudslagen och dess tillämpning. presenterades också en undersökning av butiksrån i samt en översikt av den kunskap som finns om butiksstölder . presenterade BRÅ en nationell strategi för att reducera bilbrott i . Regeringen såg positivt på idén och har givit BRÅ i uppdrag att genomföra strategin, i samråd med RPS. Vidare har BRÅ redovisat ett regeringsuppdrag om bebyggelseplanering i brottsförebyggande syfte, som genomfördes i samverkan med RPS och . BRÅ arbetar på olika sätt för att sprida den kunskap som tas fram, bl.a. genom att ordna målgruppseminarier i samband med att rapporter publiceras. Myndigheten arbetar också löpande med att utveckla webbplatsen. BRÅ fortsätter sitt arbete för att stimulera verksamheten i de lokala brottsförebyggande råden. finns det omkring 250 råd eller liknande i landet. är det dock stora variationer vad det gäller rådens lokala status, arbetssätt och ambitioner. BRÅ arbetar också aktivt med att sprida information och kunskap till lokala brottsförebyggande råd. genomförde myndigheten en rad nätverksträffar för lokala samordnare, vilket var mycket uppskattat. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 På uppdrag av regeringen ansvarade BRÅ för det praktiska genomförandet av fyra regionala konferenser inom ramen för regeringens projekt , med syfte att skapa en plattform för brottsförebyggande samarbete mellan regering, näringsliv, lokala brottsförebyggande råd och andra berörda aktörer. Lagen om medling med anledning av brott trädde i kraft . Regeringen har avsatt särskilda medel för att stimulera utbyggnaden av medlingsverksamheten i hela landet. BRÅ har fått i uppdrag att fördela det ekonomiska stödet samt att ansvara för utbildning, metodutveckling och kvalitetssäkring. BRÅ har inlett detta arbete och bl.a. utarbetat en nationell utbildningsplan. har BRÅ deltagit aktivt i olika typer av internationellt samarbete. BRÅ har medverkat i utvecklingssamarbetet avseende det rättsliga området i EU:s anslutningsländer. BRÅ har också deltagit i arbetet på nordisk nivå. bildade det Europeiska nätverket för förebyggande av brottslighet (EUCPN) en statistikarbetsgrupp som skall ta fram två rapporter om brottsutveckling och utsatthet för brott. BRÅ ingår för svensk räkning i den grupp av fem länder som har huvudansvar för rapporterna. är BRÅ nationella företrädare i nätverket och får därmed ett stort ansvar för att bidra till utvecklingen av det brottsförebyggande arbetet på EU nivå. presenterades statistiken enligt utsatt tidsplan. Ytterligare förkortningar av produktionstiden har skett. kommer emellertid flera systemförändringar att ske vid nästan samtliga myndigheter inom rättsväsendet, vilket påverkar BRÅ:s statistikarbete. Dessutom planerar rättsväsendets myndigheter inom ramen för RIF-samarbe- tet att införa en ny struktur för kodning av brott, för vilken statistiksystemen måste anpassas. Det pågår ett internt utvecklingsarbete inom BRÅ, t.ex. för att ta fram statistik på lokal och regional nivå samt att öka tillgängligheten på webbplatsen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 satt igång ett projekt för att återuppta återfallstatistiken. Rättsväsendets samverkan för en samordnad informationsförsörjning (RIF-samordningen) BRÅ har aktivt deltagit i rättsväsendets samverkan för en samordnad informationsförsörjning (RIF-samordningen). BRÅ har bl.a. ansvaret för som innebär ett nytt sätt att klassificera och strukturera information om brott, för att få en helhetsbild av hela rättskedjan. Fler uppgifter kan då registreras om brottet, bland annat innebär det förbättrade möjligheter att få information om brottsoffrets kön. Forskningen om ekonomisk brottslighet BRÅ tilldelades 19982002 sammanlagt av regeringen för att verka för att forskningen om ekonomisk brottslighet inklusive miljöbrott utvecklades vid universitet och högskolor. Det har lett till att ett trettiotal projekt kommit igång och att en rad forskningsresultat börjat publiceras. På uppdrag av regeringen har BRÅ tagit fram en rapport med förebyggande metoder för de brottsbekämpande myndigheterna Förebygga ekobrott. Behov och metoder (BRÅ Rapport 2003:1). Vidare kommer, på initiativ av BRÅ, en handbok att publiceras om hur fel och fusk kan förebyggas genom regler och kontroll. BRÅ har aktivt medverkat till att stimulera det brottsförebyggande arbetet i kommuner och stadsdelar inom ramen för Storstadsarbetet. Myndigheten har prioriterat berörda områden när man beviljat ekonomiskt stöd till lokalt brottsförebyggande arbete. BRÅ har även deltagit i de dialogträffar som anordnats av Storstadskansliet med de berörda kommunerna samt lämnat remissvar vid revideringen av de lokala utvecklingsavtalen. fick BRÅ i uppdrag av regeringen att genomföra en brottsförebyggande studie inom ramen för Storstadsarbetet. Studien poängterar vikten av att det brottsförebyggande arbetet fortsätter att prioriteras i Storstadsarbetet och att frågorna bör ges en bättre helhetsbild. I samband med regleringsbrevet för fick BRÅ även i uppdrag att analysera indikatorerna för trygghetsmålet. Av redovisningen framgår att de in- dikatorer som föreslår är användbara för att mäta generell utveckling av tryggheten men att dessa, enligt BRÅ:s bedömning, kan kompletteras med andra alternativa mått för att få en tydligare och mer lokalt förankrad bild av problematiken. I redovisningen lämnar BRÅ även förslag på kompletterande indikatorer. Projekt som genomförts för att förebygga våld mot kvinnor och barn I samband med att BRÅ överlämnade årsredovisningen , slutredovisades även i särskild ordning det myndighetsgemensamma uppdrag för åtgärder att bekämpa våld mot kvinnor som regeringen gav 1997. Här framgår att BRÅ varit mycket aktiv inom området, bl.a. har myndigheten : -presenterat en kartläggning av våld mot kvinnor i nära relationer (BRÅ Rapport 2002:14) -presenterat en idéskrift som fokuserar på åtgärder mot våld mot kvinnor i nära relationer (BRÅ Rapport 2002:8) -påbörjat en utvärdering av lagen om besöksförbud. Redovisades (BRÅ Rapport 2003:2). Projekt som genomförts för att förebygga brott av och mot ungdomar BRÅ har genomfört flera projekt som syftar till att beskriva och utveckla åtgärder som berör ungdomar. Regeringsuppdraget att utvärdera reform av påföljderna för unga avrapporterades med tre rapporter. Vidare har BRÅ presenterat en lärarhandledning för årskurs 69, Du och jag, rätt och fel, om frågor som har att göra med brott och straff, rätt och fel, etik och moral. presenterades även en kartläggning av verksamheten Lugna Gatan (BRÅ Rapport 2002:3). Regeringens bedömning är att myndighetens verksamhet håller god kvalitet. BRÅ har på ett bra sätt redovisat de uppdrag regeringen givit myndigheten och lämnat förslag till åtgärder och strategier som skulle kunna vidtas. Re- geringen och rättsväsendets myndigheter har stor behållning av den kunskap BRÅ producerar och sprider och som bidrar till att kunska- pen inom det kriminalpolitiska området kan fördjupas och utvecklas. BRÅ är den myndighet som står för en stor del av kunskapen på det kriminalpolitiska området. Myndigheten är relativt liten och har begränsade resurser. Dess ansvarsområden har dessutom blivit fler och ibland svåra att förena. Regeringen har därför tillsatt en särskild utredare för att göra en översyn av BRÅ:s verksamhet och analysera hur myndighetens roll kan renodlas och tydliggöras (dir. 2003:26). Statistikverksamheten har förbättrats och inga förseningar uppkom . Man har även lyckats rekrytera nyckelpersoner på IT-sidan. Regeringen ser positivt på det interna utvecklingsarbete som pågår inom myndigheten. Det är bra att BRÅ tagit upp arbetet med att återinföra statistik om återfall. Det är dock osäkert vad alla de systemförändringar som är på gång kommer att innebära. Statistiken är en av de frågor som behandlas av den särskilda utredare som gör en översyn av BRÅ. BRÅ har på ett föredömligt sätt fortsatt att stimulera utvecklingen av det lokala brottsförebyggande arbetet. Det är nu viktigt att BRÅ fortsätter verka för erfarenhetsutbyte och kunskapsutveckling för de lokala brottsförebyggande råden. Regeringen ser positivt på de nätverksträffar som BRÅ anordnat för lokala samordnare. Regeringen ser också positivt på det arbete BRÅ inlett med att stimulera medlingsverksamheten. BRÅ:s internationella arbete kan numera ses som en integrerad del av den övriga verksamheten. BRÅ bör i sin egenskap av svensk nationell företrädare i EUCPN aktivt bidra i nätverkets verksamhet och verka för ökat erfarenhetsutbyte på EU-nivå. En viktig del består också av att sprida kunskapen om arbetet och utvecklingen i EUCPN på lokal nivå i . När det gäller den framtida forskningen om ekonomisk brottslighet inklusive miljöbrott anser regeringen att det är viktigt att den ekobrottsforskning som inletts inte går förlorad eller trappas av. BRÅ bör, inom ramen för sina resurser, ha ett fortsatt ansvar för den tillämpade forskningen och utvärderingen samt fortsatt ansvar för att sprida forskningsresultaten. Detta är också en fråga som den särskilda utredare som tillkallats för att se över BRÅ, tittar närmare på. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 BRÅ har och redovisat sitt miljöledningsarbete. Av redovisningen framgår att myndigheten har vidtagit ytterligare åtgärder i arbetet med miljöledning. Regeringen ser positivt på detta. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . förbrukade BRÅ mer än vad som anslagits för verksamheten. För att täcka utgifterna har myndigheten använt en del av sitt anslagssparande. Vid budgetårets slut uppgick anslagssparandet till . Myndighetens anslag har på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition minskats med . BRÅ har fått i uppdrag att fördela finansieringsbidrag till medlingsverksamhet samt svara för frågor om utbildning, metodutveckling och kvalitetssäkring inom detta område. Myndigheten tillfördes för detta ändamål 2003. Regeringen föreslår att myndigheten tillförs . skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (se anslag 4:1 ). BRÅ kompenseras för denna nya avgift med . I anslagsberäkningen har myndigheten kompenserats för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader. Beloppet uppgår till . Regeringen föreslår att BRÅ:s anslag fastställs till för . beräknas anslaget till respektive . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:7 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Motsvarar 218 290 tkr prisnivå. 2 Motsvarar 218 290 tkr prisnivå. ansvarar för genomförandet av rättspsykiatrisk, rättsmedicinsk, rättskemisk och rättsgenetisk verksamhet i den utsträckning sådana frågor inte skall handläggas av någon annan statlig myndighet. Regeringen har för verksamhet satt upp följande mål. verksamhet skall skapa goda förutsättningar för rättssäkerhet och effektivitet inom rättsväsendet genom tillhandahållande av rättspsykiatriska, rättsmedicinska, rättskemiska och rättsgenetiska undersökningar av hög kvalitet och svarande mot uppdragsgivarnas behov. Verksamheten skall bedrivas med respekt för de undersöktas personliga integritet. Till gagn för denna verksamhet skall bedriva och stödja ett aktivt forsknings- och utvecklingsarbete. skall, där så är lämpligt och där verksamheten kan skapa förutsätt- ningar för det, vinnlägga sig om att bidra till det brottsförebyggande arbetet. skall verka för en långsiktigt god försörjning av personal med ändamålsenlig kompetens och specialistkunskap. Av särskild vikt är att minska sårbarheten i utnyttjandet och tillgången på rättsläkare genom en aktiv och förutseende rekrytering och utbildning. skall också fortsätta arbetet med att förnya arbetsformerna och utveckla ledarskapet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet bedriver avgiftsfinansierad verksamhet inom den rättsgenetiska och den rättskemiska avdelningen. Tabell 3.28 Offentligrättslig verksamhet. (som inte får Tabell 3.29 Uppdragsverksamhet. Verksamhetsåret kännetecknas av en fortsatt hög efterfrågan på verkets utredningar och undersökningar.