prop · GS0319 · 2004-10-13 00:00:00 — handläggningen av ett mål till en annan länsrätt eller kammarrätt som handlägger ett mål med nära samband med ett mål vid en annan domstol. 2004/05:19 Enligt huvudprincipen skall mål sammanföras till att handläggas vid den domstol där talan först inleddes. Bestämmelserna är emellertid inte tving- ande utan bygger på att överenskommelse mellan berörda domstolar kan uppnås. Den fråga som då uppkommer är om det behövs någon ytterligare bestämmelse som gör det obligatoriskt att sammanföra prövningen till samma länsrätt respektive kammarrätt vid mål angående beskattning där frågan om begränsad eller obegränsad skattskyldighet prövas eller om nuvarande regler är tillräckliga. Utredningen har övervägt flera olika lösningar men bedömt att det inte finns tillräckliga skäl för att föreslå en överflyttningsbestämmelse av mer tvingande karaktär. Regeringen delar utredningens bedömning och anser att nuvarande bestämmelser är tillräckliga. Någon ändring av forum- reglerna vid en domstolsprocess rörande SINK föreslås därför inte. 8 Kostnadsersättningar i vissa fall Regeringens förslag: Skattefriheten för kostnadsersättning som utom- lands bosatta erhåller i egenskap av ledamot eller suppleant i styrelse eller annat liknande organ i svenskt aktiebolag eller annan svensk juridisk person i samband med förrättning i skall utvidgas till att även omfatta kostnadsersättningar för uppdrag som utförs utanför . Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig i frågan tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. vid och Föreningen i Världen avstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt 6 § 3 lagen (1991:586) om sär- skild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK) undantas från skatte- plikt ersättning som en utomlands bosatt person i egenskap av ledamot eller suppleant i styrelse eller liknande organ i svenskt aktiebolag eller annan svensk juridisk person uppburit i samband med förrättning i . Ersättningen skall därvid ha betalats av bolaget eller den juridiska personen och avse kostnad för resa till respektive från förrätt- ningen och för logi i samband med förrättningen. Detta undantag gäller dock inte om förrättningen har ägt rum utom- lands. Kostnadsersättning som lämnas för sådan förrättning blir alltså skattepliktig i . Eftersom beskattningskonsekvenserna av kostnadsersättningen inte bör vara olika beroende på om förrättningen har skett i eller utom- lands, anser regeringen, såsom utredningen funnit, att nuvarande undan- tag i SINK bör utvidgas till att också omfatta förrättningar som sker utomlands. Förslaget föranleder en ändring i 6 § 3 SINK. Skattskyldigheten för vissa utländska Regeringens förslag: En utländsk arrangörs inkomster av en tillställ- ning i eller på svenskt fartyg undantas från skatteplikt enligt lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., om arrangören i allt väsentligt motsvarar en sådan ideell förening som avses i 7 kap. 7 § inkomstskattelagen (1999:1229) och skattskyldighet inte hade förelegat för inkomsterna om arrangören varit en sådan förening. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen har inte föreslagit någon redovisningsskyldighet för arrangören. Remissinstanserna: Flertalet av de remissinstanser som har yttrat sig i frågan tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Juridiska fakultetsstyrelsen vid och Föreningen i Världen avstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: När det gäller svenska arrangörer och vissa utländska arrangörer finns i 7 kap. 7 § inkomstskattelagen (1999:1229, IL), ett undantag från skattskyldighet för ideella föreningar om de uppfyller vissa krav och inkomsten är av visst slag. Detta undan- tag innebär att allmännyttiga ideella föreningar som arrangerar tillställ- ningar med artistisk eller idrottslig verksamhet kan vara undantagna från skattskyldighet för inkomsterna från arrangemanget. Lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. (A-SINK) innehåller inte några bestämmelser som medger arrangörer som omfattas av den lagen motsvarande undantag. Enligt regeringens mening bör beskattningskonsekvenserna inte vara olika beroende på om arrangören är en ideell förening som omfattas av inkomstskattelagen eller av A-SINK. Det bör därför införas ett undantag från skatteplikten i A-SINK för inkomster från tillställningar som en arrangör uppbär, om denne i allt väsentligt motsvarar en sådan ideell förening för vilken skattskyldighet inte föreligger enligt 7 kap. 7 § IL. Undantaget från skatteplikten bör avse inkomster i form av biljett- intäkter, reklamintäkter och andra intäkter av en tillställning i eller på ett svenskt fartyg. Regeringen anser dock att arrangören skall vara skyldig att lämna redovisning om bl.a. tillställningen. Det kan i och för sig uppkomma problem med hur man kontrollerar att de olika kraven för en ideell förening enligt inkomstskattelagen är uppfyllda när det gäller de utländska ideella föreningarna. Detta problem finns för utländska ideella föreningar som omfattas av inkomstskattelagen på grund av att de har ett fast driftställe här. Som utredningen framhållit torde dock förslaget bli aktuellt endast i ett fåtal fall. Förslaget föranleder ändringar i 8 § första stycket och 16 § A-SINK. 10 Effekter för offentliga finanser, m.m. Antalet personer som beskattades enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK) uppgick till närmare 100 000 enligt statistik från (). Flertalet av dessa, omkring 83 000 personer, var pensionärer. Enligt en bedömning av skattekontoret i uppgår de s.k. dagpendlarna till omkring 1 000 personer. Resterande 16 000 personer utgörs av övriga utomlands bosatta personer med olika typer av tjänsteinkomster från såsom arbetsinkomster, ersättning från allmän försäkringskassa, ersättning från arbetslöshetskassa, m.m. Uppgifter om antalet sjömän som beskattas enligt SINK saknas. har för registrerat ca 3 700 kontrollupp- gifter avseende sjömän som beskattats enligt SINK. Antalet kontroll- uppgifter överstiger dock antalet sjömän, eftersom varje kan ha kontrolluppgifter från flera arbetsgivare och även flera kontrolluppgifter från samma arbetsgivare. En rimlig bedömning är därför att ett par tusen sjömän beskattades enligt SINK för . De totala intäkterna från SINK, exklusive SINK från sjömännen, uppgick till enligt SCB:s statistik. Det motsvarar ett skattepliktigt underlag om . Till detta skall läggas ca i betald SINK från sjömännen, vilket motsvarar ett skattepliktigt underlag om ca . En pensionär som beskattas enligt SINK medges alltid maximalt grundavdrag. Den beskattningsbara inkomsten beskattas sedan , vilket är lägre än den genomsnittliga kommunalskattesatsen. Eftersom en pensionär i allmänhet saknar kostnadsavdrag kommer be- skattning enligt SINK att vara mer förmånlig än beskattning enligt in- komstskattelagen (1999:1229) för i stort sett alla utomlands bosatta pensionärer. För denna grupp, som utgör av alla utom- lands bosatta, förväntas de föreslagna regelförändringarna därför inte få någon offentligfinansiell effekt. Enligt en bedömning av skattekontoret i har de s.k. dagpend- larna en genomsnittlig inkomst på ca . Med hänsyn till inkomstens storlek och det fåtal personer det rör sig om, kan de föreslagna regelförändringarna inte heller för denna grupp förväntas få någon offentligfinansiell effekt. Övriga utomlands bosatta består av ca 16 000 personer med ett totalt skattepliktigt underlag på ca , vilket ger en genom- snittlig skattepliktig inkomst om ca per person. Den låga genomsnittliga förvärvsinkomsten tyder på att endast ett fåtal kan ha sin förvärvsinkomst uteslutande eller så gott som uteslutande i . För dem som inte har sin förvärvsinkomst uteslutande eller så gott som ute- slutande i bör beskattning enligt SINK vara mer förmånlig än beskattning enligt inkomstskattelagen, eftersom de inte har rätt till grund- avdrag. För en liten del av gruppen kan beskattning enligt inkomstskatte- lagen vara det mest fördelaktiga. Skatteunderlaget för dessa är dock så pass litet att de föreslagna regelförändringarna inte bör ha mer än en marginell negativ offentligfinansiell effekt. Eftersom sjömännen är en liten grupp och deras skatt enligt SINK Prop. 2004/05:19 endast är , förväntas de föreslagna regelförändringarna inte ge någon nämnvärd offentligfinansiell effekt. Övriga förslag bedöms inte få några budgetmässiga effekter. Förslagen bedöms vidare endast få marginella budgetkonsekvenser för berörda myndigheter och får hanteras inom befintliga anslagsramar. Vid en samlad bedömning bör de föreslagna regelförändringarna för den svenska offentliga sektorn få försumbara budgetkonsekvenser. I budgetpropositionen beräknades emellertid att förslagen skulle innebära en offentligfinansiell förstärkning med . Anledningen till denna skillnad beror på att ett förslag om en skärpt be- skattning av dagpendlarna inte lämnas i denna proposition. Skillnaderna i förhållande till budgetpropositionen medför således ett behov av en intäktsförstärkning med motsvarande belopp. Sådana förslag kommer att lämnas i anslutning till de andra förslag på skatteområdet som aviserats i budgetpropositionen. Förslagen att förtydliga bestämmelserna om skatteavdrag i SINK och i skattebetalningslagen (1997:483) förändrar inte företagens betalning av utomlands bosattas särskilda inkomstskatt enligt SINK. Övriga förslag bedöms inte ha någon påverkan på företagen. 11.1Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Paragrafens första stycke har kompletterats med en ny punkt 1. De tidigare punkterna 17 betecknas härigenom 28. Den nya punkten innebär att begränsat skattskyldiga i ett fall blir skattskyldiga i inkomstslaget tjänst för sådana inkomster som anges i 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK) med undantag för inkomster som anges i 6 § 1, 4 och 5 samma lag. Det gäller när en utomlands bosatt begär att få sina tjänsteinkomster beskattade enligt inkomstskattelagen i stället för enligt SINK. Denne blir då skattskyldig i inkomstslaget tjänst för alla sina tjänsteinkomster som uppbärs i . Vid en sådan begäran blir den utomlands bosatte begränsat skattskyldig enligt inkomstskattelagen och omfattas således av bestämmelserna för begränsat skattskyldiga. En begäran om detta kan göras antingen i en ansökan eller direkt i en självdeklaration till beskattningsmyndigheten. Genom att välja beskatt- ning enligt inkomstskattelagen i stället för enligt SINK blir taxerings- lagen (1990:324, TL) automatiskt tillämplig varvid lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter (LSK) också blir tillämplig. Detta innebär t.ex. att den skattskyldige enligt bestämmelserna i 2 kap. 2 § LSK blir skyldig att lämna en självdeklaration. Beskattningen skall ske för samtliga slag av inkomster som räknas upp i 5 § SINK. Detta innebär att beskattning enligt inkomstskattelagen skall ske för anställningsinkomster, styrelsearvoden, pensioner, dagpenning, m.m. Eftersom det endast är slaget av inkomst som anges i 5 § SINK, skall således hela inkomsten tas upp och inte delar av den. T.ex. skall hela ålderspensionen tas upp och inte bara den del av pensionen som överstiger 0,67 prisbasbelopp. Från beskattning undantas inkomster som anges i 6 § 1, 4 och 5 SINK. Det innebär att från beskattning enligt inkomstskattelagen undantas inkomster enligt den s.k. 183-dagarsregeln i 6 § 1 SINK, inkomster för vilken beskattning i stället skall ske enligt lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. (6 § 4 SINK) samt löner och andra ersättningar till s.k. lokalanställda i biståndsprojekt o.d. som har uppdrag hos svenska staten (6 § 5 SINK). På grund av att beskattning skall ske i inkomstslaget tjänst kommer den skattskyldige att få rätt till avdrag för kostnader för intäkternas för- värvande. Även inkomstskattelagens gemensamma kapitel blir tillämp- liga, vilket bl.a. får till följd att den skattskyldige får rätt till sådana skattereduktioner enligt 65 kap. som inte endast gäller för obegränsat skattskyldiga, t.ex. för allmän pensionsavgift. En utomlands bosatt som uppbär skattepliktiga sjöinkomster kommer därmed också att få rätt till sjöinkomstavdrag. Ändringen i paragrafens tredje stycke är en konsekvens av komplette- ringen i första stycket. Paragrafens första stycke har delats upp i två stycken. Det tidigare andra stycket blir ett nytt tredje stycke. Första stycket innehåller dels första meningen i tidigare lydelse med en språklig justering, dels en bestämmelse som tar sikte på att begränsat skattskyldiga i vissa fall skall kunna få allmänt avdrag enligt 62 kap. 8 § för sitt pensionssparande. De begränsat skattskyldiga som kan komma i åtnjutande av pensionssparavdrag är de som har skattepliktiga inkomster enligt 3 kap. 18 § första stycket 1 eller 2, nämligen utomlands bosatta som begärt att få sina tjänsteinkomster beskattade enligt inkomstskatte- lagen i stället för enligt SINK samt skattskyldiga som beskattas i in- komstslaget näringsverksamhet för inkomster från ett fast driftställe eller en fastighet i . Ett annat krav som ställs upp för avdragsrätt är att överskottet av för- värvsinkomster i , dvs. sådana som skall beskattas här, ute- slutande eller så gott som uteslutande utgör den skattskyldiges samman- lagda överskott av förvärvsinkomster från och andra länder. Med överskott av förvärvsinkomster avses summan av tjänsteintäkter och in- täkter av näringsverksamhet efter avdrag för kostnader i respektive in- komstslag. Vid beräkningen av den sammanlagda förvärvsinkomsten bör de ut- ländska förvärvsinkomsterna inte beräknas efter svenska regler utan det handlar om vilka överskott av förvärvsinkomster den skattskyldige har i utlandet. Däremot skall de utländska förvärvsinkomsterna motsvara svenska förvärvsinkomster, dvs. kunna utgöra intäkter av tjänst eller näringsverksamhet. Det ankommer naturligtvis på den skattskyldige att ange vilka inkomster denne uppbär utomlands. Därutöver får det bli en fråga för att i det enskilda fallet bedöma vilken utredning Prop. 2004/05:19 som behövs. Av allmänna principer följer att det är den skattskyldige som har att visa att denne verkligen haft de kostnader som han eller hon yrkar avdrag för. Andra stycket innehåller dels andra meningen i tidigare lydelse av första stycket, dels en bestämmelse som innebär att även personer som är obegränsat skattskyldiga under en del av beskattningsåret i vissa fall skall kunna få göra pensionssparavdrag för hela beskattningsåret. Det krav som ställs upp motsvarar de inkomstförhållanden som skall gälla för en begränsat skattskyldigs möjlighet att få sådant avdrag. Tredje stycket, som motsvarar det tidigare andra stycket, har justerats till följd av det nya andra stycket. Paragrafen har delats upp i tre stycken. Första och andra styckena innehåller dels första respektive andra meningen i paragrafens tidigare lydelse med en språklig justering av första meningen, dels på motsvarande sätt som i 59 kap. 16 § bestämmel- ser som tar sikte på att även begränsat skattskyldiga och skattskyldiga som är obegränsat skattskyldiga under en del av beskattningsåret i vissa fall skall kunna få allmänna avdrag enligt 57 §§, dvs. för debiterade egenavgifter som inte skall dras av i något av inkomstslagen, obligato- riska utländska socialförsäkringsavgifter under vissa förutsättningar samt vissa periodiska understöd. Tredje stycket motsvarar tredje meningen i tidigare lydelse och har justerats som en konsekvens av ändringarna i paragrafen. I stycket görs en hänvisning till reglerna om pensionssparavdrag. Paragrafens första stycke har kompletterats med anledning av att begrän- sat skattskyldiga skall kunna få rätt till grundavdrag i det fall den skatt- skyldiges överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvs- inkomster i . Vad gäller den närmare innebörden av detta hän- visas till kommentaren till 59 kap. 16 §. Paragrafen har kompletterats till följd av föreslagen ändring i 2 § och innebär att begränsat skattskyldiga i vissa fall får fullt grundavdrag. I paragrafen har ett nytt andra stycke införts som innebär att den som är obegränsat skattskyldig under en del av beskattningsåret i vissa fall skall kunna få rätt till fullt grundavdrag, nämligen om den skattskyldiges överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkomster i . Ändringen kommenteras i övrigt i anslutning till 59 kap. 16 §. I paragrafen har ett nytt andra stycke införts med anledning av att den kommunala skattesatsen för de utomlands bosatta som väljer att beskattas enligt inkomstskattelagen skall vara summan av de skattesatser för skatt och landstingsskatt som genomsnittligt tillämpas i för beskattningsåret, multiplicerad med den beskattningsbara förvärvsinkomsten. Av 1 kap. 4 § andra stycket följer att skatten betalas för gemensamt kommunalt ändamål. Paragrafens första stycke har justerats språkligt. I paragrafen har ett nytt andra stycke införts för att möjliggöra att be- gränsat skattskyldiga i vissa fall skall kunna få skattereduktion för medlemsavgifter till utländska arbetstagarorganisationer och arbetslös- hetskassor. Det införda inkomstvillkoret, som är detsamma som i bl.a. 59 kap. 16 §, kommenteras i anslutning till det lagrummet. Tredje stycket innehåller dels andra stycket i tidigare lydelse med vissa språkliga justeringar, dels på motsvarande sätt som i 59 kap. 16 § en bestämmelse med anledning av att även personer som är obegränsat skattskyldiga under en del av beskattningsåret i vissa fall skall kunna få skattereduktion för medlemsavgifter till utländska arbetstagarorganisa- tioner och arbetslöshetskassor som avser hela beskattningsåret. Övergångsbestämmelser till (2001:1175) Ändringen i övergångsbestämmelsernas tredje punkt innebär en rättelse på grund av att 61 kap. 19 a § första stycket felaktigt kom att tids- begränsas vid föregående ändring av övergångsbestämmelserna i samband med budgetproposition (prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:FiU1, rskr. 2003/04:42, SFS 2003:825). Ändringen skulle egentligen endast avse tidsbegränsningen i andra och tredje styckena i nämnda lagrum. 11.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta Paragrafen har justerats för att få en bättre lagteknisk överensstämmelse med det undantag från lagens tillämpningsområde som införs i 4 §. Paragrafen föreslås få ett nytt materiellt innehåll. Äldre materiella be- stämmelser har förts över till 9 ac §§. Den nya föreslagna lydelsen inne- bär att undantag görs från skattskyldighet i ett fall. Innebörden av att det öppnas en möjlighet för den som är skattskyldig enligt lagen att begära att inkomsterna i stället skall beskattas enligt bestämmelserna i inkomst- skattelagen. Härav följer att beskattningen enligt inkomstskattelagen om- fattar alla inkomster som annars skulle ha beskattats enligt SINK. Det är alltså inte möjligt att få t.ex. en inkomst beskattad enligt inkomstskatte- lagen och en annan enligt SINK. Genom begäran blir den skattskyldige för ett beskattningsår inte längre skattskyldig enligt SINK för inkomsten. Den skattskyldige får genom en sådan begäran tillgång till avdrag för kostnader för intäkternas förvärvande enligt den reglering som finns i inkomstskattelagen. Beskattningen i övrigt och skattesatser för den enskilde kommer att ske enligt de bestämmelser i inkomstskattelagen som gäller för begränsat skattskyldiga. Ändringen i paragrafens första stycke 1, 2 och 5 innebär en språklig justering så att ordet kommun överensstämmer med det begrepp som används i kommunallagen (1991:900). I första punkten har en språklig justering gjorts så att ordet kommun överensstämmer med det begrepp som används i kommunallagen (1991:900). Ändringen i tredje punkten innebär att undantaget från skatteplikt utvidgas till att också omfatta kostnadsersättningar som erhålls vid för- rättningar utomlands, vilket närmare kommenteras i kapitel 8. Undantaget såvitt avser lagen (1908:128 s. 1) om bevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter i fjärde punkten har slopats med anledning av att nämnda lag upphörde att gälla i samband med att lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. trädde ikraft . Paragrafens första stycke har kompletterats för att tydliggöra att skatte- avdrag för betalning av mottagarens särskilda inkomstskatt endast skall ske i det fall ett beslut om att särskild inkomstskatt skall betalas för vederlaget har visats upp för utbetalaren eller denne på annat sätt fått kännedom om att ett sådant beslut finns. I paragrafen har ett nytt fjärde stycke införts som anger att 5 och 8 kap. skattebetalningslagen (1997:483, SBL) gäller i tillämpliga delar i fråga om skatteavdrag i andra fall än de som avses i första stycket. Det innebär att skatteavdrag enligt skattebetalningslagen skall göras om arbetsgivaren inte har fått ett SINK-beslut av den skattskyldige eller på annat sätt har fått kännedom om att det finns ett sådant beslut. Om skatteavdrag skall göras enligt skattebetalningslagen kommer det att ta sig uttryck i en obligatorisk höjning av skatteavdraget i enlighet med 8 kap. 6 § SBL. Något skatteavdrag skall dock inte göras om arbetsgivaren är hemma- hörande i utlandet, vilket framgår av första stycket. Paragrafen är ny. Första stycket innebär att inte bara utbetalaren utan även den skatt- skyldige själv är ansvarig för betalning av den skatt som belöper på ut- betalt vederlag när utbetalaren inte gjort föreskrivet skatteavdrag. Enligt gällande reglering är den skattskyldige ansvarig endast i det fall utbeta- laren är hemmahörande i utlandet. I andra och tredje styckena har tagits in regressregler efter förebild av 12 kap. 10 och 13 §§ SBL. Paragrafen är ny. Första meningen motsvarar nuvarande 4 § första stycket andra meningen. I andra meningen anges att den skattskyldige själv är ansvarig för be- talningen av skatten om utbetalaren inte är skyldig att göra skatteavdrag enligt SINK eller SBL. Genom denna utvidgade betalningsskyldighet kommer den skattskyldige att kunna göras betalningsansvarig för särskild inkomstskatt på bl.a. återförda avdrag för egenavgifter. Betalnings- skyldigheten kan också avse fall där skatteavdrag har gjorts men skatten betalats tillbaka t.ex. enligt en länsrättsdom som senare ändrats av högre instans. Paragrafen, som är ny, har samma innehåll som nuvarande 4 § andra stycket. Paragrafens andra stycke har slopats som en följd av ändringarna i 9 § SINK och i 5 kap. 4 och 16 §§ SBL. Paragrafen har upphävts som en konsekvens av införandet av 21 §. Ändringen i paragrafen innebär en anpassning till skattebetalningslagens regler om förfallodagar. Ändringen i paragrafens tredje stycke innebär att nuvarande föreskrift om att ränta skall beräknas enligt vissa bestämmelser i 19 kap. SBL, upphör att gälla. I stället innehåller förslaget till 21 § SINK en hänvisning till bl.a. 19 kap. SBL. Paragrafen är ny. I förtydligande syfte anges, i stället för den mer allmänt hållna bestäm- melsen i 1 kap. 1 b § SBL som avses upphöra att gälla, explicit vilka kapitel i skattebetalningslagen som skall gälla även i fråga om särskild inkomstskatt. Av första stycket framgår att beträffande skyldighet att lämna deklara- tion, beskattningsbeslut, utredning i skatteärenden, skattetillägg och för- seningsavgift, inbetalning av skatt, anstånd med inbetalning av skatt, ränta, indrivning, omprövning samt överklagande tillämpas skattebetal- ningslagens regler. Även de övriga bestämmelserna i 23 kap. SBL skall tillämpas i fråga om särskild inkomstskatt. I andra stycket anges att vad som sägs i skattebetalningslagen om skattskyldig skall avse såväl den som är skyldig att göra avdrag för