prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — Avsnittet redovisar insatser för att stödja svensk grundforskning och forskningsinformation. Grundforskning finansieras även av de myndigheter som behandlas under . En viktig målsättning för fördelningen av forskningsstöd inom politikområdet är att främja forskningens vetenskapliga kvalitet. ställning som forskningsnation är beroende av att den forskning som bedrivs har en mycket hög vetenskaplig kvalitet. fördelar forskningsbidrag genom att låta forskningsansökningarna genomgå en noggrann prövning och prioritering i konkurrens med varandra. Detta syftar till att säkerställa hög kvalitet hos den forskning som erhåller finansiering. hanteras forskningsansökningar av en särskild beredningsorganisation, där över 400 medver- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kande experter granskar och bedömer ansökningar inom ett femtiotal beredningsgrupper som är specialiserade på olika forskningsområden. beslöt att för alla ämnesråden pröva ett gemensamt system för bedömning av vetenskaplig kvalitet i en femgradig skala. Bedömningen av ansökningarna sker i ett internationellt perspektiv och beredningsgruppernas bedömning kompletteras ofta av utlåtanden från utländska experter. Det huvudsakliga ansökningstillfället är . Ett av de viktigaste instrumenten för att följa effekterna av rådets satsningar är att utvärdera forskningen. har publicerat ett tiotal utvärderingar som också föranlett åtgärder. En internationell utvärdering av statsvetenskap visar att denna forskning bedöms vara av god internationell klass och att rekryteringspotentialen inom de närmaste decennierna är tillfredsställande. Utvärderarna ansåg dock att området jämförande politik skulle stärkas, vilket även gjorts i samverkan med av högre utbildning och forskning (STINT). En slutsats från utvärderingen av mikroelektroniklaboratorier i är att laboratorierna är av hög klass, men en bättre samordning för framtiden rekommenderades. Utvärderingen resulterade i att samordnande nätverk för dessa laboratorier nu planeras. Som tidigare beskrivits i avsnitt 11.5.1 har de fyra nationella anläggningarna MAX-laboratoriet i , utanför , Thé Svedberglaboratoriet i och i utvärderats av en grupp internationella experter. har haft en stark ställning inom teoretisk kemi. En snabb utveckling sker i gränsområdena till fysikalisk kemi, teoretisk fysik, bioinformatik och materialvetenskap. En utvärdering av den teoretiska kemin rekommenderar ett större samarbete över gränserna mellan dessa områden. har utvärderat ett forskningsprogram om offentlig sektor (FOS), som har pågått . Programmet har omfattat två mångvetenskapliga centrumbildningar, två disciplinprogram och ett gästforskarprogram. En utvärdering av kompetensprogrammet Vä- gar till uthållig utveckling beteenden, organisationer, strukturer har gjorts av en grupp nor- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Programmet genomfördes under 19962001 och finansierades av nio olika organisationer. Programmet syftade till att långsiktigt bygga upp kompetens med inriktning på miljöfrågor inom humaniora och samhällsvetenskap. En slutsats av utvärderingen är att forskningen inom humaniora bör utvecklas ytterligare. MISTRA har avsatt särskilda medel för fortsatt stöd till forskning med miljöinriktning inom humaniora och samhällsvetenskap. Vidare har kartlagt stamcellsforskningen i och upphandlat en utvärdering av . Denna utvärdering slutfördes och behandlas under avsnittet om . har i samarbete med utvärderat forskning om allergi- och överkänslighet. Insatser för yngre och nydisputerade forskare För att svensk grundforskning skall kunna utvecklas och förnyas krävs att nya forskarbegåvningar kan rekryteras och ges möjligheter till forskarkarriär inom högskolan. har därför till uppgift att verka för att ge yngre och nydisputerade forskare goda förutsättningar att kunna etablera en självständig forskning i början av sin forskarbana. Stöd till yngre forskare sker huvudsakligen genom finansiering av anställningar som forskarassistenter och forskare samt genom projektbidrag till unga forskare. har antalet rådsfinansierade anställningar som forskarassistenter och forskare ökat . för humaniora och samhällsvetenskap beslöt att tillföra ytterligare medel för att utöver rådets centrala beslut om finansiering öka antalet anställningar inom sina områden, vilket är speciellt angeläget inför de stora pensionsavgångarna kring 2010. En översyn visade också att många disputerar vid så hög ålder att de inte kan anses vara realistiska kandidater till rekryteringsanställningar. Inom humaniora och samhällsvetenskap finansieras 56 anställningar . för medicin beslutade att göra en särskild insats för förstagångsansökare genom att införa så kallade debutanslag för yngre forskare. Debutanslagen avser såväl projektmedel som anställningar som forskarassistent. nya bidrag till anställningar som forskarassistent ökade starkt jämfört med . för naturvetenskap och teknikvetenskap genomförde en riktad ansökningsomgång med bidrag för unga kvinnor inom vissa områden av teknikvetenskap. I den har andelen yngre forskare som beviljats medel ökat och medvetenheten om behovet av föryngring och nyrekrytering inom området är stor inom beredningsgrupperna. Bland de sökande är det en tydlig tendens att den forskare som är huvudsökande väljer att söka tillsammans med en yngre kollega. Mång- och tvärvetenskaplig forskning Vetenskaplig utveckling är dynamisk och nydanande. Det svenska forskningssystemet är till en stor del baserat på en uppdelning mellan olika vetenskapliga områden och discipliner. Många områden som från början betraktats som gränsområden mellan vedertagna discipliner, kan med tiden etableras som egna ämnen. Framsteg inom forskningen förutsätter att forskningsproblemen bearbetas med hjälp av kunskaper från olika områden. stöd till mång- och tvärvetenskaplig forskning sker inom ramen för det ordinarie stödet till forskningsprojekt. Vidare uppgick stödet 2002 till särskilda program med mång- eller tvärvetenskaplig inriktning till , varav särskilda medel om till genusforskning inberäknats. Andra exempel på områden där sådana projekt återfinns är funktionsgenomik, gränsområdet mellan matematik och naturvetenskap/ teknikvetenskap, arbetslivs- och arbetsmarknadsforskning, genterapi och människa samhälle IT. Vissa program genomförs i samarbete med andra forskningfinansiärer. har beslutat om riktade satsningar på tre gränsområden ; mång- och tvärvetenskap mellan humaniora och övriga områden (), medicinsk teknik () samt biologisk mångfald och ekologi (). har anpassat sin beredningsorganisation för att lättare kunna stödja mång- och tvärvetenskap. har startat en studie av mång- och tvärvetenskap som skall undersöka bl.a. vilka ämnesområden som forskarna anger i sina ansökningar att deras projekt tillhör samt inom vilka beredningsgrupper ansökningarna bedöms och hur ofta parallell granskning av ansökningar sker inom rådet. disponerar särskilda medel för att bygga upp den utbildningsvetenskapliga forskningen. Ansökningar inom området bedöms av den utbildningsvetenskapliga kommittén. Kommittén skall främja och stödja vetenskaplig forskning av högsta kvalitet genom att fördela medel till forskning och forskarutbildning som bedrivs i nära anslutning till lärarutbildningen och som svarar mot behov inom lärarutbildningen och den pedagogiska yrkesverksamheten. Vid granskning av projekt- och programansökningar beaktas vetenskaplig kvalitet, relevans för utbildningsvetenskapen samt forskarmiljöns potential, särskilt med avseende på lärarutbildningens behov av förstärkt forskningsanknytning. ökade antalet ansökningar med 47 jämfört med föregående år och med 109 jämfört . Totalt beviljades 64 ansökningar . Krav ställs på att lärosätena ger medfinansiering som omfattar av de medel som anslås från . Syftet är att säkerställa att lärosätena tar en aktiv del i uppbyggnaden av detta nya forskningsområde. Kravet på medfinansiering har bemötts på olika sätt i ansökningarna och för att underlätta arbetet inom lärosätet skall nu medfinansiering särredovisas till . I enlighet med vad som angavs i den forskningspolitiska propositionen (prop. 2000/01:3, Forskning och förnyelse) bör utvecklingen inom området utbildningsvetenskap utvärderas . Regeringen avser att inleda utvärderingen så att denna kan ligga till grund för ställningstaganden i samband med nästa forskningspolitiska proposition. har till uppgift att arbeta för att integrera genusperspektiv i forskningen. Rådet har fördelat de av regeringen särskilt anvisade 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 forskningsmedlen på sammanlagt till genusforskning. skall verka för jämställdhet inom sitt verksamhetsområde avseende såväl beredningskommittéer som fördelning av bidrag till forskningsprojekt. Andelen kvinnor i rådets beredningskommittéer varierar mellan olika ämnesområden, men är i genomsnitt . Lägst andel kvinnor finns i beredningkommittéerna för naturvetenskap och teknikvetenskap, . Inom beredningskommittéerna för humaniora och samhällsvetenskap är andelen kvinnor , medicin och utbildningsvetenskap . har beslutat om nya riktliner för beaktande av jämställdhet vid tillsättning av ledamöter i beredningkommittéerna. Andelen beviljade ansökningar med kvinnlig huvudsökande är inom naturvetenskap och teknikvetenskap, inom medicin, inom utbildningsvetenskap och inom humaniora och samhällsvetenskap. Sammanfattningsvis kan sägas att andelen kvinnor är större när det gäller anställningar som forskarassistent än när det gäller projektbidrag till etablerade forskare. Detta syns tydligast i ämnesråden för medicin samt naturvetenskap och teknikvetenskap. Andelen kvinnliga forskare varierar när det gäller olika ålderskategorier. Kvinnor i åldern får en betydligt större andel forskningsbidrag, , inom naturvetenskap och teknikvetenskap och medicin, än kvinnor . Kvinnliga forskare inom naturvetenskap och teknikvetenskap beviljas kring och inom medicin kring av forskningsbidragen. skall enligt instruktionen till vara ett samarbetsorgan för övergripande frågor om förhållandet mellan forskning och samhälle och mellan forskningsfinansiärer. uppgifter är att främja kontakter och dialog mellan forskare, forskningsfinansiärer, allmänhet och övriga intressenter. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Inga särskilda medel tilldelades för verksamhet men regeringen gav i uppdrag att inom driva ett projekt avseende den moderna biologin och anslog för detta . Projektet syftar till att öka kunskapen hos allmänheten om den nya biologin, dess möjligheter och risker. En rad olika arrangemang har genomförts inom ramen för detta projekt. har medverkat till utvecklandet av webbportalen som vänder sig till en bred allmänhet med fokus på målgrupperna skola och media. har låtit utvärdera verksamheten vid . I utvärderingsuppdraget ingick att granska måluppfyllelsen, vilken funktion fyllt för de deltagande riksdagspolitikerna och hur samverkan med forskningsfinansiärerna fungerat. Vidare ingick i uppdraget att studera hur förutsättningarna för uppdrag varit samt hur man bedömer forumets framtida inriktning och roll. I utvärderingen föreslås att den nuvarande formen av upphör. Utvärderingen pekar bl.a. på att merparten av uppgifter även utförs av andra aktörer. I utvärderingsrapporten anges dock att en mötesplats mellan politiker, forskningsfinansiärer och forskningsutförare behövs för strategiska forskningspolitiska diskussioner och man föreslår att en renodlad sådan mötesplats utvecklas. I utvärderingen anges ett antal viktiga förutsättningar för att en sådan mötesplats skall kunna fungera på ett ändamålsenligt sätt. I en skrivelse till regeringen från avseende den utförda utvärderingen delar de i allt väsentligt utvärderarnas bedömningar. har ett nationellt ansvar för att tillhandahålla och utveckla övergripande information om forskning för att öka människors kunskap och skapa förutsättningar för en dialog mellan forskare och andra grupper i samhället. Informationsverksamheten har genomgått en omstrukturering vilket inneburit en uppdelning i nationell forskningsinformation, ämnesinformation och gemensam myndighetsinformation. strategi avseende den nationella forsk- ningsinformationen är att kraftsamla genom att skapa och stödja infrastrukturer där olika aktörer kan agera. En utvärdering av det internetbaserade forskningsinformationssystemet SAFARI visade att systemet hade brister som medförde stora kostnader. Utvärderingen medförde att rådet lade ner webbplatsen. Den av , , Formas och FAS gemensamt finansierade och utvecklade webbplatsen för information om svensk forskning har varit framgångsrik och uppvisar ett stort antal dagliga besökare. Den forskningsinformation som tidigare fanns på webportalen SAFARI finns numera på webportalen . ExpertSvar forskarsamhällets mediaservice har efter en försöksperiod nu permanentats. Målgruppen för Expert- Svar är journalister och verksamheten är ett samarbete mellan och samtliga universitet, sex högskolor och fem forskningsinstitut. En annan utvärdering fick till följd att beslöt avsluta forskningsinformationsprojektet med forskningsattachéer i dess nuvarande form. deltar och stödjer även en rad olika projekt för att på ett populärvetenskapligt sätt sprida information till allmänheten om forskning och utveckling. Genom svenskt deltagande i flera europeiska forskningsorganisationer får svenska forskare tillgång till ett stort internationellt kontaktnät, möjligheter att utnyttja avancerad utrustning som är alltför kostsam att bygga och driva på nationell bas samt möjligheter att delta i det europeiska rymdsamarbetet. Rymdstyrelsen och finansierar bl.a. det svenska deltagandet i följande internationella forskningssamarbeten: -, den europeiska kärnforskningsorganisationen i som driver en partikelaccelerator för grundforskning inom högenergifysik, -JET/EFDA, den europeiska fusionsforskningsanläggningen i utanför som efter att upphört, drivs av European Fusion Development Agreement, -EISCAT, European Incoherent Scatter Fa- cility som är ett radarsystem på och för studier av jonosfären och magnetosfären, med huvudkontor i , -EMBL, det europeiska molekylärbiologiska laboratoriet i som bedriver forskning -EMBC, den europeiska molekylärbiologiska konferensen i som ger kurser samt fördelar stipendier och gästforskarbidrag inom molekylärbiologi, -, det europeiska rymdorganet i som bedriver vetenskapliga och tekniska program inom rymdområdet, -, det europeiska sydobservatoriet i som driver astronomiska observatorier för såväl optiska som radioastronomiska undersökningar av stjärnhimlen, -ESRF, den europeiska synkrotronljuskällan i som tillhandahåller synkrotronljus för materialforskning och för strukturanalys av biologiska molekyler, -EUI, det europeiska universitetsinstitutet i som bedriver forskarutbildning inom humaniora och samhällsvetenskap. Svenskt medlemskap i institutet möjliggör för svenska studenter att förlägga delar av sin forskarutbildning till EUI, -IARC, den internationella cancerforskningsorganisationen i som för statistik på cancerområdet och är ett internationellt centrum för epidemiologisk och toxikologisk forskning, -NOT, det nordiska optiska teleskopet på på för astronomiska observationer av den norra stjärnhimlen, -ODP, det internationella djuphavsborrningsprogrammet som organiserar djuphavsborrningar för geovetenskapliga studier med europeiskt kontor i . Kostnaderna för medlemskap i internationella organisationer har ökat i samband med valutaförändringarna . uppgick Rymdstyrelsens kostnader för deltagande i ESA:s vetenskapsprogram till och avsatte sammanlagt till övriga ovanstående organisationer vilket är en ökning jämfört med med . Svenska forskares utnyttjande av de internationella anläggningarna motsvarar i de flesta fall minst andel av kostnaderna. Deltagandet i vissa anläggningar är avsevärt större än an- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 delen av finansieringen. Detta är speciellt tydligt vid ESRF där det höga deltagandet föranlett att via det nordiska konsortiet måste betala ett extra bidrag . 11.7.3 Stöd till områdesinriktad forskning Svensk rymdforskning är omfattande i internationell jämförelse. Grundforskning inom rymdområdet finansieras genom Rymdstyrelsens anslag för rymdforskning, via samt via anslaget till . Rymdforskning sker i långsiktiga projekt, eftersom planering, instrumentbyggande, satellituppskjutning och därpå följande vetenskapliga mätningar kan pågå i uppemot . Detta får till följd att Rymdstyrelsens bidrag främst ges till större program med många forskare inblandade. Detta har lett till en relativt hög medelålder hos bidragsmottagarna. Medelåldern har dessutom ökat . Som ett led i sitt arbete med att främja kvalitet och förnyelse har Rymdstyrelsen infört en ny organisation för bedömning av forskningsansökningar. Den nya beredningsorganisationen består av en kommitté med en majoritet av utländska experter och tre mer nationellt förankrade referensgrupper. Genom sitt arbete med förnyelse har tilldelningen av anslag till yngre forskare ökat . Andelen projekt med kvinnlig huvudsökande är fortfarande jämförelsevis låg men motsvaras av ett lågt antal kvinnliga sökande. finansierades nio anställningar som doktorand och beslut togs om stöd för ytterligare fyra anställningar. Rymdstyrelsen riktar en stor del av sin forskningsinformation mot elever och studenter och har givit stöd till uttagningstävlingen för , examensarbeten för studenter på arkitektur- och designutbildningen vid samt delfinansierat en grupp studenter vid som utfört experiment i tyngdlöshet ombord på flygplan i upprepade kastparabler. En träffad överenskommelse mellan och de fem staterna i det s.k. Concerning Launching of Sounding Rockets innebär att det utländska driftsbidraget till minskar . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Forskning om arbetsliv och socialvetenskap för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) finansierar och främjar forskning om arbetsliv, välfärd och folkhälsa. Av medel beviljade gick till samhällsvetenskap och till medicin. Resterande delar gick till humaniora, teologi, juridik samt teknik och naturvetenskap. Inom samhällsvetenskap går de största bidragen till forskare inom sociologi, socialt arbete och psykologi. De medicinska discipliner som erhåller mest medel är yrkes- och miljömedicin samt folkhälsovetenskap och socialmedicin. För bedömning och urval av forskningsprojekt tillämpas en tvåstegsmodell där både skisser och fullständiga ansökningar granskas av prioriteringskommittéer. Antalet projektskisser minskade såväl 2002 som innevarande år. Hur det minskade söktrycket kan förklaras är osäkert, men då färre än en femtedel av alla skisser beviljas medel kan den hårda konkurrensen vara en delförklaring. För att bedöma kvaliteten på genomförd forskning anlitar rådet internationellt ledande forskare. levererades utvärderingar av forskning inom socialt arbete, ungdomsforskning, internationell migration och etniska relationer () samt arbetsrätt. Generellt sett får svensk forskning inom alla nämnda områden gott betyg, men utvärderarna noterar även förbättringsmöjligheter. En gemensam slutsats rörande de tre förstnämnda områdena är att de skulle kunna utvecklas genom en starkare koppling mellan teori och empiri. Ungdomsforskningen och forskningen i socialt arbete har en slagsida mot kvalitativa studier och metodkompetensen borde kunna breddas. Ungdomsforskningen och IMER-forskningen har en alltför begränsad publicering i internationella tidskrifter. För den kommande treårsperioden beviljade rådet medel om varav gick till män och till kvinnor. Av det totala antalet skisser har manliga sökanden i rad (2001 2003) lämnat in av bidragen och kvinnliga sökanden . Skisser med manliga projektledare beviljades 2002 medel i av fallen, medan kvinnliga projektledare beviljades medel i av fallen. Andelen kvinnliga ledamöter i beredningsorganisationen i sin helhet uppgick till . Fortsatta insatser för att främja jämställdhet inom rådets olika ansvarsområden bedöms som nödvändiga. Sökande skall kommentera i vilken mån projektet de söker medel för beaktar genusperspektiv. FAS arrangerade ett seminarium Forskare och kön som handlade om vad som menas med genusperspektiv och hur det skall få genomslag i forskningen. Rådets beredningsorganisation är strukturerad utifrån samhällsområden, inte utifrån discipliner eller fakulteter. Denna organisation gäller såväl enskilda projekt som olika programområden och syftar till att stimulera mång- och tvärvetenskapliga forskningsansatser. Av det stöd som gick till fler än en forskare gick två tredjedelar till mångvetenskap, d.v.s. olika discipliner. Större delen av detta stöd omfattar även olika fakulteter Av de disputerade forskare som deltar i projekt och program finansierade av FAS kan klassas som yngre (under ). Om man inkluderar doktorander uppgår andelen yngre forskare till . av alla projekt har regelbundet samarbete med forskare utanför . har anknytning till EU-forskning och till annat internationellt samarbete. Generellt gäller att samarbete bedrivs främst med , och . För att främja internationella kontakter har styrelsen beslutat att använda för utlandsstipendier och gästforskarprogram. Vidare informerar rådet om internationella utlysningar av forskningsmedel samt delar ut resebidrag för planering av internationellt samarbete. Dessutom kan medfinansiering för EU-projekt sökas hos FAS utanför ordinarie ansökningsomgång. FAS sprider forskningsinformation på olika sätt: bl.a. konferenser, kunskapsöversikter och hemsida. I ett försök att sprida årsredovisningen till en vidare läskrets har FAS tagit fram en särskild och mer lättillgänglig version. har rådet även startat informationsbladet Forskning och Resultat, vilket rapporterar om forskningsresultat från avslutade och pågående projekt. Rådet har också kommit igång med produktionen av populärvetenskapliga skrifter, bl.a. en om psykisk ohälsa. Forskning om miljö, areella näringar och samhällsbygganden för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Rådet skall således finansiera grundläggande forskning på initiativ av forskare och forskning där samhällsrelevansen står i centrum. Rådets disponibla medel har till största delen fördelats efter utlysning där forskarna beretts tillfälle att inkomma med ansökningar. Prioritering av ansökningar har skett externa beredningsgrupper inom rådets olika verksamhetsområden. Beredningsgrupperna består till huvuddelen av aktiva forskare men också av ledamöter som representerar avnämarintressen. Ansökningarna bedöms efter vetenskaplig kvalitet samt relevans för samhället och berörd sektor. I beredningsgrupperna tas också hänsyn till frågor om jämställdhet, genusaspekter i forskningen och andelen yngre forskare i projekten. För gruppernas arbete gäller också Formas etiska regler. fattar beslut om fördelningen av medel. Rådet har totalt behandlat ca 1 500 ansökningar varav knappt 320 (21procent) har beviljats i samband med den årliga utlysningen. Totalt fördelades vilket motsvarar av sökta medel. Formas har även fördelat medel till tre ämnesövergripande program: Risker och riskbedömning biologins utveckling och de areella näringarna, Stadsmiljö och hållbar stadsutveckling och Ekonomi för en hållbar utveckling. Formas har också stött forskning till politiskt prioriterade områden som forskning om ekologisk produktion och biologisk mångfald samt gett stöd till nationella samlingar. Speciella utlysningar har också skett för forskning om havsmiljön och för , vilket är ett svensk-finskt forskningssamarbete. En särskild utlysning gjordes för att främja unga forskare inom miljöområdet. Denna inkluderade stöd dels till projekt med doktorander, forskarassistenter och projekt med unga forskare som huvudsökande, dels till forskarskolor. Bland projekt som beviljades allmänna utlysning hade vart fjärde en yngre forskare som huvudsökande. Vartannat projekt inkluderade doktorander. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Av ansökningarna 2002 kom från kvinnor.