prop · GR031 · 2004-01-01 00:00:00 — Biobränslenas konkurrenskraft skall särskilt beaktas. Vidare bör undersökas om beskattningen inom den mest energiintensiva delen av industrin kan ersättas helt eller delvis med andra styrmedel. Beträffande servicesektorn bör utgångspunkten vara att beskattningen även i fortsättningen skall ske på i huvudsak samma nivå som för hushållen. Regeringen kommer att före- lägga ett förslag till principer för svensk tilldelning av utsläppsrätter i ett system för handel med utsläppsrätter inom EU. Ett så långt det är möjligt enhetligt och hanterbart regelverk med goda miljöstyrningseffekter bör eftersträvas. Den utdelade mängden utsläpps- rätter för den handlande sektorn skall avpassas så att den tillsammans med realistiska mål för utsläpp av växthusgaser inom övriga sektorer överensstämmer med klimatmål. En effektiv miljöstyrning fordrar att den handlande sektorns konkurrenskraft beaktas. Regeringen avser vidare att värna om industrins internationella konkurrenskraft genom att tillse att de samlade effekterna av utsläppshandels- systemet, energiskatter och övriga styrmedel hålls på en acceptabel nivå. Energiskattedirektivet förväntas träda i kraft . När kommissionens formella granskningsförfarande av den svenska elbeskatt- ningen har avslutats och principerna för till- delning av utsläppsrätter i ett handelssystem har beslutats kan en samlad bedömning göras av de ekonomiska styrmedlen på energiområdet. Med ett reformerat energiskattesystem kan mer generella koldioxidskattehöjningar komma i fråga. 8.5.1.3 Höjd koldioxidskatt m.m. på bränslen Regeringens förslag: Koldioxidskatten på bränslen höjs . För bensin och dieselolja sänks dock energiskattesatserna lika mycket som koldioxidskattesatserna höjs. Drivmedel som endast belastas med koldioxidskatt undantas från höjningen av denna skatt. Härutöver höjs energi- skatten på dieselolja med per liter. Omläggningen utformas så att skattebelast- ningen för tillverkningsindustrin, jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna blir oförändrad. För alla bränslen, inklusive driv- medlen, tillkommer dock höjningar på grund av den årliga indexuppräkningen av skattesatserna. De särskilda avgifter som tas ut vid överträdelse av användningsförbudet för märkt olja sänks. Ändringarna träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: I likhet med bedömningen när skatteväxlingen inleddes anser regeringen att det är viktigt att fortsätta att öka tyngden av koldioxidskatten i förhållande till energiskatten. Eftersom det är angeläget att åstadkomma en begränsning av koldioxid- utsläppen föreslås en höjning av koldioxid- skatten . Tillsammans med den årliga indexuppräkningen innebär det att koldioxidskatten höjs per kg koldioxid. Energiskatten ändras inte för bränslen som används för uppvärmning. För drivmedlen, bortsett från dieselolja, ändras dock inte den sammanlagda skattenivån. För bensin sänks energiskatten med samma belopp per liter som motsvarar koldioxidskattehöjningen. När gasol, metan och naturgas används som drivmedel belastas de inte med någon energiskatt. För att även skatten på dessa drivmedel skall vara oförändrad undantas de från höjningen av koldioxidskatten. Som ett ytterligare steg i den gröna skatte- växlingens ökade miljörelatering av skatte- systemet, bör skatten på dieselolja höjas med per liter (per m3) för all dieselolja, oavsett inplacering i miljöklass. Regeringen avser att inför kommande skatteväxling se över i vilken form kompensation skall ske för höj- ningar av skatten på diesel avseende jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner. I avsnitt 8.5.1.5 redovisas tillkommande skattehöjningar som sker på grund av den årliga indexuppräkningen av skattesatserna. Skattesats- ändringarna för de vanligaste bränslena till följd av regeringens förslag, inklusive indexering, framgår där av tabellerna 8.2 och 8.3. Enligt EG-rätten är medlemsstaterna skyldiga att säkerställa att märkt olja inte kan användas för förbränning i motorn på fordon avsedda för vägtrafik och att fastställa sanktioner som skall tillämpas vid överträdelse av detta förbud (artikel 3 i rådets direktiv /60/EG av om märkning för beskattningsändamål av dieselbrännolja och fotogen, det s.k. märknings- direktivet (EGT L 291, 6.12.1995 s. 46). Enligt märkningsdirektivet skall sanktionerna vara effektiva, stå i rimlig proportion till över- trädelsen och verka avskräckande. Med hänsyn till de punktskattenivåer som kommer att tillämpas i till följd av förslaget anser regeringen dock att det är rimligt att sänka nivåerna för de särskilda avgifter som tas ut vid överträdelse av användningsförbudet för märkt Den nuvarande utformningen av sanktions- bestämmelserna innebär i vissa fall att fordon som är registrerade i annat land än påförs en högre särskild avgift än de som är registrerade i . Mot bakgrund av den inom EG-rätten tillämpliga likabehandlingsprincipen bör avgiften för dessa fordon begränsas till den lägsta avgift som kan påföras fordon registrerade i . Höjningarna av koldioxidskatten utformas så att skattebelastningen för tillverkningsindustrin samt för jordbruks-, skogsbruks- och vatten- bruksnäringarna blir oförändrad. Detta åstad- koms genom att den procentuella koldioxid- skattelättnaden för dessa sektorer höjs från . Denna justering fordrar kommis- sionens godkännande ur statsstöds-synpunkt. Regeringen har för avsikt att lämna in en ansökan till kommissionen i denna del och förutsätter att ett godkännande av förslaget kan fås i sådan tid att kan beakta det vid sin behandling av denna budgetproposition. Förslaget föranleder ändringar i 2 kap. 1 §, 6 a kap. 1, 2 och 3 §§, 9 kap. 5 § samt 10 kap. 5 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. 8.5.1.4 Höjd energiskatt på el Regeringens förslag: Energiskatten på el höjs med per kWh. Höjningen träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: En höjning av koldioxidskatten på fossila bränslen begränsar användningen av dessa, men innebär att det relativa priset på el sjunker. Det kan medföra att elanvändningen ökar och motiverar att energiskatten på el höjs för att motverka detta. med den föreslagna höjningen av koldioxidskatten föreslås därför en energi- skattehöjning på el med per kWh. Dessa energiskattehöjningar föreslås träda i kraft . Detta berör dock inte de skatte- förändringar som regeringen föreslår avseende beskattningen av el som förbrukas inom till- verkningsindustrin samt inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna, vilka framgår av avsnitt 8.5.1.6. Förslaget föranleder ändringar i 11 kap. 3 § lagen (1994:1774) om skatt på energi. 8.5.1.5Skattesatsuppräkning efter prisutvecklingen (indexering) Regeringens förslag: Höjningar sker av samtliga energi- och koldioxidskattesatser motsvarande förändringarna i konsumentprisindex juni 2002juni 2003. Höjningarna träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: sker en automatisk indexuppräkning av skatterna på energiområdet. , senast , skall regeringen beräkna det kommande kalenderårets energi- och koldioxidskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. Förändringen av skattesatserna baseras på förändringen i kon- sumentprisindex mellan juni månad före beskattningsåret och juni månad året före beskattningsåret. Vid beräkningen av de nya skattesatser som blir följden av regeringens förslag till fortsatt grön skatteväxling har hänsyn tagits till den indexuppräkning som skall ske för . För perioden juni 2002juni 2003 har index höjts . Av förenklingsskäl görs i budgetpropositionen denna indexuppräkning för samtliga energi- och koldioxidskattesatser, dvs. inte enbart för de skattesatser som berörs av den gröna skatte- växlingen. Indexuppräkningen av skattesatserna på el medför en ytterligare höjning som varierar mellan 0,3 och per kWh beroende på nuvarande skattesats. Totalt föreslås alltså i budgetpropositionen att energiskatten på el höjs med mellan 1,3 och per kWh. Den allmänna skattenivån för hushållen och service- sektorerna kommer efter höjningen att uppgå till per kWh i vissa kommuner i norra samt till per kWh för övriga delar av landet. Gränsen för de olika skatte- satserna i södra respektive norra delarna av landet går ungefär efter en linje mellan norra och . Den särskilda skattesatsen för el som förbrukas för el-, gas-, värme- eller vattenförsörjning höjs till per kWh. Exempel på de sammanlagda före- slagna skatteförändringarna för de vanligaste drivmedlen i miljöklass 1 och eldningsolja samt för el presenteras i tabell 8.2. Förslaget föranleder ändringar i 2 kap. 1 och 10 §§ samt 11 kap. 3 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Tabell 8.2 Skattehöjningar inklusive indexuppräkning för vissa bränslen och el för -0,31 En jämförelse mellan dagens skattesatser och de nya nivåerna redovisas i tabell 8.3. Jämförelsen avser bensin och dieselolja, båda miljöklass 1, som är de kvaliteter som finns på bensin- stationerna. Den totala punktskattesatsen om- fattar både energiskatt och, i förekommande fall, koldioxidskatt. Tabell 8.3 Nuvarande och föreslagna skattesatser på vissa bränslen och el Bensin, kr/liter Dieselolja, kr/m3 8.5.1.6Energiskatt på el i tillverkningsindustrin m.m. Regeringens förslag: Den nollskattesats som gäller för el som förbrukas inom tillverknings- industrin och för växthusuppvärmning slopas och ersätts av en skattesats på per kWh. På motsvarande sätt ändras det återbetal- ningssystem som gäller för el som förbrukas inom jordbruket i övrigt, skogsbruket och vattenbruket. Ändringarna träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: Vid kommis- sionens statsstödsprövning av den svenska energibeskattningen av industriell verksamhet har kommissionen ifrågasatt den nollskattesats på el som gäller för sådan verksamhet. Kom- missionen har därför beslutat att inleda ett formellt granskningsförfarande (ärende nr NN 3/B/2001 och NN 4/B/2001). Regeringen har beretts tillfälle att yttra sig över detta. I yttrandet har regeringen därvid bland annat framfört att avsikten är att redan från införa energiskatt på el för tillverkningsindustrin som uppfyller det nya energiskattedirektivets minimiskattenivå. Minimiskattesatsen för an- vändning av el inom företagssektorn är per MWh enligt den politiska överenskommelse som har slutit om det nya energi- skattedirektivet. Det motsvarar per kWh. Direktivet är avsett att träda i kraft . Miniminivån behöver visserligen inte uppnås förrän , men med hänsyn till pågående statsstödsärende anser regeringen att minimiskattenivån för el bör införas . Det nya energiskattedirektivet ger en möjlig- het att underskrida minimiskattenivån under vissa förutsättningar. Företag som gör ett åtagande genom ett avtal om att främja energi- effektivisering och minska de specifika kol- dioxidutsläppen bör kunna få utnyttja denna möjlighet. Ett arbete pågår inom för att förbereda införande av ett system för långsiktiga avtal med energintensiva företag. Regeringen avser att lämna ett förslag som kan behandlas av . Förslaget skall godkännas av kommissionen och av . Det är viktigt att energi- beskattningen och införandet av ett system för långsiktiga avtal samordnas. Ändringarna av energiskatten skall träda i kraft då systemet för långsiktiga avtal förväntas ha blivit godkänt. Eftersom nollskattesatsen föreslås slopad för industrin saknas förutsättningar att behålla mot- svarande skattebefrielse för jordbruket, skogs- bruket och vattenbruket. Det innebär att skatte- satsen per kWh införs också för växthusuppvärmning och att det återbetalnings- system som gäller för energiskatten på el som förbrukas i övriga delar av jordbruket samt i skogsbruket och vattenbruket ändras på mot- svarande sätt. Även om skatt börjar tas ut för elförbrukning i industrin finns det vissa industriprocesser där elen alltjämt kommer att vara skattefri med stöd av de befintliga avdragsbestämmelserna. Det gäller till exempel vissa reduktionsprocesser genom elektrolys, som tillverkning av rå- aluminium, klor-alkali och klorat. Vidare gäller det el som används för tillverkning av skatte- pliktiga produkter, till exempel i raffinaderier. Förslaget föranleder ändringar i 9 kap. 5 § och 11 kap. 3 och 12 §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi. 8.5.2Energiskatten på el i norra Regeringens bedömning: Den lägre energiskatte- satsen på el, som gäller i vissa kommuner i norra , bör behållas. Skälen för regeringens bedömning: Den lägre energiskattenivån på el i norra , per kWh jämfört med per kWh i , omfattar alla kommuner i , och samt kommunerna . När skatte- differentieringen mellan norra och infördes, , motiverades den med klimatskäl. Den högre elförbrukningen i den norra, kallare delen av landet kompenserades med en lägre skattesats. Kurvor över medel- temperaturen (isotermer) användes för att dra gränsen mellan norra och södra delen av landet. Regeringen anser att det fortfarande finns skäl att behålla denna klimatbaserade differentiering av energiskatten på el. Det administrativa merarbete som den medför för de skattskyldiga leverantörerna och skattemyndigheterna vid kontrollen får anses vara måttligt. En politisk överenskommelse om ett nytt energiskattedirektiv har nåtts av efter många års diskussioner. Direktivet väntas kunna beslutas och träda i kraft . avvaktas parlamentets yttrande. Direktivet tillåter skattedifferentieringar på vissa grunder. Någon grund för en regional differen- tiering finns dock inte. För att ändå kunna be- hålla den lägre skattesatsen på el i norra är den enda möjlighet som står till buds att ansöka om ett särskilt undantag. Ett sådant undantag kan beslutas genom enhälligt beslut i rådet på förslag från kommissionen. Mot- svarande regler finns genom så kallade 8.4- undantag. Regeringen har för avsikt att ansöka om skatteundantag. Kommissionen har vid sin statsstödsprövning av den svenska energi- beskattningen behandlat frågan om den regio- nala differentieringen av energiskatten på el till förmån för tjänstesektorn. Kommissionen har inte haft några invändningar mot denna diffe- rentiering (ärende nr NN 3/B/2001 och NN 4/B/2001). 8.5.3.1Höjda skatteavdrag för bränslen för värmeproduktion i kraftvärmeverk Regeringens förslag: Till den del bränslen för- brukas för värmeproduktion i kraftvärmeverk får avdrag göras för hela energiskatten och av koldioxidskatten. Ändringen träder i kraft . Bakgrunden till regeringens förslag: I energi- propositionen (prop. 2001/02:143) bedömde regeringen att möjligheterna bör undersökas att införa ändringar i energibeskattningen för kraft- värmeanläggningar i fjärrvärmesystem som inne- bär att skattereglerna likställs med dem som gäller för industrin inklusive det industriella mottrycket (kraftvärmeproduktion inom in- dustrin). Vid värmeproduktion i kraftvärmeverk utanför industrin får avdrag göras för hälften av energiskatten på den del av bränsle- förbrukningen som hänförs till värmeproduk- tionen. Om i stället industrins avdragsregler införs för denna bränsleförbrukning innebär det att hela energiskatten och av kol- dioxidskatten på bränslen får dras av. Finans- departementet har i en departementsprome- moria presenterat förslag om ändrad beskattning vid kraftvärme- och vindkraftproduktion (dnr Fi2002/2635). Promemorian har remiss- behandlats. Förslaget om att industrins avdragsregler skall gälla för kraftvärmeverkens värmeproduktion lades fram i budgetpropositionen men antog inte förslaget därför att kom- missionens statsstödsgodkännande inte förelåg när behandlade förslaget. Kommis- sionen beslutade att den inte hade några invändningar mot förslaget från statsstödssynpunkt (ärende nr N 726/2002). Promemorians förslag: Förslaget stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: , , Svensk Fjärrvärme och tillstyrker förslaget. Riksskatte- verket tillstyrker också förslaget, men avstyrker en temporär lösning. ställer sig i allt väsentligt positivt till förslaget. anser att förslaget stärker kraftvärmens konkurrenskraft på kondens- kraftens bekostnad, men har vissa farhågor om konkurrenskraften för biobränslen kontra fossil- bränslen. och vill begränsa möjligheten till skatteavdrag genom att införa en spärr så att anläggningar med en liten andel elproduktion endast skall kunna göra avdrag motsvarande dubbla elproduktionen. och anser att förslaget leder till allvarligt försämrad kon- kurrenskraft för avfallskraftvärme om sådan elproduktion inte tillåts ingå i elcertifikat- systemet. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att den energieffektiva el- och värme- produktion som sker i kraftvärmeverk bör underlättas genom att avdragsbestämmelserna för bränslen som förbrukas vid kraftvärme- produktion jämställs med dem som gäller för industrin. En förutsättning för skatteavdraget är att el- och värmeproduktionen sker integrerat och , dvs. att produktionen sker i en sammanhållen process och att förhållandena är avgörande. För att göra det tydligt att avdrag endast får göras för bränsle som medverkar i den integrerade produktionen av el och värme bör en bestämmelse införas i lagen (1994:1776) om skatt på energi om att bränsleförbrukning som avser ånga eller het- vatten som tappas av från ång- eller het- vattensystemet före ångturbinen i kraftvärme- verket inte omfattas av avdragsbestämmelserna. Detta gäller också annan utrustning för utvin- ning av mekanisk energi. Reglerna för nedsättning av energiskatter har varit föremål för översyn av en parlamentarisk kommitté, . Kom- mittén har redovisat sina förslag i betänkandet Svåra skatter! (SOU 2003:38). Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen har ännu inte tagit ställning till förslagen. Vid behandlingen av detta förslag i budget- propositionen uttalade (2002/03:FiU1) att det är viktigt att regeringen följer upp det kommande beslutet och återkommer till med förslag till ändringar i beskattningen eller reglerna för elcertifikatshandeln om effekterna inte skulle bli de eftersträvade. Vidare ansåg det angeläget att förändringar på detta område åtföljs av en tydlig redovisning av de energipolitiska konsekvenserna. I båda fallen borde uttalandena ges regeringen till känna. beslutade i enlighet därmed. Regeringen kommer att följa utvecklingen på kraftvärmeområdet för att kunna se vilka effek- ter de föreslagna ändringarna får med syfte att långsiktigt säkerställa gynnsamma villkor för kraftvärmen. Det finns starka skäl till detta, eftersom effekter av förändringar på detta område är svåra att beräkna. Skälet är att komplexiteten och flexibiliteten i elproduktions- systemet vad gäller bränsleval och produktions- volymer medför att de dynamiska effekterna blir stora. De energipolitiska konsekvenserna moti- verar också en sådan uppföljning. Förslaget föranleder ändringar i 6 a kap. 3 § och 11 kap. 10 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. 8.5.3.2Biobränslenas konkurrenskraft i kraftvärmeverk Regeringens förslag: Vid kraftvärmeproduktion får inte längre turordningen mellan bränslena väljas fritt vid beräkning av skatteavdragen. I stället införs regler om proportionering. Sådana regler införs också i andra sammanhang där turordningen fått väljas fritt. Ändringen träder i kraft . Promemorians förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna ser fördelar med att införa regler om propor- tionering och tillstyrker förslaget. Riksskatte- verket vill göra vissa förtydliganden i lagtexten. , Svensk Fjärrvärme och har förutsatt att beskattningen av kondenskraft är oförändrad oavsett om den produceras separat eller i kombination med kraftvärme. Föreningen , Tekniska Verken i och motsätter sig en ändring och vill behålla nuvarande turordningsprincip. Skälen för regeringens förslag: En central fråga är hur den här föreslagna generella stimulansen av kraftvärmen skall kunna uppnås utan att biobränslenas konkurrenskraft försämras. För att via skattereglerna minska risken för en ökad fossilanvändning på bekostnad av biobränsle- användningen föreslås att de regler som gäller för beräkning av skatteavdragen ändras. Kraftvärme- producenten får enligt dagens regler välja hur den gemensamma bränsleförbrukningen fördelas på elproduktion respektive värmeproduktion. Det har därvid varit gynnsamt att så långt möj- ligt hänföra beskattade fossila bränslen till elproduktionen, eftersom skatteavdraget då blir större. Om flera beskattade bränslen använts har de också fått turordnas sins- emellan. Regler om proportionering bör i stället införas. Sådana regler bör också införas när el framställs med både kraftvärme- och kondenskraftteknik i sammankopplade system. Även när värme levereras till utomstående som omfattas av nedsättningreglerna för industri, jordbruk, skogsbruk och vattenbruk bör proportionering införas. På förslag från görs en justering i 6 a kap. 3 § lagen om skatt på energi där ordet nyttiggjord slopas för att tydliggöra att det är värmeproduktion i kraftvärmeverket som avses. Det elcertifikatsystem som infördes kommer också att bidra till att stärka bio- bränslenas konkurrenskraft vid kraftvärme- produktion. Förslaget föranleder ändringar i 6 a kap. 3 § och 9 kap. 5 och 9 §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi. 8.5.3.3Slopat avdrag för energiskatt på el som produceras i kraftvärmeverk Regeringens förslag: Avdraget för energiskatt på el som produceras i kraftvärmeverk och som används i egen verksamhet som består av el-, gas-, värme- eller vattenförsörjning slopas . Promemorians förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker förslaget. och anser att förslaget leder till för- sämrad konkurrenskraft för avfallskraftvärme och att det är helt nödvändigt att sådan kraft- värme tillåts ingå i elcertifikatsystemet. Skälen för regeringens förslag: Vid elproduk- tion i kraftvärmeverk finns det en alternativ möjlighet att i stället för bränsleavdrag göra avdrag för energiskatten på den del av den egenproducerade el som används i kraftvärme- producentens egen verksamhet som består av el-, gas-, värme- eller vattenförsörjning. Med nu- varande skattesatser på bränslen och el har det varit fördelaktigt att utnyttja detta avdrag om biobränslen och andra obeskattade bränslen har använts för elproduktionen. I energiproposi- tionen (prop. 2001/02:143) bedömde regeringen att detta avdrag för energiskatten på el borde ses över. Regeringen motiverade detta med att när certifikatsystemet införs skulle ett bibehållande av avdragsrätten kunna ses som ett dubbelt stöd för att främja förnybar elproduktion. Det har visat sig att denna avdragsmöjlighet har utnyttjats i allt större omfattning under de Uppenbarligen är det utnyttjandet av avdraget för el i elpannor och värmepumpar som ökar. Avdragsbeloppen har ökat från ca till . konstaterade i sitt slutbetänkande Handel med elcertifikat (SOU 2001:77) att ett bibehållande av denna avdrags- rätt kombinerat med ett certifikatsystem kunde ses som ett dubbelt stöd för att främja förnybar elproduktion. I departementspromemorian Ut- värdering av energi- skattemodell (Ds 2000:73) ifrågasattes om det var motiverat att behålla detta avdrag. Avdraget motverkar också syftet med de förhöjda skatte- satserna på stora elpannor om avdrag får göras för sådan elanvändning. Ett slopat avdrag bör minska elanvändningen för värmeproduktion, vilket stämmer överens med målen inom energipolitiken. Eftersom elcerti- fikatsystemet redan har införts bör avdraget för energiskatten på el slopas som övriga förändringar genomförs, det vill säga . Förslaget föranleder ändringar i 11 kap. 9 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. 8.5.4Begränsning av koldioxidskatte- uttaget avseende kalk- och cementbranschen Regeringens förslag: Den övergångsvis gällande begränsningsregeln avseende kalk- och cement- branschen m.m. (1,2-procentsregeln) förlängs . Koldioxidskattenedsättningen enligt 1,2-procentsregeln begränsas med hänsyn till minimiskattenivåerna i det kommande energiskattedirektivet. Ändringen träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: Möjlighet till skattenedsättning för den energiintensiva till- verkningsindustrin har i olika former funnits .