prop · GR03100d6 · 2004-04-15 00:00:00 — Anstånd medges i regel för skatter där den skattskyldige och skattemyndigheten har olika uppfattning och där beslutet kommer att avgöras i en rättslig prövning. Ändringen innebär att NR inte kommer att redovisa intäkten förrän den är definitivt fastställd. Beslutet att låta anstånden påverka de totala skatteintäkterna motiverades med att utfallen av omprövningarna är osäkra och om hänsyn inte tas till osäkerheten finns det risk att skatteintäkterna och därmed det finansiella sparandet överskattas. För att få jämförbarhet med prognosen över de periodiserade skatterna som redovisades i budgetpropositionen har en proformaredovisning gjorts av den då redovisade prognosen. I tabell 5.10 framgår prognosen till budgetpropositionen, prognosen till budgetpropositionen proformaredovisad samt den nu aktuella prognosen för åren 20012006. Tabell 5.9 Totala skatteintäkter 19992006 -4,0 -18,9 -36,4 -59,4 -56,9 -60,5 -64,6 -68,3 -6,0 -5,9 -6,2 -8,1 -8,4 -8,7 -9,0 -9,3 Skatt på avkastning och vinster Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övrig skatter på energi och miljö Restförda skatter, nedsättningar m.m. -0,2 -3,1 -5,0 -5,2 -7,3 -5,9 -6,1 -6,4 -6,6 Samtliga jämförelser mot budgetpropositionen är gjorda mot den proformaredovisade prognosen. Tabell 5.10 Skatteintäkter 20012006, skillnader jämfört med BP2004 och BP2004 proformaredovisad Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Skatt på arbete utgör av de totala skatteintäkterna. Utvecklingen av skatterna beror utöver utvecklingen av underlagen även på förändringar i regelsystemen. beräknas skatteintäkterna öka med eller . Den genomsnittliga ökningen uppgår till . Utvecklingen och differenser mot budgetpropositionen redovisas i tabell 5.11. Tabell 5.11 Skatt på arbete 20022006 Miljarder kronor och procentuell utvecklingstakt -59,4 -56,9 -60,5 -64,6 -68,3 -8,1 -8,4 -8,7 -9,0 -9,3 -1,3 -3,8 -5,9 -9,7 -10,6 -0,2 -3,7 -3,8 -5,0 -5,0 -1,1 -0,1 -2,0 -4,7 -5,7 -0,7 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Jämfört med budgetpropositionen har intäkterna reviderats ned med mellan 3,8 och för åren 20032006. Skattskyldigheten skiljer sig åt mellan olika skatter, varför skatt på arbete delas upp i direkta och indirekta skatter. Vilka skatter som redovisas under direkta respektive indirekta skatter framgår av tabell 5.11. Löner och andra ersättningar för arbete är skattebas både för direkta och indirekta skatter medan transfereringsinkomster, som sjuk- och föräldraersättning, arbetslöshetsersättning och pensioner endast är underlag för direkt beskattning. För de direkta skatterna kan ytterligare en distinktion göras. Det är endast pensionsgrundande inkomster som utgör skatteunderlag för allmän pensionsavgift, vilket innebär att allmän pensionsavgift inte tas ut på pensioner. Till skillnad vad som är fallet i många andra länder inkomstbeskattas i stort sett de svenska hushållens samtliga ersättningar för arbete. I tas arbetsgivaravgifter dessutom ut på lön till anställda i statlig och sektor. Bruttoredovisningen syftar till att skapa neutralitet mellan privat och offentlig produktion, som den innebär en ökad transparans vid jämförelser av utgifter inom olika utgiftsområden. Dessvärre blir det svårare att se hur ekonomin utvecklas genom att endast analysera hur skatterna utvecklas. En ökning av skatteintäkterna från arbete påverkar de offentliga finanserna olika beroende på om sysselsättningen ökar (minskar) i offentlig eller i privat sektor. Vid en analys av hur skatterna utvecklas över tiden är det således viktigt att veta i vilken sektor som skattebasen ökar. Diagram 5.1 Löner i privat och offentlig sektor I diagram 5.1 visas den årliga utvecklingen av utbetalda löner i offentlig och privat sektor. Ut- vecklingstakten i den privata sektorn låg mellan 2001 för att 2002 och 2003 minska till mellan . har utvecklingstakten för löneutbetalningarna i offentlig sektor visat en uppåtgående trend. Andelen löneersättningar från privat sektor var som högst 2001 då den uppgick till . I det preliminära utfallet har andelen minskat till . Allt annat lika innebär en ökning av andelen i privat sektor med en procentenhet att de offentliga finanserna stärks med i storleksordningen . Diagram 5.3 Sjukpenning och arbetslöshetsersättning Diagram 5.2 Utveckling av löner och andra ersättningar Utvecklingen av de direkta skatterna är även beroende av skattepliktiga transfereringar. Diagram 5.2 visar hur löner, sjukpenning, arbetslöshetsersättningar och pensioner utvecklats . var utvecklingstakten högre för löner än för pensioner och övriga transfereringar. beror emellertid detta på den relativt höga ökningstakten för löner i offentlig sektor. Utvecklingen för övriga transfereringar beror framför allt på att sjukpenning ökat. Diagram 5.3 visar samvariationen mellan utvecklingstakterna för sjukpenning och arbetslöshetsersättning. Av diagrammet framgår att uppgångar i sjukpenningen i regel motsvaras av nedgångar i arbetslöshetsersättningen och omvänt. Tidsserien inkluderar även effekter av de regeländringar som skett . Till de viktigare ändringarna hör sänkt ersättningsnivå och arbetsgivarinträde 1997, återgång till tvåveckorsinträde 1998 samt införandet av treveckorsinträde 2003. Direkt skatt på arbete utgör av offentliga sektorns skatteintäkter. beräknas de direkta skatterna öka med eller . Den genomsnittliga utvecklingen är . Tabell 5.12 Skattepliktiga inkomster 20022006 Miljarder kronor och procent Andel av totala inkomster I tabell 5.12 redovisas hur skattepliktiga inkomster fördelar sig . An- delarna är relativt stabila även om viss variation förekommer mellan åren. De ökade utbetalningarna av transfereringar (arbetslöshet, sjukdom, pensioner m.m.) och den minskande sysselsättningen framträder relativt tydligt 2003 då löneandelen sjunker som transfereringarna ökar i ungefär samma omfattning. Trots en antagen återhämtning av konjunkturen beräknas löneandelen fortfarande vara 2006. Jämfört med budgetpropositionen har intäkterna från direkt skatt på arbete reviderats ned med mellan 3,7 och . beräknas den kommunala skatten öka med eller med i genomsnitt . I tabell 5.13 redovisas utvecklingen av kommunernas skatteunderlag för inkomståren 2002 2006. Tabell 5.13 Förändring av kommunernas skatteunderlag 20022006 Kommunernas skatteunderlag beräknas 2004 öka jämfört med . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är utvecklingen något svagare, vilket framför allt förklaras av att utvecklingstakten för utbetalda löner beräknas bli lägre . Även reviderade transfereringar (inkl. pensioner) har betydelse. Tabell 5.14 visar den underliggande utvecklingen av kommunskatterna efter korrigering för regeländringar och utdebitering. Tabell 5.14 Faktisk och underliggande utveckling av skatt 20022006 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Den årliga förändringen varierar . Både de genomförda regeländringarna 2002, utdebiteringshöjningarna och 2004 samt pensionsomläggningen 2003 ökar kommunernas skatteintäkter. Bortsett från är den underliggande utvecklingen av kommunskatterna jämn. Den relativt svaga underliggande utvecklingen är i stort hänförlig till den svaga arbetsmarknaden detta år. De senaste årens ändrade skatteregler har haft stor inverkan på de kommunala skatteintäkterna. Det skall dock påpekas att regeländringarna inklusive pensionsomläggningen inte påverkar kommunernas finanser, då intäktsförändringen regleras via det generella statsbidraget på statsbudgetens utgiftssida. Nivån på intäkterna är även beroende av den kommunala utdebiteringen. var medelutdebiteringen för kommunerna och för landstingen, dvs. Den kommunala medelutdebiteringen uppgår därmed till , vilket innebär en ökning . I tabell 5.15 redovisas medelutdebitering för åren 20002004. antas medelutdebiteringen vara oförändrad. Anm.: Uppgifterna avser den viktade genomsnittliga utdebiteringen, exklusive kyrkoavgift och begravningsavgift. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen blev skatteintäkterna lägre för . har prognosen justerats ned med , vilket huvudsakligen beror på den samlade effekten av att pensionsomläggningen överskattades i budgetpropositionen, samt att utvecklingen av de beskattningsbara transfereringarna underskattades. Prognosjusteringen påverkar även följande år. har prognosen justerats ned med . I budgetpropositionen antogs att medelutdebiteringen skulle öka med . Den faktiska höjningen blev emellertid , vilket motsvarar . Jämfört med budgetpropositionen har ökningen av lönesumman justerats ned, vilket motverkar höjningen av utdebiteringen. I kombination med effekterna förklarar ovanstående nedjusteringen av kommunskatterna. blir det fasta beloppet om åter en statlig inkomstskatt vilket höjer nivån med 2005 och 2006. I övrigt följer prognosen lönesummeförändringen och förändringen av skiktgränserna. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har prognosen reviderats ned med mellan 0,9 och åren 2003 2006, vilket huvudsakligen förklaras av en ändrad inkomstfördelning 2002. Under 20022006 beräknas skattereduktionerna öka med eller med i genomsnitt . minskar skattereduktionerna med . Minskningen förklaras bl.a. av att skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare ersattes med ett högre grundavdrag , vilket innebar att skattereduktionerna minskade med . Skattereduktionen för allmän pensionsavgift (som i huvudsak följer löneutvecklingen) ökade dock med , vilket därmed hade en motverkande effekt. I tabell 5.16 redovisas skattereduktionerna åren 20022006. Tabell 5.16 Skattereduktioner 20022006 Låg- och medelinkomst. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . I denna proposition aviseras införandet av en skattereduktion för byggnadsarbeten. Reduktionen skall omfatta arbeten utförda till och med . Reduktionen beräknas uppgå till 0,6 respektive . Se avsnitt 5.3.2. Enligt en överenskommelse i budgetpropositionen mellan regeringen och samarbetspartierna skall den gröna skatteväxlingen fortsätta 2005 och 2006. Beräkningstekniskt är den sänkta skatten på arbete inlagd som en skattereduktion, vilket förklarar ökningen av reduktionen 2005 och 2006. Indirekt skatt på arbete utgör av de totala skatterna. Den största delen av de indirekta skatterna är arbetsgivaravgifter, som utgör . Övriga intäkter är egenavgifter, särskild löneskatt och premieskatt på grupplivförsäkringar. De indirekta skatterna följer huvudsakligen förändringen av den utbetalda lönesumman. beräknas arbetsgivaravgifterna öka med , eller med i genomsnitt . I budgetpropositionen föreslog regeringen, som en del av den gröna skatteväxlingen, att den allmänna löneavgiften skulle sänkas 2004. Sänkningen innebär att intäkterna beräknas bli lägre. kom regeringen och samarbetspartierna överens om en fortsatt grön skatteväxling. Beräkningstekniskt har denna växling lagts in med samma profil som växlingen 2004. Eftersom utformningen av skatteväxlingen inte är specificerad har endast nettobeloppen av sänkningen lagts in . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen har intäkterna åren 20032006 reviderats ned med mellan 0,4 och . Revideringen förklaras till största delen av den lägre lönesumman. Skatt på kapital delas in i skatt på avkastning och vinster samt skatt på egendom. Över tiden utvecklas skatt på avkastning och vinster mycket ojämnt. Skatt på egendom, där skattebasen baseras på värdet av tillgången, utvecklas däremot förhållandevis jämnt. I tabell 5.17 redovisas de beräknade skatteintäkterna för åren 20022006, samt skillnaden i förhållande till prognosen i budgetpropositionen . Skatt på kapital beräknas öka med i genomsnitt under 20032006. Jämfört med prognosen till budgetpropositionen blev utfallet lägre , främst till följd av det låga utfallet för bolagsvinsterna. Tabell 5.17 Skatt på kapital 20022006 Miljarder kronor och procentuell utveckling Skatt på kapital, -8,0 -7,3 -7,3 -9,3 -10,8 -7,9 -7,0 -6,9 -8,9 -10,4 -0,1 -0,3 -0,4 -0,5 -0,4 -14,8 -15,2 -12,0 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Skatt på avkastning och vinster Skatt på kapital, hushåll Hushållens skatt på kapital utgörs av nettot av skatt på inkomsträntor, utdelningar och kapitalvinster samt skattereduktion för utgiftsräntor m.m. beräknas skatterna öka med till , beroende bland annat på förväntat högre kapitalvinster. Utvecklingen bedöms vara fortsatt stark för att därefter stabiliseras. En orsak till den förändrade utvecklingstakten är att skatteavdragen för ränteutgifter bedöms öka. Diagram 5.4 Kapitalvinster 19882006 Skatt på kapitalvinster utgör en viktig del av kapitalskatt för hushåll. Prognosen avseende kapitalvinster förklaras av en anpassning till en långsiktig nivå om av BNP. Kapitalvinsternas utveckling för åren 19882006 redovisas i diagram 5.4. Det låga utfallet för hushållens skatt på kapital , i förhållande till prognosen i budgetpropositionen , förklaras i huvudsak av låga kapitalvinster och är hänförlig till utvecklingen på aktiemarknaderna . blev utfallet för bolagens inkomstskatt , vilket är den lägsta nivån . Prognosen på bolagens inkomstskatt är , vilket är en uppgång . Prognosen återspeglar bland annat den återhämtning som redovisats i boksluten . För innevarande och kommande år bedöms ökningstakten bli i genomsnitt . Orsaken till den kraftiga prognosjusteringen i förhållande till prognosen i budgetpropositionen är framförallt den kraftiga nedgången av bolagsskatterna med . I budgetpropositionen gjordes bedömningen att bolagsskatten skulle minska med . För att förklara skillnaden mellan utfallet och prognosen är det nödvändigt att peka på två orsaker, dels antalet registrerade bolag till det preliminära taxeringsutfallet , dels återbetalningen av preliminärt debiterad F-skatt. Det sena registreringsläget medförde att det preliminära taxeringsutfallet i praktiken inte gick att använda. Därtill kom de sena återbetalningarna att ge en missvisande bild av preliminärskatten avseende 2002. Resultat blev att prognosen i budgetpropositionen inte justerades ned i tillräcklig omfattning. Avkastningsskatten bedöms minska till följd av en kombination av generellt sett lägre värdering av aktier och fallande räntor . Den prognoserade uppgången motiveras av en förväntat högre genomsnittlig statslåneränta jämfört med samt en beräknad återhämtning på börsen . Uppgången förklaras i huvudsak av antagandet om stigande räntor. Jämfört med prognosen till budgetpropositionen har prognosen justerats ned med 1,3 respektive . Den reviderade prognosen förklaras av att den genomsnittliga statslåneräntan bedöms bli lägre framförallt men även . minskade skatteintäkterna till , dels till följd av att fribeloppen höjdes till för ensamstående och till för sambeskattade par, dels till följd av lägre värdering av tillgångar på aktiemarknaderna. För prognoseras förmögenhetsskatten öka till , vilket är en uppgång . Den starka ökningen förklaras till stor del av högre tillgångspriser på aktier . För perioden 20042006 bedöms ökningstakten bli i genomsnitt . Diagram 5.5 Förmögenhetsskatt 19912002 Miljarder kronor (tv) och antal personer (th) 5.4.4Skatt på konsumtion och insatsvaror Tabell 5.18 Skatt på konsumtion och insatsvaror 2002 2006 Miljarder kronor och procentuell utveckling -0,3 -1,5 -3,2 -4,8 -6,0 -0,3 -0,1 -0,3 -1,5 -2,6 -1,4 -2,9 -3,3 -3,4 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Personer (tusental) Intäkterna från mervärdesskatten uppgick väntas en relativt svag utveckling, beroende bl.a. på en förmodat låg inflationstakt. 2006 antas en något starkare utveckling av in- I diagram 5.6 åskådliggörs mervärdes- skatten uppdelad efter användning 2003. Diagram 5.6 Moms uppdelad efter användning 2003 Diagram 5.5 redovisar utfallet för förmögenhets- skatten åren 19912002. även hur många personer som för respektive år I diagrammet ingår även moms på investeringar och förbrukning i de företag som har undantag från skatteplikt, vilken implicit belastar de tre användningsområdena. Andelarna mellan statens och kommunernas moms i icke skattepliktig verksamhet respektive hushållens moms på privat konsumtion har i det närmaste varit oförändrade . Staten och kommunerna bedriver även skattepliktig verksamhet men denna beläggs, liksom privat näringsverksamhet, med utgående moms vilken i slutändan träffar hushållens konsumtion. En avsikt med EG-lagstiftningen är att varor och tjänster som tillhandahålls för konsumtion inom EG skall beskattas inom EG och att sådana varor och tjänster som tillhandahålls för konsumtion utanför EG inte skall beläggas med mervärdesskatt inom EG men att ingående mervärdesskatt skall vara avdragsgill. Om och var beskattning skall ske avgörs av vilken typ av vara eller tjänst det gäller och av om köparen är en privatperson eller ett företag. Huvudregeln är att en vara eller tjänst anses tillhandahållen i säljarens land och att eventuell beskattning skall ske där. Det finns dock särskilda bestämmelser för en rad varor och tjänster. Handel med land utanför EG Huvudregeln är att privat konsumtion av varor skall beskattas med den skattesats som gäller i och att tillhandahållande av varor till näringsidkare samt av tjänster anses ske i säljarens land och skall beskattas därefter. Vissa tjänster skall emellertid beskattas i . Om varan säljs på postorder och skickas från ett land utanför EG till skall svensk mervärdesskatt samt eventuell punktskatt och tull betalas när varan tas genom tullen. Detta gäller oavsett om det är en privatperson eller en näringsidkare som köper varan. Som en följd av den internationella handeln deklareras fyra typer av utgående mervärdesskatt: utgående moms vid försäljning i , utgående moms på varuförvärv från EG, utgående moms på tjänsteförvärv från utlandet, samt tullmoms, vilken främst består av utgående moms på varuförvärv från utlandet. I diagram 5.7 illustreras utvecklingstakten 19992003 för de olika typerna av utgående moms. Diagram 5.7 Dekomponering av utgående moms Tjänsteförvärv från utl. Trots att utvecklingstakterna skiljer sig mycket åt mellan de olika typerna kan ett mönster urskiljas med en kraftigare konjunkturell variation för utgående mervärdesskatt på import av varor och tjänster. I diagram 5.8 illustreras utvecklingstakterna 19992003 för den sammanlagda utgående momsen, den ingående momsen samt för nettot av ingående och utgående moms. Diagram 5.8 Utgående, ingående samt nettomoms Utgående och ingående moms varierar på ett likartat sätt med konjunkturen. Utvecklingstakten för nettot av utgående och ingående moms är mer svårtolkad. är mönstret att likna vid kontracykliskt, men det mönstret framträder inte 2003. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen beräknas utvecklingstakten för intäkterna under prognosåren bli något lägre. Huvudsakligen beror det på nedreviderade antaganden för konsumtion och investeringar i statlig och sektor samt på en lägre antagen utvecklingstakt för den privata konsumtionen. Punktskatter är s.k. särskilda konsumtionsskatter. En avsikt med punktskatter är att de ska kompensera de externa kostnader för samhället som uppstår i samband med förbrukningen. De används således för att styra konsumtionen i önskvärd riktning, även om de i många fall har en mer fiskal betydelse. De totala intäkterna från punktskatter uppgick till 2003. Med alkoholskatt avses skatt på sprit, skatt på vin och andra jästa drycker, skatt på mellanklassprodukter samt skatt på öl. Intäkterna uppgick till 2003. förväntas intäkterna minska för att sedan öka något . I diagram 5.9 redovisas skatteintäkternas fördelning per produktslag. Mot slutet av prognosperioden förväntas intäkterna från skatt på vin överstiga de från skatt på sprit. Diagram 5.9 Skatteintäkter per produktslag 19982006 Intäkterna 2004 förväntas minska främst till följd av att det svenska undantaget för införsel upphörde . För privat konsumtion är införseln i stort sett fri. Utöver detta sänkte och skatten på sprit, respektive , vilket antas påverka införseln ytterligare. Dessutom har i prognosen beaktats att EU från utvidgas med nya medlemsstater. Det innebär att reglerna för privatinförsel även gäller från dessa länder. Införseln från de baltiska staterna torde därmed öka och således minska den inhemska försäljningen. Diagram 5.10 Privatinförsel av sprit 20002003 Tusen liter 38,5-procentig sprit Källa: SoRAD, . Diagram 5.10 åskådliggör privatinförseln av sprit 20002003. De införda kvantiteterna avser motsvarande 38,5-procentig sprit. inträffade ett trendbrott och införseln har etablerat sig på en nivå högre än genomsnittet de tidigare tre åren. Totalt uppgick införseln till 2003, vilket innebär en ökning jämfört med . Utfallet stämmer väl överens med prognosen som gjordes till budgetpropositionen. Prognosen och framåt har dock reviderats ned med till följd av att införselns påverkan på skatteintäkterna förväntas bli större än vad som tidigare antagits. Som ett led i den gröna skatteväxlingen höjdes koldioxidskatten och energiskatten på el för hushåll och servicesektorn . Även dieselskatten höjdes liksom skatt på elektrisk kraft för industrin. Regeringen och samarbetspartierna har kommit överens om ytterligare skatteväxlingar om 4 respektive 2005 och 2006. Till detta skall läggas den årliga indexuppräkningen av energiskattesatserna. Intäkterna från energiskatt uppgick till 2003. beräknas intäkterna minska till följd av lägre energiskatt på bränsle. Intäkterna beräknas sedan öka , se tabell 5.19. Tabell 5.19 Skatt på energi 20022006 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Utfallet för intäkter från koldioxidskatt 2003 blev . De beräknas sedan öka med mellan 2,5 och . Intäkternas fördelning på respektive inkomstslag redovisas i diagram 5.11. Av diagrammet framgår att koldioxidskatten genom skatteväxlingsåtgärderna fått ökad andel i förhållande till energiskatten. Diagram 5.11 Skatt på energi 19982006 Jämfört med prognosen till budgetpropositionen blev utfallet för energiskatt lägre . Det lägre utfallet förklaras av att skatt på elektrisk kraft minskade något. Intäkterna från koldioxidskatt blev lägre än beräkningen i budgetpropositionen. 5.4.5Restförda och övriga skatter Under restförda och övriga skatter redovisas nettot av restförda skatter, omprövningar av skatter som gjorts efter taxeringen samt diverse andra skatter och avgifter. De senare inkluderar bl.a. inlevererat överskott från AB samt avgifter till kärnbränslefonden och . I tabell 5.20 specificeras restförda och övriga skatter. Debiterade skatter som av olika anledningar, exempelvis konkurser, inte betalas restförs hos kronofogdemyndigheten. Den del av detta belopp som myndigheten inte kan driva in skrivs av. I intäktsredovisningen är det de nettorestförda skatterna, dvs. skillnaden mellan de skatter som restförs och de skatter som kronofogdemyndigheten lyckas driva in, som redovisas. Omprövningar utgörs av skatter som ändras efter inkomståret genom revisioner, omräkningar eller överklaganden. Tillsammans med omprövningar redovisas även skattetillägg, förseningsavgift, anstånd m.m. I redovisningen hänförs omprövningar i regel till det år då ändringen görs. Tabell 5.20 Restförda och övriga skatter 20022006 -0,2 -7,3 -5,9 -6,1 -6,4 -6,6 -2,7 -1,9 -1,9 -2,0 -2,1 -4,6 -4,1 -4,2 -4,4 -4,5 Omprövn., skattetill. -0,3 -0,4 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är det framför allt utfallet avseende omprövningar som blev högre än beräknat. 5.5Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning beräknas skatteinkomsterna uppgå till medan övriga inkomster beräknas till . Statsbudgetens totala inkomster beräknas under 20042006 öka med i genomsnitt . beräknas skatteinkomsterna och övriga inkomster att öka med i genomsnitt respektive . Tabell 5.21 Statsbudgetens inkomster 20022006 -17,2 -38,1 -24,8 -10,7 -14,3 Skatt på fast egendom Skatt på varor och tjänster Skatt på import m.m. Utjämningsavgift och kompensation för mervärdesskatt -1,8 -5,8 -6,8 -8,0 -4,2 -4,4 -5,8 -5,1 -5,2 -5,4 -8,6 -9,7 -8,8 -6,6 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens aktier