prop · GR031d12 · 2004-01-01 00:00:00 — Avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa Historisk utveckling och aktuella tendenser ........................................................ Stora variationer i sjukskrivningar under 90 - talet ................................. Aspekter på sjukskrivning och dess förändringar .............................................. Konjunkturer som förklaring till förändringar i sjukskrivning .......... Arbetsmiljö och sjukskrivningar i olika delar på arbetsmarknaden ... Attityder till sjukskrivning ................................................................... Regionala skillnader i sjukskrivning ..................................................... Regeringens åtgärder för att motverka ohälsan 2002 2003............................. Arbete för att minska ohälsan på myndighetsnivå ............................................. Underbilaga ...............................................................Den demografiska utvecklingen 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Sjukpenning som andel av förvärvsinkomst i olika familjetyper .......... Antalet sjukfall och därav inskrivna arbetssökande................... 2.3Andelen hela sjukpenningdagar av totala antalet från sjukförsäkringen ersatta dagar med fördelning efter sjukperiodens längd..................................... 2.4Från sjukförsäkringen ersatta nettodagar avseende sjukpenning efter län, antal samt andel av arbetskraften samt förändring mellan januari juni 2003 och januari ................................................................................. 3.1 Yrkes/utbildningsgrupper med högst sjukskrivning ............................. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Antal dagar med sjukskrivning1 19552002.......................................................... Antal sjukdagar i relation till arbetskraftens storlek, 19652002...................... 2.4Antalet från sjukförsäkringen ersatta nettodagar avseende sjukpenning 2.5Från sjukförsäkringen ersatta nettodagar avseende sjukpenning efter sjukfallets längd, kvinnor 2001-2003, förändring i antal från motsvarande månad 2.6Från sjukförsäkringen ersätta nettodagar avseende sjukpenning efter sjukfallets längd, män 2001-2003, förändring i antal från motsvarande månad föregående år............................................................................................. 2.7Sjukfallens varaktighet som andel fall som fortvarande pågår efter 2, 6, 12 resp. 24 månader...................................................................................... 2.8Antal personer i arbetslivsinriktad rehabilitering efter kön, 3.1 Arbetslöshet och sjukfrånvaro ............................................................................ 3.2Andelen sjukpenning av förvärvsinkomsten för kvinnor i olika sektorer 3.3Andel sjukpenning av förvärvsinkomsten efter arbetsplatsens storlek, 3.4 Andelen arbetsorsakade besvär av all sjukfrånvaro ............................................ 3.5Andel sjukpenning av förvärvsinkomst efter ålder och utbildningsnivå, 3.6Andel sjukpenning av förvärvsinkomst efter ålder och utbildningsnivå, 3.7 Ohälsotal och arbetslöshet för länen .................................................................. Regeringen fastställde i budgetpropositionen ett mål för minskad ohälsa. Denna bilaga är den första avstämningen av målet. Avstämningen avser i första hand utvecklingen av från sjukförsäkringen ersatta nettodagar1 . Bakgrunden till ohälsomålet är den snabba ökningen av framför allt de långa sjukskrivningarna . De senaste årens utveckling mot allt flera sjukskrivningar har vänt . Såväl antalet ersatta nettodagar som antalet sjukfall har minskat . Regeringen räknar med en viss fortsatt nedgång och även . Nedgången gäller i första hand sjukfall kortare än . Andelen deltidssjukskrivningar har ökat. Detta kan tyda på att aktörerna den sjukskrivne, försäkringens administration, arbetsgivare och läkare nu verkar på ett mer aktivt sätt än tidigare för att den sjukskrivne skall kunna ta tillvarata arbetsförmågan och återgå till arbete på deltid. Det minskade antalet nya sjukfall är sannolikt till stor del en effekt av en försvagad konjunktur. Sjukfall som överstiger fortsätter att öka, särskilt de sjukfall som pågått längre än . Kvinnor är överrepresenterade bland de sjukskrivna och svarar för ca två tredjedelar av alla sjukskrivningsdagar. Dagens sjukskrivningsnivå för män är inte särskilt hög i ett långt tidsperspektiv, medan skillnaderna mellan kvinnor och män tenderar att öka. Kvinnor är mer sjukskrivna än män oavsett om man tar hänsyn till ålder, utbildning, familjetyp eller bransch. Den största skillnaden mellan kvinnor och män gäller högskoleutbildade. Sjukskrivningarna har varit och är i växande grad en jämställdhetsfråga. Det finns skillnader mellan sektorer, branscher och yrken när det gäller sjukskrivningar. Yrken och sektorer inom framför allt den primärkommunala sektorn har en förhållandevis hög sjukskrivning även om man tar hänsyn till ålders- och könssammansättningen. 1 Med nettodagar avses ersatta sjukpenningdagar omräknade till hela 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Det finns även regionala skillnader. Regioner med hög arbetslöshet har ofta även en hög andel sjukskrivna och personer med aktivitets- och sjukersättning. De kraftiga fluktrationerna i sjukskrivning måste bedömas utifrån många aspekter. Utöver konjunkturer har förändringar i ekonomiska incitament, försäkringsadministration, arbetsmiljö och möjligen förändrade attityder till framför allt psykiska diagnoser. Regeringen fastställde i budgetpropositionen ett mål för minskad ohälsa. Målet innebär att frånvaro från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall halveras . Parallellt skall antalet nya aktivitets- och sjukersättningar minska. Hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen . Frånvaro från arbetslivet på grund av sjukskrivning Sjukskrivningarna kan delas upp i tre delar beroende på sjukskrivningens längd och ersättningsform. Den första delen är den så kallade karensdagen för vilken det inte utges någon ersättning. till och med dag 21 i perioden ersätts av arbetsgivaren i form av sjuklön. Sjuklöneperioden har förlängts . Fram till denna tidpunkt utbetalades sjuklön t.o.m. dag 14. Sjukpenning som betalas ut från sjukförsäkringen utges från och med dag 22. En sjukskriven som inte omfattas av sjuklönelagen är oftast berättigad till sjukpenning. Detta gäller bl.a. arbetslösa och egenföretagare. I dessa fall utgår sjukpenning från och med dag 2. Om den försäkrade som har inkomst från annat förvärvsarbete än anställning har valt att ha 3 eller utges sjukpenning därefter. Regeringens ohälsomål innefattar alla sjukskrivna som har rätt till ersättning i form av sjuklön eller sjukpenning och beräknas inklusive karensdagen. Även arbetslösa och andra grupper som saknar anställning men har rätt till sjukpenning inkluderas. Målet innefattar inte personer som uppbär rehabiliteringspenning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA som regel ut om den sjukskrivne deltar i någon form av arbetslivsinriktad rehabilitering. Frånvaro från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall mätas med () statistik över antalet ersatta nettosjukpenningdagar från sjukförsäkringen och sjukfrånvarodagar . I måttet ingår även karensdagarna. Nettodagar betyder i sammanhanget att de dagar där ersättningen avser partiell sjukskrivning omräknas till . Exempelvis utgör två halva ersättningsdagar en nettodag. En fördel med detta mått är att det fångar upp även förändringar som beror på att andelen med hel sjukpenning ändras. En annan fördel med måttet är att det finns en direkt koppling till kostnadsutvecklingen, liksom till arbetsutbudet. När det gäller sjuklöne- och karensdagar baseras regeringens halveringsmål på uppgifter utan omräkning till nettodagar. Det statistiska underlaget tillåter inte en sådan omräkning. Detta bedöms dock endast ha en marginell betydelse. Den statistik som finns om sjukpenningperiodernas längd visar att andelen partiella ersättningar är betydligt lägre för de kortare sjukfallen, för fallängder jämfört med längre sjukfall där motsvarande andel är . De allra flesta sjukfallen avslutas innan de har hunnit bli ersättningsärenden. Frånvaro på grund av sjukskrivning bör inte sammanblandas med begreppet sjukfrånvaro i arbetskraftsundersökningarna (). Sjukfrånvarande enligt är de som under en mätvecka har varit frånvarande från sitt arbete på grund av sjukdom. För att bli registrerad som sjukfrånvarande enligt krävs således att det finns en anställning. Frånvaro från arbetslivet på grund av sjukskrivning enligt regeringens definition är således ett bredare begrepp än sjukfrånvaro enligt arbetskraftsunderökningarna. Regeringens mål inbegriper även sjuk- och aktivitetsersättningar (tidigare förtidspensioner och sjukbidrag). Dessa skall mätas med RFV:s officiella statistik över antalet beviljade aktivitets- och sjukersättningar. Utgångspunkten för regeringens mål är helårsutfallet , dvs. det totala antalet ersatta nettodagar, uttagna sjuk- och karensdagar och nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar Tidpunkten för målet är . Detta skulle kunna innebära att målet avläses utfallet . Emellertid påverkas en enskild månadssiffra i hög grad av säsongsmässiga variationer, varför detta inte anses lämpligt. För att undvika att säsong och andra liknande faktorer påverkar utfallet skall målet för frånvaro på grund av sjukskrivning vara uppfyllt om summan av ersatta nettodagar, sjuklönedagar- och karensdagar för perioden är högst hälften så många som antalet motsvarande dagar 2002. Tillägg skall dock göras med hänsyn till den demografiska utvecklingen (utvecklas vidare i underbilaga). För aktivitets- och sjukersättningar innebär målet att årsgenomsnittet av antalet nybeviljade ersättningar skall vara lägre än det totala antalet nybeviljade ersättningar 2002 efter tillägg för den demografiska utvecklingen. Demografin beräknas ha en relativt liten effekt på sjukskrivningar och antalet nybeviljade sjukersättningar framöver. Visserligen beräknas andelen och antalet personer i åldrarna 60 att öka i förhållande till övriga personer i arbetsför ålder mellan åren 2002 2008. Effekten av detta motverkas delvis av att andelen och antalet personer i åldrarna 50 beräknas minska något . ersattes 94,5 miljoner nettodagar från sjukförsäkringen. Dessutom uppgick antalet sjuklönedagar och karensdagar till sammanlagt 16 miljoner dagar. Totalt innebär detta 110,5 miljoner dagar. En halvering enligt regeringens mål innebär att antalet ersatta nettodagar samt sjuklöne- och karensdagar för perioden t.o.m. skall uppgå till 55,3 miljoner dagar, innan den demografiska utvecklingen har beaktats. Enligt vad som framgår av underbilagan beräknas demografieffekten till 1,2 miljoner dagar. Efter att demografieffekten har beaktats kan målet för antalet dagar med frånvaro på grund av sjukskrivning kvantifieras till 56,5 miljoner dagar. Detta innebär att om ersatta nettodagar samt sjuklöne- och karensdagar t.o.m. högst uppgå till detta tal har regeringens mål för frånvaro på grund av sjukskrivning uppnåtts. Demografieffekten baseras på SCB:s prognoser. Den faktiska befolkningsutvecklingen kan naturligtvis skilja sig från prognosen. Eftersom denna skillnad brukar vara liten kommer demografieffekten inte att omräknas på grund av utfallet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Detta innebär att antalet nettosjukpenningdagar minskar. Nedgången beräknas till 1,8 miljoner dagar och ytterligare 1,7 miljoner dagar . kommer antalet sjuklönedagar att öka i motsvarande omfattning. Eftersom regeringens halveringsmål innefattar både sjukpenningdagar och sjuklönedagar leder förändringar i sjuklöneperioden endast till omfördelning mellan de olika sjukskrivningsperioderna inom ramen för målformuleringen. Antalet karens- och sjuklönedagar Mål för antalet dagar med sjukskrivning juli beviljades 63 738 förtidspensioner och sjukbidrag. Den demografiska utvecklingen har även betydelse för antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar. Den demografiska utvecklingen beräknas höja den genomsnittliga nivån för nybeviljandet med 500 nya fall. Detta innebär att om nybeviljandet i årsgenomsnitt blir lägre än 64 238 har regeringens mål för nya aktivitets- och sjukersättningar uppnåtts. Det är dock möjligt att ett enskilt år visar ett högre tal. Årsgenomsnitt för nybeviljade aktivitets- och sjuk- ersättningar 2003 juni 2008=regeringens mål 2Historisk utveckling och aktuella tendenser I detta avsnitt beskrivs sjukskrivningarna i ett långsiktigt perspektiv. Dessutom görs uppföljning av utvecklingen . Utgångspunkten är därvid regeringens ohälsomål och de åtgärder som regeringen har presenterat (se avsnitt 4). 2.1Stora variationer i sjukskrivningar Såväl sjukfrånvaro enligt arbetskraftsundersökningarna (), antalet sjukskrivna personer som statens utgifter för sjukskrivningar nådde en mycket hög nivå . Man får gå tillbaks till högkonjunkturåren för att hitta liknande nivåer. blev antalet personer med aktivitets- och sjukersättning rekordhögt och uppgick till nästan en halv miljon personer. Statens utgifter för sjukskrivning och förtidspension uppgick till , vilket i fasta priser är de högsta någonsin om skillnader i ersättningsnivå beaktas. Diagram 2.1 Antal dagar med sjukskrivning1 19552002 Källa: RFV och egna beräkningar. 1 Inkluderar ersatta sjukpenningdagar, sjuklönedagar och karensdagar. infördes regeln om att arbetsgivarna betalar sjuklön , infördes en karensdag. Dessa förändringar i kombination med den djupa konjunkturnedgången bidrog gemensamt till den rekordlåga nivån på utbetalda sjukskrivningsdagar . Antalet sjuklönedagar uppgick till cirka 16 miljoner och utgör därmed av det totala antalet sjukdagar. Utvecklingen av antalet utbetalade sjukpenningdagar via det allmänna sjukförsäkringssystemet ökade kontinuerligt från dess införande . Därefter har sjukskrivningarna följt konjunkturerna tämligen väl. Sjukskrivningarna har genomgående ökat . De långsiktiga variationerna skall också ses i ljuset av förändringarna i arbetskraften. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA var kvinnors arbetskraftsdeltagande , att jämföra med . Om man relaterar sjukskrivningen till arbetskraften, får man en något annorlunda bild över utvecklingen. Sjukskrivningsnivån mellan 1993 1997 var mycket låg sett i ett längre perspektiv. Dagens sjukskrivningsnivå för män är inte särskilt hög i ett långt tidsperspektiv, medan skillnader mellan kvinnor och män tenderar att öka. Diagram 2.2 Antal sjukdagar i relation till arbetskraftens storlek, 19652002 1965 1968 1971 1974 1977 1980 1983 1986 1989 1992 1995 1998 2001 Källa: SCB, RFV och egna beräkningar. De långa sjukskrivningarna ökar kraftigt Ökningen i sjukskrivningarna är koncentrerad till de långa fallen, framför allt till de sjukskrivningar som är . Diagram 2.3 Antal sjukfall Källa: RFV/ Medan de kortvariga sjukskrivningarna således varierat har de längre sjukskrivningarna ökat kraftigt allt . Antalet ersatta dagar för sjukskrivningar med en varaktighet har tredubblats och statens utgifter för de långa sjukskrivningarna utgjorde av de totala utgifterna 2002. De långa sjukskrivningarna har haft en tendens att övergå i allt längre fall. har antalet avslutade fall minskat i alla s.k. längdklasser i varje fall i relation till antalet fall. Många av de längre sjukfallen övergår vanligen i sjukersättning (förtidspension). Antalet nybeviljade förtidspensioner har varierat . I slutet av 1990- talet nybeviljades relativt få förtidspensioner en utveckling som förbytts till ett relativt högt nybeviljande. beviljades 63 738 personer förtidspension, vilken är den högsta nivån . Trots de senaste två årens höga nybeviljande av förtidspensioner har således de längsta sjukskrivningsfallen fortsatt att öka i antal framför allt genom att färre sjukskrivningsfall avslutats. Det förändrade diagnospanoramat kan vara en anledning till svårigheterna att avsluta de långa sjukfallen. Antalet sjukskrivna på grund av psykiska besvär har ökat kraftigt , och utgör ungefär av sjukfallen. dominerar emellertid rörelseorganens sjukdomar som den vanligaste diagnosen och omfattar nästan hälften av sjukfallen. Flera utredningar har konstaterat att ökningen av sjukskrivningarna varit ungefär lika stor i alla grupper. Sjukskrivningen bland kvinnor har emellertid ökat något starkare än bland män. Mer intressant är möjligen att relatera dagens sjukskrivningar för olika grupper till ett mer jämförbart år vad gäller den allmänna sjukskrivningsnivån. I tabell 2.1 redovisas sjukpenningens andel av förvärvsinkomsten för olika hushållstyper och år. Detta mått är en god approximation på sjukskrivningens omfattning. Den kanske mest slående skillnaden vid en jämförelse med sjukskrivningar då ungefär samma regelverk som gällde gäller kvinnor i barnfamiljer. Sjukskrivningen i denna grupp har sjunkit dramatiskt . Förändringen hör med stor sannolikhet samman med minskningen av barnafödandet, som var mycket högt . Tabell 2.1 Sjukpenning som andel av förvärvsinkomst i olika familjetyper1 Ensamstående med barn, Gifta/sambaoende med barn, 20 - 39 år Ensamstående utan barn, Ensamstående, 40-59 år 40 - 59 år 20 - 59 år 1 Detta mått underskattar sjukskrivningen för alla med inkomst över inkomsttaket i sjukförsäkringen. Felet är emellertid marginellt enligt SCB:s Sjukdom och ohälsa, bilaga 1. Källa: SCB, LOUISE-data. har sjukskrivningstalen ökat något för ensamstående med barn. Ensamstående såväl kvinnor som män är mer sjukskrivna än sammanboende i de flesta åldersgrupper. Bland de förvärvsarbetande var av kvinnorna och av männen sjukskrivna mer än två sammanhängande veckor (d.v.s. fick sjukpenning) . Jämfört (1993) var detta ungefär oförändrat för kvinnor, medan andelen sjukskrivna män var lägre 2001 än . Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att förebygga sjukskrivning bland arbetslösa. Av samtliga sjukfall utgjorde inskrivna arbetssökande , med en stor överrepresentation på de korta sjukfallen som kan förklaras av att de arbetslösa inte har någon sjuklöneperiod. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Tabell 2.2 Antalet sjukfall och därav inskrivna arbetssökande Källa: RFV. Antalet personer med aktivitets- eller sjukersättning uppgick vid halvårssskiftet 2003 till 491 000. Det innebär att en nettoökning med cirka 70 000 personer har ägt rum . Åldersstrukturen hos personer med sjukersättning gör att avgången från denna grupp kommer att ligga på cirka 40 000 . Kvinnorna utgör av gruppen och utbildningsnivån är låg i förhållande till hela befolkningen. uppgång vände utvecklingen för sjukskrivningar . (jan ) har antalet ersatta nettodagar minskat jämfört med . Kvinnors sjukfrånvaro har minskat och mäns . Nedgången beräknas fortsätta . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Den förlängda sjuklöneperioden innebär i sig att antalet nettodagar blir 1,7 miljoner dagar färre 2003. beräknas antalet sjuklönedagar öka i motsvarande omfattning. Förlängningen av sjuklöneperioden påverkar således inte förutsättningarna att uppnå regeringens halveringsmål utan är enbart en omfördelning mellan de dagar som ersätts med sjuklön och dagar med sjukpenning. Diagram 2.4 Antalet från sjukförsäkringen ersatta nettodagar avseende sjukpenning 20002003 Av diagrammen 2.5 och 2.6 framgår att årets nedgång i antalet ersatta nettodagar kan hänföras till de kortare och medellånga sjukfallen. Antalet nettodagar för sjukfall som varat eller mindre har januari minskat för kvinnor och för män jämfört med . har antalet nettodagar för sjukfall som har varat mellan och minskat för kvinnor och för män. Nedgången kan delvis förklaras av att ett ökat antal personer sjukskrivits på deltid (tabell 2.3). Delvis beror utvecklingen på att färre personer blivit sjukskrivna. Däremot finns det inga tecken på att pågående sjukfall avslutats tidigare nu än vad som var fallet . Vid konjunkturuppgång ökar sjukfrånvaron. Vid konjunkturnedgång gäller det motsatta. Tillväxten i den svenska ekonomin har varit svag sedan tredje kvartalet 2002. Till följd av den svaga konjunkturen har antalet varsel och arbetslösheten ökat . har sysselsättningsgraden minskat. Denna osäkerhet om den fortsatta ekonomiska utvecklingen har sannolikt bidragit till att antalet nya sjukfall har minskat. Den ökade andelen deltidssjukskrivningar tyder på att en eller flera av de olika aktörerna inom området den sjukskrivne, försäkringens administration, arbetsgivare och läkare agerar på ett mer aktivt sätt än tidigare för att den sjukskrivne skall kunna ta tillvara eventuell restarbetsförmåga och återgå till arbete på deltid. Antalet nettodagar för sjukfall som överstiger har fortsatt att öka . Framförallt har antalet sjukfall som har pågått eller längre ökat. Antalet ersatta nettodagar för sjukfall längre än steg för kvinnor och för män mellan perioderna januari och . Utvecklingen av de långa sjukfallen hänger delvis samman med nybeviljandet av aktivitets- och sjukersättningar (tidigare förtidspensioner). Särskilt gäller detta sjukfall överstigande . var nybeviljandenivån hög, vilket sannolikt var den huvudsakliga förklaringen till att antalet nettodagar ökade i långsammare takt. På grund av statistikomläggningar hos finns ännu inte uppgifter om nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar tillgängliga . Beräkningar som baseras på antalet personer som fyller och således övergår till ålderspension, totala antalet förtidspensionerade samt uppgifter från regionala försäkringskassor tyder på att det har beviljats betydligt färre aktivitets- och sjukersättningar än . Diagram 2.5 Från sjukförsäkringen ersatta nettodagar avseende sjukpenning efter sjukfallets längd, kvinnor 2001-2003, förändring i antal från motsvarande månad föregående år Diagram 2.6 Från sjukförsäkringen ersätta nettodagar avseende sjukpenning efter sjukfallets längd, män 2001-2003, förändring i antal från motsvarande månad föregående år 0107 0109 0111 0201 0203 0205 0207 0209 0211 0301 0303 0305 0307 Det totala antalet pågående sjukfall uppgick till ca 291 000 . Det var 900 sjukfall färre än . Antalet sjukfall har minskat i de kortare längdklasserna. Cirka 102 000 kvinnor och 60 000 män hade haft sjukpenning än , vilket var en minskning med 10 000 kvinnor och 7 000 män jämfört med . Procentuellt sett var minskningen ungefär densamma både för kvinnor och för män. Antalet sjukfall överstigande har fort- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA satt att öka. Framförallt gäller detta de längsta fallen, överstigande . Ökningen är dessutom större för kvinnor än för män (28,7 resp. ). Antalet pågående sjukfall bestäms dels av antalet nya sjukfall, dels av längden på sjukfallen, dvs. hur snabbt sjukfallen avslutas. Sjukfall kan avslutas antingen genom att den sjukskrivne återgår till arbete eller beviljas aktivitetsersättning/sjukersättning. Antalet nya sjukfall har tenderat att minska . januari inträffade 17 000 färre sjukfall jämfört med . Detta är en nedgång . En av förklaringarna till nedgången är sannolikt, som tidigare nämnts, det försämrade konjunkturläget och ökad osäkerhet om utvecklingen framöver. De ökade resurser som administrationen tillförts (se avsnitt 4) kan förväntas bidra till att sjukpenningsärenden avslutas tidigare än vad som har varit fallet. Någon förkortning i varaktigheten har dock ännu inte skett, vilket även framgår av diagrammet nedan. I diagrammet redovisas andelen ärenden som fortvarande pågår , 6 månader, 12 månader och 24 månader åren 2001, 2002 samt januari . Diagram 2.7 Sjukfallens varaktighet som andel fall som fortvarande pågår efter 2, 6, 12 resp. 24 månader Deltidssjukskrivningar skall vara förstahandsalternativ När arbetsförmågan inte är helt nedsatt är det möjligt att vara sjukskriven till 25, . Deltidsjukskrivningar är mer förekommande bland kvinnor än män. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA för båda könen att det är heltidssjukskrivningar som dominerar. uppgick andelen ersatta heltidsdagar till vad gäller kvinnor och vad gäller män.