prop · GR03143 · 2004-05-12 00:00:00 — En särskild utredare (dir. 2003:54) fick regeringens uppdrag att fullfölja det arbete som har bedrivits i Arbets- gruppen med uppgift att inventera kunskaper om sexuell exploatering av barn m.m. (S 2002:B). Bland annat skall den svenska handlingsplanen mot kommersiell sexuell exploatering av barn följas upp och behovet av ytterligare åtgärder skall övervägas. Regeringen har avsatt 500 000 kro- nor för utredningens utåtriktade insatser. Utredningen skall slutföra sitt arbete . Utbildningsinsatser inom försvarsmaktens internationella insatser (utgiftsområde 6, Totalförsvaret) I utbildningen inför försvarsmaktens internationella insatser (anslag 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser) upp- märksammas barns situation i krigsområde. Samtliga befäl genomgår utbildningsblocket, vilket sker i samarbete med Ecpat, Kvinna till kvinna och , och omfattar bl.a. frågan om barnsexhandel. 9 Barnets rätt till kultur och fritid Barnets rätt att få vara barn och barndomens egenvärde betonas särskilt i artikel 31 genom att den erkänner barnets rätt till vila och fritid, lek och rekreation anpassad till barnets ålder. Artikeln erkän- Skr. 2003/04:143 ner även barnets rätt att fritt delta i det kulturella livet. erkänner också barnets rätt till information och massmediers roll. I artikel 17 erkänns barnets tillgång till medier samt rätt till information, som vikten av att skydda barnet mot skad- lig påverkan av medier framhålls. 9.1Insatser för barn och unga inom kulturområdet Frågor om bl.a. teater, dans och musik, bibliotek, litteratur, läsande och språket, bildkonst, arkitektur och form, film, museer och utställningar, trossamfund, forskning inom kulturområdet samt konstområdesöver- gripande verksamhet omfattas av kulturpolitiken (utgiftsområde 17 Kul- tur, medier, trossamfund och fritid). Målen för politikområdet är att värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla att använda den; att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget ska- pande; att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenom motverka kommersialismens negativa verkningar; att ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället; att bevara och bruka kulturarvet; att främja bildnings- strävande samt att främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom landet. Barns och ungas rätt och möjlighet till deltagande i det kulturella och konstnärliga livet har varit en prioriterad fråga i den svenska kulturpoliti- ken allt . Sedan 1996 års kulturproposition (prop. 1996/97:3) har målgruppen för flera av de statliga reformerna varit just barn och ungdom. Barn och ungdomar är landets flitigaste kulturkonsumenter och kultur- utövare. Det är bland flickor och pojkar upp till som det är vanli- gast att besöka någon kulturinstitution, själv ha skrivit något, läst en bok eller utövat konstnärlig verksamhet. De ekonomiska resurser som sam- hället satsar på kulturverksamhet med särskild inriktning på barn- och ungdomsgrupper kan uppskattas till . För att ytterligare stärka barnkulturens ställning aviserade regeringen i årets budgetproposition (prop. 2003/04:1) avsikten att tillsätta en särskild aktionsgrupp med uppdrag att bl.a. inleda ett särskilt modellsamarbete med ett antal kommuner samt pröva hur professionella konstnärer och kulturutövare kan få en större roll i bl.a. skolan. Om inget annat anges hänför sig de insatser som redovisas nedan till utgiftsområde 17, Kulturpolitiken. Insatser inom teater, dans och musik Barn och ungdomar utgör av publiken på landets offent- ligstödda teatrar. Av institutionsteatrarnas föreställningar var mer än en tredjedel barn- och ungdomsföreställningar, medan två tredjedelar av de fria teatergruppernas föreställningar vände sig till barn och ungdom. redovisar att av teaterns nationella tur- néer hade unga som målgrupp och att av besökarna var under Skr. 2003/04:143 . Musiken är för många barn och unga den viktigaste kulturformen, både genom eget utövande och genom lyssnande. De regionala och lokala orkesterinstitutionerna hade en konsertpublik om 93 000 besök på kon- serter för skolor/förskolor vilket motsvarar av institu- tionernas totala publik. av Svenska rikskonserters anslag 2003 går till barn- och ungdomsverksamhet. Länsmusikorganisa- tionerna hade 420 000 besök på föreställningar för skola/förskola . Ökat stöd till fria grupper Barn- och ungdomsteater utgör en väsentlig del av landets offentlig- stödda teatrars verksamhet. Både institutionsteatrarna och de fria teater- grupperna erbjuder föreställningar som vänder sig till barn och ungdom. Regeringen har successivt utökat stödet till de fria grupperna, som uppgick till . Insatser inom litteraturen, läsandet och språket har en stark ställning i landet. Antalet barnbokslån vid de kommunala folkbiblioteken uppgick till nästan 28 miljoner. Barn- och ungdomsböcker svarade för av bokförlagens utgiv- ning och boken nådde av småbarnen. Förbättrad tillgång till litteratur Genom bibliotekslagen och inköpsstödet till folk- och skolbibliotek har förutsättningarna för barns och ungdomars tillgång till litteratur väsent- ligt förbättrats. Distributionsstödet ger biblioteken gratis tillgång till den litteratur som får statligt utgivningsstöd. Kommunerna har dessutom möjlighet att utöka personalresurserna på skolbiblioteken genom att utnyttja statens stöd till personalförstärkning i skola och fri- tidshem. Statligt stöd utgår också till verksamheten med En bok för alla AB, för utgivning av kvalitetsböcker till lågt pris. Utgivningen är inriktad på skönlitteratur för vuxna, barn och ungdom, med en särskild betoning på de två sistnämnda målgrupperna. Kommuner, förskolor, skolor, bibliotek, bokhandlar, ideella föreningar och andra sammanslutningar kan ansöka om statligt stöd för att främja läsning. Bidrag utgår i första hand till insatser bland barn och unga. Sta- tens kulturråd ger därutöver ut en barnbokskatalog, vilken distri- bueras till skolor, bibliotek och bokhandlar, i syfte att ge vägledning till vuxna om barn- och ungdomslitteratur och att väcka läslust. beslutade regering och riksdag att instifta ett årligt inter- nationellt litteraturpris till minne för barn och ung- Priset på delades ut första gången . sänktes mervärdesskatten på böcker och tidskrifter m.m. från till . Insatsen syftar till att öka läsandet i Insatser inom området för museer och utställningar Museerna har ökat sina satsningar för barn och ungdomar under senare anordnades knappt 30 000 visningar med totalt 1,2 miljoner besök för skol-/förskolegrupper. Vidare har Riksutställningar ökat an- delen utställningar som producerades för barn med drygt Skolans andel som arrangör har mer än tre- kommer att satsa särskilt på utsmyckningar i miljöer där barn och ungdomar vistas. inleds den första etappen av fri entréreformen med gratis inträde på de tre statliga museerna , Tanken är att övriga berörda statliga museer som skall omfattas av reformen fr.o.m. . statliga museer gäller alla, dvs. även barn och ungdomar och avser muse- Tanken är också att reformen skall möjliggöra satsningar på bl.a. pedagogik. Vidareutvecklad pedagogisk verksamhet m.m. Flertalet av de centrala museerna arbetar med att vidareutveckla den upp- skattade pedagogiska verksamheten riktad mot främst barn och ungdom. genomfördes en särskild museipedagogisk sats- ning om på de regionala museerna samt de två cen- trala museiinstitutionerna och . Insatser inom den konstområdesövergripande verksamheten Nationella uppdrag för utveckling och förnyelse av barn- och ungdomsteater, barnkulturforskning och pedagogik m.m. Nio tidsbegränsade nationella uppdrag ges till vissa institutioner eller verksamheter som står för utveckling och förnyelse inom en konstrikt- ning eller en verksamhetsform. Tre av dessa uppdrag rör direkt barn och ungdomar: barn- och ungdomsteater, ungdomskultur samt barnkultur- Innehavare av dessa uppdrag har varit, eller är, Dalateatern, Teater, Cirkus Cirkör, Drömmarnas Hus, , Skr. 2003/04:143 och . Stöd till verksamhet med länskonstnärer För att höja kvaliteten inom amatörkulturen och stimulera barns och ungas intresse för konst och kultur finns även ett statligt stöd för verk- samhet med länskonstnärer. Länskonstnärerna skall sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur samt skapa fler möjligheter för barn och ungdomar att möta ett professionellt kulturliv och utveckla ett eget skapande bl.a. i skolan. Stöd till de nationella minoriteternas språk och kultur Ett särskilt stöd i syfte att främja de nationella minoriteternas språk och kultur inrättades . Stödet inrymmer allmänt kulturstöd med inriktning mot bl.a. barn och unga. Filmen har en allt viktigare roll som kulturyttring för barn och ungdomar. Filmen har en given plats som läromedel och kan vara en utgångspunkt för samtal och inspirera till eget skapande. Flera av de viktigaste stödformerna för filmproduktion, som reglerades 1998/99:131 Ny svensk filmpolitik, har ett tydligt barn- och ung- uppgick Svenska filminstitutets stöd till En barn- och ung- domsfilmkonsulent värnar särskilt om barnfilmens ställning. Regionala resurscentrum för film och video Den nya mediekulturen gör inte unga till enbart mottagare utan även till På filmområdet har regeringen gett unga möjligheter till eget skapande med film och andra medier för rörliga bilder genom inrättandet av ett särskilt stöd till regionala resurscentrum för film och video. fick 19 sådana resurscentrum bidrag via . Svenska Filminstitutets satsning på skolbioverksamhet är ett annat exempel på en satsning på barns och unga intresse för film. 2002/2003 bedrevs skolbio i 175 av 289 kommuner. Övriga insatser inom kulturområdet Kultur i skolan (utgiftsområde 16, Utbildningspolitik) Kultur i skolan har pågått , där 15 miljoner kronor har fördelats på flera utvecklingsprojekt. genomförde regeringen seminarium för att sprida projektens erfarenheter. 2003/04:143 En dokumentation om arbetet kommer att skickas till Kultur inom ramen för storstadspolitiken (utgiftsområde 8) Kulturen har av flera storstadskommuner lyfts fram som en betydelsefull faktor för att nå de uppställda målen för de aktuella stadsdelarna och dess boende. Kulturinsatserna har t.ex. ökat känslan av trygghet och trivseln i bostadsområdet, stärkt identitet och hemkänsla. Många av insatserna har varit inriktade främst på barn och ungdomar. Insatser för språk- och kun- skapsutveckling i förskolor och skolor har varit viktiga och fått stort genomslag, liksom olika skol- och förskolesatsningar på teater, dans och musik. Även de statliga kulturinstitutionernas reguljära verksamhet där den omfattar storstadspolitikens målsättningar inriktas ofta på barn och ungdom. Forum för levande historia inrättades den nya myndigheten för levande historia, som bland annat skall bedriva utåtriktad verksamhet med inrikt- ning på kunskap, kultur och utbildning. Särskilt fokus skall ligga på att nå barn och unga samt vuxna i dessas närområde. Ett aktuellt projekt inom myndigheten är ett samarbete med , där ungdomars attityder, utsatthet och delaktighet med fokus på rasism, anti- semitism, homofobi och islamofobi undersöks. 9.2Insatser för barn och unga inom medieområdet Mediepolitiken (utgiftsområde 17 samt utgiftsområde 1) omfattar dags- press, radio och television samt skydd av barn och ungdom från skadligt innehåll i massmedierna. Målen för politikområdet är att stödja yttrande- frihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna. Om inget annat anges utförs insatserna nedan inom ramen för medie- politiken, utgiftsområde 17 samt utgiftsområde 1. Radio och TV i allmänhetens tjänst Skärpta krav i sändningstillstånden m.m. För radio och TV i allmänhetens tjänst har kraven i sändningstillstånden skärpts vad gäller insatser för barn och ungdomar under tillstånds- perioden 20022005. (), () och utbildningsradio (UR) skall enligt tillstånden ägna ökad uppmärksamhet åt program för och med barn och ungdomar samt i dessa program förmedla kulturella och konstnärliga upplevelser samt nyheter och information. Bolagen skall också ta särskild hänsyn till de språkliga behoven hos barn som tillhör språkliga eller etniska minoriteter. ökade utbudet för barn och ungdom i SVT1 och SVT2 Skr. 2003/04:143 jämfört med , och program för målgruppen inom olika genrer fanns på tablån . Till detta kom sändningarna i den digitala Barnkanalen. Som ett komplement finns särskilda avdelningar på SVT:s hemsida som riktar sig till barn och ungdomar. SR sände barnprogram i P1, P2 och P4. Även Sisuradion och Sameradion erbjöd barnprogram . Huvuddelen av SR:s programutbud för de lite större barnen och för ungdomarna sändes i P3, där man bl.a. i samarbete med Ekoredaktionen inledde ett försök med nyhetssändningar riktade till en ung publik. Liksom hos SVT finns sär- skilda avdelningar riktade till målgruppen på SR:s hemsida. UR producerar och sänder i enlighet med sitt uppdrag program för för- skola, ungdomsskola, vuxenutbildning och högskola. Sändningsvolymen i både och radio och TV ökade och av UR:s program riktade sig till barn och ungdom. Insatser mot skadligt medieinnehåll Enligt artikel 17 i , som handlar om massmedias roll, skall staten bl.a. uppmuntra utvecklingen av lämpliga riktlinjer för att skydda barnet mot information och material som är till skada för barnets välfärd. Rådet mot skadliga våldsskildringar () har arbetat med att samordna verksamhet mot skadliga våldsskildringar . Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till rådet (dir. 2003:75). Tilläggsdirektiven, som bl.a. tar sin utgångspunkt i medie- sektorns förändring, innebär att rådets uppdrag blir mer aktivt, utåtriktat och resultatinriktat. Uppdraget omfattar numera också alla rörliga bild- medier, exempelvis film, , video, dvd, datorspel, TV-spel och Inter- net. Verksamheten syftar till att minska risken för skadlig mediepåverkan på barn och unga. Rådet skall ägna våldsskildringar och pornografi sär- skild uppmärksamhet samt ha ett tydligt genusperspektiv på sitt arbete. Rådet skall även delta i arbetet med att bekämpa förekomsten av olagligt innehåll i medierna. Säkrare användning av Internet deltar i SAFT (Safety, Aware- ness, Facts and Tools), ett informations- och utbildningsprojekt för en säkrare användning av Internet bland barn och ungdomar. Projektet finansieras genom mot olagligt och skadligt innehåll på Internet och involverar fem länder. Syftet är att öka medvetenheten om både fördelar och faror med Internet när det gäller barn och ungdo- mar. Även verkar mot skadligt medieinnehåll. granskar filmer och videogram som är avsedda att visas vid allmän sam- mankomst eller offentlig tillställning. åldersgränser för de filmer som granskas. och TV övervakar genom efterhands- granskning att programföretag följer reglerna som rör innehållet i ljud- radio- och TV-sändningar till allmänheten. Bestämmelser som syftar till att skydda barn från skadligt medieinnehåll finns bl.a. i radio- och TV- lagen (1996:844). Projekt om unga flickors självbild (utgiftsområde 9, Barnpolitik) Mot bakgrund av bl.a. artikel 17 i har regeringen avsatt för ett ettårigt projekt med start Syftet med projektet, som kallas för FLICKA, är att dels få till stånd en dialog med media, reklambranschen, annonsörer m.fl. om deras roll och ansvar när det gäller påverkan av barn och unga, dels få igång en diskussion och ett engagemang bland unga flickor och pojkar i framför allt mellanstadieåldern till tidiga tonåren om marknadskrafterna och hur de styr unga flickors och pojkars bild av sig själva. 9.3 Insatser för barn och unga inom fritids- och rekreationsområdet Det är viktigt att barn och ungdomar tidigt skapar sig motionsvanor som varar hela livet. Vidare är det är av stor vikt att i samhällsplaneringen, i skolans arbete och i andra sammanhang uppmuntra och ge möjligheter till människors motion och idrott. Barn och unga skall också erbjudas möjligheter till att delta aktivt inom föreningslivet. Nedan redovisas de insatser som har utförts inom ramen för ungdoms- politiken, (utgiftsområde 17), Totalförsvaret (utgiftsområde 6) samt idrottspolitiken (utgiftsområde 17). Insatser för barns och ungas fritidsverksamhet Regeringen ser det som angeläget att stimulera ungdomars aktiva delta- gande i föreningslivet vilket stärker såväl ungdomars demokratiska utveckling som deras kunskaper och färdigheter. ger ungdomsorganisationerna 73 miljoner i statsbidrag. Dessa medel har till största del fördelats som verksamhetsbidrag till 66 ung- domsorganisationer. Nya statsbidragsregler trädde i kraft och tillämpas Skr. 2003/04:143 för . Det nya statsbidraget kan ges i form av struktur-, utvecklings- eller etableringsbidrag samt som ett sär- skilt bidrag. Syftet med det nya statsbidragssystemet är att underlätta för mindre och nya ungdomsorganisationer att få verksamhetsbidrag. har det tillkommit ett antal nya ungdomsorganisationer bland de ungdomsorganisationer som får bidrag av . Medlemsantalet för ungdomsorganisationer som får statsbidrag ökar också. fick de sammanlagt drygt 23 500 nya medlemmar i åldern . Det är en ökning . fördelar också medel från AB Svenska Spels över- skott till ungdomsorganisationernas lokala verksamheter. fördelade från AB till ungdomsorganisationernas lokala verksamheter. Ungdomars tillgång till mötesplatser försämrades . Enligt Svenska Kommunförbundets undersökningar fanns det 1 567 fri- tidsgårdar 1990 jämfört med 1 350 fritidsgårdar . Ung- domsstyrelsen genomför aktiviteter för att stimulera ungdomars fritids- sysselsättning, bl.a. genom fördelning av bidrag om till samlingslokalorganisationerna för ungdomars nyttjande av samlings- lokaler. Insatser inom Försvarsmaktens och de frivilliga försvarsorganisationernas ungdomsverksamhet (utgiftsområde 6, Totalförsvaret) Försvarsmakten bedriver ungdomsverksamhet genom att anordna kurser för ungdomar och där förmedla information om totalförsvaret och då sär- skilt Försvarsmaktens uppgifter i stort, yrkesinformation, information om plikttjänstgöring och frivillig försvarsverksamhet. Verksamheten bygger på frivillighet och målsättningen är att väcka intresse för verksamheterna och underlätta en framtida rekrytering till officersyrket. Särskilt skall behovet av officerare med invandrarbakgrund och kvinnliga officerare beaktas. Verksamheten bedrivs för ungdomar som har fyllt t.o.m. det kalenderår de fyller . Den som vid ansökningstillfället inte har fyllt får inte antas utan vårdnadshavares medgivande. Hemvärnet bedriver verksamhet för ungdomar på motsvarande sätt. Vidare bedriver de frivilliga försvarsorganisationerna utbildningsverk- samhet som syftar till att rekrytera medlemmar till de frivilliga försvars- organisationerna samt sprida totalförsvarsinformation. be- drevs utbildningsverksamhet för drygt 17 000 ungdomar till en kostnad av (anslaget 6:10). Insatser för barn och unga inom idrotten Målen för idrottspolitiken, som ingår i folkrörelsepolitiken (utgiftsom- råde 17), är att ge alla människor möjlighet att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrotts- rörelse för alla samt att ge människor positiva upplevelser av idrott som Statens stöd till lokal barn- och ungdomsverksamhet inom idrotten Skr. 2003/04:143 uppgick till och skapade förutsätt- ningar för barn och ungdomar att delta i 6,7 miljoner sammankomster med nära 58 miljoner deltagartillfällen. Deltagartillfällena fördelades mellan pojkar och flickor. Av deltagarna var i åldern , var i åldern samt var i åldern . I åldern tränar och/eller tävlar av pojkarna och av flickorna. Ökad satsning på barn och ungdomar Handslaget Vid Svenska 2003 fattades beslut om ett särskilt bidrag till idrotten på . Bidraget är inledningen på en 4-årig satsning på idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet, det s.k. Handslaget mellan staten, kommunerna och idrottsrörelsen. Bidraget syftar till att stödja och uppmuntra idrottsföreningar och spe- cialidrottsförbund att öppna dörrarna för fler, hålla tillbaka avgifterna, satsa mer på flickors idrottande, delta i kampen mot droger och intensi- fiera samarbetet med skolorna. Åtgärder skall bland annat vidtas för att erbjuda barn och ungdomar, som inte deltar i idrottsverksamhet, lustfyllda och hälsofrämjande aktiviteter utan krav på resultat. Vidare skall förutsättningar skapas för att flickor skall kunna utöva idrott på det sätt de själva önskar. Idrottsföreningar skall uppmuntras att i nära samarbete med skolorna utveckla metoder som lockar alla elever till fysisk aktivitet i olika for- mer. Bidraget skall även användas för insatser till speciellt prioriterade områden som exempelvis: insatser på flyktingförläggningar, verksamhet för funktionshindrade, etablering av näridrottsplatser i storstadsområden i samverkan mellan föreningar och kommuner eller andra intressenter och stöd till förbund som vill pröva nya verksamhetsformer för att nå ung- domar som rör sig för lite. Disposition av medel från överskott av värdeautomatspel Av överskottet från AB Svenska Spels värdeautomater fick disponera vissa medel för fortsatt stöd till lokalt utvecklingsarbete av idrottsverksamhet i samarbete med , för en nationell utbildning av ledare för barn- och ungdoms- idrott och till fortsatta insatser för unga idrottsledare i samarbete med , för projektet idrottsresurser på lika villkor, vars övergripande syfte skall vara att verka för att en rättvis fördelning sker av samhällets resurser för idrottsverksamhet, samt till lokala idrottsanlägg- ningar för barn- och ungdomsverksamhet. Barnets rätt till delaktighet och inflytande En av grundprinciper, artikel 12, slår fast barnets rätt att få uttrycka sina åsikter och att, utifrån ålder och mognad, få dessa be- aktade i alla frågor som rör barnet. Artikel 12 innehåller två dimensioner; dels den kollektiva rätten till inflytande, dvs. barns och ungas rätt till inflytande i alla frågor som rör dem, innefattande inflytande över de verksamheter som barn och unga brukar, deras närmiljö och över poli- tiska beslut som påverkar dem (en demokratiaspekt), dels handlar den om det enskilda barnets rätt att få komma till tals och bli respekterad i frågor som rör honom eller henne direkt. 10.1Insatser för barns och ungas delaktighet och inflytande Den individuella rätten för barnet eller den unge att bli hörd finns numera införd i de lagar som reglerar olika beslut och processer som rör enskilda barn och unga. När det gäller de insatser som har vidtagits inom olika politikområden för att öka kunskapen och metodutvecklingen kring lagarnas tillämpningsområden etc. hänvisas till respektive sakavsnitt. Insatser för att bidra till och öka barns och ungas kollektiva inflytande och delaktighet och inflytande sker inom ramen för bl.a. demokratipoliti- ken (utgiftsområde 1), barnpolitiken (utgiftsområde 9), ungdomspolitiken (utgiftsområde 17) och utbildningspolitiken (utgiftsområde 16). Ett av de långsiktiga målen som beslutat om för demokrati- politiken (prop. 2001/02:80, bet. 2001/02:KU14, rskr. 2001/02:190) be- rör särskilt ungdomar: Medborgarnas möjligheter att påverka den poli- tiska processen skall bli mer jämlika än de är . Andelen ungdomar, arbetslösa och personer med utländsk bakgrund som deltar i den politiska processen skall öka. Vidare syftar såväl barn- som ungdomspolitiken till att öka barns och ungas inflytande och delaktighet i frågor som rör dem. Både barn- och ungdomspolitikens målformuleringar understryker vikten av att barn- domen och ungdomstiden har ett egenvärde och att barn och unga skall respekteras; vilket innefattar en ovillkorlig rätt att bli hörd i frågor som rör dem. Målet för barnpolitiken är att: Barn och unga skall respekteras, ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande.