prop · GR031d25 · 2004-01-01 00:00:00 — De tre projekten är Nordiska Triangeln, en fast förbindelse över Fehmarn-Bält mellan och samt en uppgradering av Haparandabanan. I en särskild rapport framtagen av en högnivågrupp som underlag för kommissionens revideringsarbete har Nordiska Triangeln och Fehmarn-Bält tagits med som prioriterade projekt. Europeiska kommissionen utarbetar regelbundet en genomföranderapport för TEN. En- ligt riktlinjerna för TEN skall kommissionen avrapportera till , rådet, ekonomiska och sociala kommittén och regionalkommittén om hur genomförandet fullföljts. Den senaste rapporten lämnades . EU-stödet till har underlättat finansieringen av projekten som är både nationellt och internationellt viktiga för infrastrukturen. Regeringen anser att det är särskilt viktigt att trafikverken aktivt deltar i sökandet av bidrag från TEN-budgeten och även slutredovisar bidragsprojekt så att beslutade bidrag betalas ut. Trafikverkens aktivitet för att erhålla bidrag från TEN-budgeten skall koncentreras till projekt som underlättar ett uppfyllande av de transportpolitiska målen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 5.8.136:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Anslaget finansierar bidrag som Europeiska kommissionen beviljat projekt som ingår i det transeuropeiska nätverket för transporter. Av anslagssparandet på har regeringen beslutat om en indragning på . TEN-bidragen bruttoredovisas på statsbudgeten. Det innebär att bidraget från EU betalas in på statsbudgetens inkomstsida. Sedan utbetalas beviljade bidrag från statsbudgetens utgiftssida till de aktuella projekten. Utbetalningarna kan dock inte överstiga det belopp som av EU inbetalats till statsbudgeten. , , och disponerar anslagsposter under anslaget. I denna proposition redovisas dessa under verksamhetsområdena Väg, , Luftfart och Sjöfart. Målsättningen har varit att söka och erhålla TEN-bidrag om sammanlagt . beviljades inga TEN-bidrag för nationella projekt utanför MIP. har de fem svenska MIP-pro- jekten en viss tyngdpunkt på bidragsutbetalning . Det förklarar det låga utfallet och också prognosen . bedöms betydligt större bidrag kunna betalas ut från EU:s TEN-budget varför det är angeläget att behålla anslagsnivån . Det ankommer på regeringen att slutligen besluta om fördelning på anslagsposter. Tabell 5.22 Balans mellan beviljade, ianspråktagna och återstående bidrag, 2003 Beviljade men inte utbetalade Återstår att utbetala från EU 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamhetsområdet omfattar sjöfartsnäring, den sjöfartsinfrastruktur som inte faller under hamnarnas ansvar och sjösäkerhetsarbete. Ansvarig sektorsmyndighet inom verksamhetsområdet är . Andra myndigheter som verkar inom området är , och (). har till uppgift att utöva tillsyn över sjösäkerheten och ha samordningsansvaret för sjösäkerhetsarbetet. Vidare skall på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning ansvara för att sjöfarten har tillgång till farleder med god framkomlighet och hög säkerhet året runt på samtliga svenska hamnar av betydelse. Verksamheten skall huvudsakligen bedrivas med inriktning på handelssjöfarten. Fritidsbåtstrafikens, fiskets och marinens intressen skall beaktas. är även ansvarig myndighet för i . ingår i samverkansområdena Transporter och Skydd, undsättning och vård. Samverkansområdena redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. HKF:s uppgift är att planlägga, samordna och genomföra kultur- och fritidsverksamhet för sjöfolk. Målet är att såväl svenskt som utländskt sjöfolk skall få tillgång till kultur- och fritidsaktiviteter, som med variation och kvalitet rimligt överensstämmer med samhällets ordinarie utbud. Verksamhetsutbudet skall så långt möjligt kompensera för den service som sjöfolket går miste om på grund av tjänstgöring till sjöss. skall medverka till att den svenska handelsflottan får rimliga konkurrensvillkor, som leder till en hög transportkvalitet för näringslivet. svarar för sjötrafikövervakning riktad mot såväl handelssjöfarten som fritidsbåtstrafiken på svenskt territorialvatten och i viss utsträckning på internationellt vatten. Myndigheten bedriver vidare sjösäkerhetstillsyn i enlighet med den överenskommelse som finns mellan och . Målet för verksamhet är att antalet allvarliga olyckor samt sjöfartens negativa miljöpåverkan skall minska. I nedanstående tabell redovisas utgiftsutvecklingen för den anslagsfinansierade delen av statens verksamhet inom verksamhetsområdet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till 36:6 Ersättning för fritidsbåtsändamål 36:7 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Totalt för verksamhetsområde Sjöfart4 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Avser endast den del av TEN-anslaget som kan disponeras av . 3Anslaget har upphört 2003. 4Kustbevakningens beräknade utgifter redovisas under utgiftsområde 6, Försvar samt beredskap mot sårbarhet, anslag 7:1 KBV. Det sker i princip ingen förändring av utgiftsnivån inom verksamhetsområdet jämfört med . Vad avser utfallet överensstämmer förbrukningen i stort med de anslagsmedel som tilldelats verksamhetsområdet . Anslaget 2002 36:8 Bidrag till sjöfarten har upphört . Sjöfartsmarknaden består av ett antal delmarknader globalt och regionalt med varierande konkurrensvillkor och strategiska förutsättningar. geografiska läge och stora beroende av utrikeshandel ger sjöfarten en viktig roll i det svenska transportsystemet. av all export och import räknat i transporterad vikt går på lastfartyg eller färjor i något skede i transportskedjan. Efter nedgången har en svag ökning kunnat noteras för sjöfarten räknat i total godsvolym på framför allt Sydkusten och . , som står för den största delen av sjötransporterna mätt i ton, visar också en positiv utveckling men på grund av minskade volymer av oljeprodukter blir totalresultatet en nedgång . EU-utvidgningen, en fortsatt positiv utveckling i samt en fortsatt liberalisering av handeln är faktorer som talar för ökade sjöfartsvolymer i ett längre perspektiv. För vissa svenska hamnar kan den ökade utrikeshandeln vara av stor regional betydelse. Snabbast växer färje- och ro-ro-trafik i regionala system och containertrafiken i ett integrerat globalt system och denna utveckling förväntas fortsätta. Vidare fortsätter utvecklingen med en ökad koncentration av intermodala godsflöden till ett begränsat antal hamnar. Både farleds- och hamnsystemen har god kapacitet och generellt goda förutsättningar att klara betydande volymökningar utan större nyinvesteringar. Ökad närsjöfart medverkar till att lätta på kapacitetstrycket för landtransporterna i , vilket ger säkerhets- och miljövinster för samhället. Sjöfartens infrastruktur i direkt mening består av farledssystemet och hamnarna, men lika viktigt är behovet av goda anslutningar till hamnarna i form av vägar och järnvägar för att effektiva transportkedjor skall kunna uppnås. Det är av stor vikt att dessa anslutningar beaktas i infrastrukturplaneringen. Den effektivitetsutveckling som pågår ställer allt högre krav på att omlastningen sker snabbt och detta gäller inte bara mellan fartygen utan även till järnväg och lastbil. Regeringen har tillkallat en kommitté kallad Godstransportdelegationen 2002 med uppdraget att lämna förslag till åtgärder från statens sida för att främja samverkan mellan trafikslagen. Ett första delbetänkande har lämnats 2003 och slutbetänkandet lämnas . Arbetet med att utveckla de intermodala transporterna drivs även från EU och visas bl.a. i det förslag till direktiv som EU- kommissionen lämnat om en ny standard för containers. Syftet med direktivet är att finna en enhetlig standard för lastenheter som kan användas av alla transportslagen. Den svenska handelsflottan kan, genom det sjöfartsstöd som infördes , konkurrera på likvärdiga villkor gentemot sina konkurrenter. Det är viktigt att både bibehålla och utveckla en livskraftig svensk sjöfartsnäring, inte minst ur ett säkerhets- och miljöperspektiv. Händelserna i har lett till att ett omfattande arbete med skyddet mot brottsliga handlingar (security) inletts inom sjöfartsnäringen. Den Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) har utvecklat ett regelverk som i ett förslag till EG-förordning föreslås bli gällande rätt i EU. tillsatte regeringen en särskild förhandlingsman för Vänersjöfarten vars uppgift var att överväga åtgärder och lägga förslag i syfte att nedbringa kostnaderna för Vänersjöfarten. Arbetet resulterade i en överenskommelse om Vänersjöfarten som presenterades . Bakom överenskommelsen står de flesta kommunerna runt , , Region , , , , , olika näringslivsintressenter samt statens förhandlingsman. I överenskommelsen föreslås en rad åtgärder som sammantaget skall sänka Vänersjöfartens kostnader och öka dess effektivitet. Huvuddragen i överenskommelsen är att skall sänka verksamhetens kostnader , att Hamn verkar för att passageavgifterna avskaffas för in- och utgående sjöfart till , och att Seglationsstyrelses verksamhet överförs till . Den senare åtgärden beräknas kunna sänka kostnaderna för verksamheten inom sjötrafikområdet med . Vidare skall en treårig provverksamhet prövas 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 med vidgat lotsdispensförfarande för sjötrafiken på . Enligt överenskommelsen skall det nuvarande ombildas till ett Näringslivsråd för och för att främja sjöfartens utveckling inom regionen skall tillsammans med Region tillskjuta ett engångsbelopp om . har fått i uppdrag att följa genomförandet av överenskommelsen och skall lämna en rapport till regeringen och parterna om resultatet. Frågorna om registrering av fritidsbåtar och om obligatorisk ansvarsförsäkring för ägare av fritidsbåtar behandlades senast i budgetpropositionen . Där uttalades bl.a. att regeringen avsåg att utreda de närmare förutsättningarna för en obligatorisk ansvarsförsäkring och hur ett allmänt fritidsbåtsregister bör vara utformat. Regeringen gav därför i uppdrag att bl.a. närmare utreda de tekniska, juridiska, administrativa och ekonomiska förutsättningarna för ett fritidsbåtsregister. skall vidare undersöka i vilken omfattning fritidsbåtar omfattas av ansvarsförsäkring, hur olika försäkringsformer fördelar sig på olika båttyper och förekomsten av olyckor där person- eller sakskada drabbar annan än båtens ägare eller förare. I uppdraget ingår också att belysa nyttan med ett fritidsbåtsregister ur ett sjösäkerhets- och ordningsperspektiv. Uppdraget skall redovisas . redovisade sjöfartsavgiftsutredningen farledsavgifter (Ds 2003:41). Utredningens analys av sjöfartens avgiftsrelevanta marginalkostnader visar att färjornas avgifter endast täcker en mindre del av de miljökostnader de orsakar. Kryssningsfartyg, som är undantagna farledsavgift, täcker inte heller sina kostnader. Annan, särskilt lågfrekvent trafik, tycks däremot betala mer än vad som är motiverat ur ett marginalkostnadsperspektiv. Förslaget innebär därför en omfördelning av 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 avgifter så att färjor och kryssningsfartyg betalar mer, medan andra fartygstyper i motsvarande grad betalar mindre. Främst i syfte att åstadkomma ett mer flexibelt och dynamiskt avgiftssystem föreslås vidare att den fartygsrelaterade farledsavgiften sänks. Utredningen föreslår att denna del av avgiften dock skall belasta fler anlöp samt att anlöpstaken skall räknas per kalendermånad i stället för det nuvarande systemet där det räknas per kalenderår. Det föreslås en begränsning av rabattmöjligheterna och att de rabatter som ändå kommer att finnas tydligt måste redovisas. Utredningen har remitterats och svaren från remissomgången kommer att behandlas . Därefter avser regeringen att fatta beslut i frågan. Med utgångspunkt i de transportpolitiska delmålen har regeringen i regleringsbrev fastställt verksamhetsmålen för , , respektive HKF. För har det även fastställts ekonomiska mål. Resultatet i förhållande till dessa mål framgår av den följande redovisningen. Analys och slutsatser följer efter resultatredovisningen av myndigheternas verksamhet. Verksamhetsmål: Ett tillgängligt transportsystem, där sjötransportsystemet utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. Sjöfarten skall kunna bedrivas året runt i svenska farvatten och på samtliga svenska hamnar av betydelse. Resultat: Isvintern 2001/02 var ganska lindrig och ett förhållandevis begränsat antal assistanser och bogseringar av isbrytare behövde genomföras. Målet att sjöfart skall kunna bedrivas året runt på samtliga svenska hamnar av betydelse har uppfyllts. Detta mål har uppnåtts . Arbetet med att uppnå målet att svenska farvatten skall vara sjömätta i enlighet med internationellt antagen standard (S-44) fortskrider. av svenska farvatten är sjömätta enligt denna standard. deltar i ett utvecklingsprojekt tillsammans med Rikstrafiken som syftar till att förbättra tillgängligheten i transportsystemet för funktionshindrade och andra med särskilda behov. Verksamhetsmål: En hög transportkvalitet, där sjötransportsystemet skall medge hög transportkvalitet för näringslivet. Resultat: har tillhandahållit sina tjänster inom de tidsgränser som verket har satt upp som mål. Vidare har verket arbetat med att ISO-certifiera sin produktionsverksamhet, något som resulterat i att man fått den godkänd . Verket arbetar även med att ta fram mått på transportkvalitet. Enligt studier av kundnöjdheten har verket uppnått betyget 3,8 på en femgradig skala avseende förmågan att leverera mot kundbehov. Vid frågan om förmågan att leverera inom överenskommen tid fick verket betyget 4,4. Lägst betyg fick verket avseende kundens upplevda värde för pengarna där betyget blev 2,8. Digitaliseringen av sjökorten fortgår. Med dessa sjökort skapas nya möjligheter att utveckla sjöfarten i riktning mot ett långsiktigt hållbart transportsystem. Genom att kombinera och bearbeta denna information med annan information, som t.ex. väder, strömmar och erosionsobservationer kan viktig information erhållas för trafikplanerings- och miljövårdsarbetet. Kombineras det digitaliserade sjökortet med det automatiska identifieringssystemet () erhålls även en förhöjd säkerhetsnivå för sjöfarten. Verksamhetsmål: En positiv regional utveckling, där sjötransportsystemet bidrar till att utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas och motverka nackdelar av stora transportavstånd. Resultat: har delat in den svenska kusten i sju sjötrafikområden och har anställd personal i dessa områden. De och andra delar av arbetar för att sjöfart skall kunna bedrivas året runt på samtliga hamnar av betydelse. har en svag ökning kunnat noteras för sjöfarten på framför allt Sydkusten och . , som står för den största delen av sjötransporterna mätt i ton, visar dock en fortsatt vikande tendens. Verksamhetsmål: En god miljö, där sjötransportsystemet anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla och där en god hushållning med naturresurser främjas. Resultat: Utöver ovanstående verksamhetsmål omfattas även verksamhet av de nationella miljökvalitetsmål som antagit och då särskilt målen om en giftfri miljö, frisk luft, levande sjöar och vattendrag och hav i balans samt levande kust och skärgård. Målsättningen är att till nästa generation överlämna ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. I syfte att uppnå dessa mål och verksamhetsmålet har inom internationella fora bedrivit ett aktivt arbete för att tillvarata svenska intressen om att minska sjöfartens miljöpåverkan. Efter de senaste årens allvarliga olyckor med oljetankfartyg har det internationella engagemanget med att minska miljöriskerna med denna fartygstyp ökat markant. Detta har också återspeglat sig i internationella miljöengagemang. Inom ramen för det regionala samarbetet i , , har verket bl.a. deltagit i arbetet med att följa upp handlingsprogrammet ministerdeklaration om ökad sjösäkerhet. En fråga i detta program som haft särskilt stor aktualitet är om hela eller delar av bör klassas som ett särskilt känsligt havsområde (PSSA) inom ramen för IMO:s riktlinjer. Vid i var dock inte berett att sluta upp bakom en ansökan om en sådan klassning. har därför, tillsammans med , inbjudit samtliga intresserade parter till fortsatt samverkan i syfte att inkomma med en PSSA-ansökan till IMO inför dess miljökommittémöte . har fått i uppdrag att leda det fortsatta arbetet 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 och samordna en gemensam ansökan till IMO från intresserade östersjöstater. Ett första arbetsmöte skall hållas i . Om inte lyckas enas kring en gemensam ansökan har regeringen för avsikt att gå vidare med en nationell ansökan. Regeringen anser att det är angeläget att åtgärder för att skydda kommer till stånd Inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) deltar verket bl.a. i havsmiljöskyddskommitténs arbete med att tidigarelägga utfasningen av enkelskrovs tankfartyg och förbereda internationella konventioner om att göra barlastvattenhanteringen mer miljövänlig och minska luftföroreningar från sjöfarten. har vidare deltagit i arbetet inom ramen för det regionala forumet , som verkar för att minska negativ miljöpåverkan i . har där representerat i en arbetsgrupp för sjöfartsfrågor. har i samarbete med genomfört ett utbildningsprojekt i i syfte att öka kompetensen hos rysk personal samt utbyta erfarenheter för att stärka den ryska oljebekämpningskapaciteten i och . har miljödifferentierade farledsavgifter. Det finns även hamnar som valt att miljödifferentiera sina avgifter. differentierar farledsavgifterna med avseende på svavelhalten i fartygsbränsle och på minskningen av kväveoxidutsläpp. Åtgärderna har uppskattningsvis resulterat i en reduktion med omkring svaveldioxid () och kväveoxider () inom Östersjö- och . För att erhålla lägre avgifter måste fartygsägaren anmäla att fartyget uppfyller kraven för att få svavel- och kväveoxidrabatt. Verksamhetsmål: En säker sjöfart, där ingen dödas eller allvarligt skadas. Sjötransportsystemet skall anpassas till de krav som följer av detta. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Resultat: Sjösäkerheten påverkas främst genom det tillsynsansvar som åligger . Sjösäkerheten kan mätas som dels säkerhet i svenska farvatten för all sjöfart oavsett fartygens nationalitet, dels säkerhet för svenska fartyg oberoende av farvatten. Genom flaggstatsansvaret har betydligt större möjligheter att påverka fartygssäkerheten på svenska fartyg än de fartyg som inspektionen inspekterar vid hamnstatskontroller. Antalet allvarliga olyckor inom sjöfartsnäringen i svenska farvatten har varierat med mellan 5 och 22 allvarliga olyckor och har olyckorna varit färre än 10 . En olycka bedöms enligt definition som allvarlig om någon omkommit eller skadats svårt till följd av olyckan. I det transportpolitiska beslutet formulerades målet att halvera antalet allvarliga olyckor inom handelssjöfarten och för fiske- och fritidsbåtar. Vidare skall inga allvarliga olyckor ske inom kategorin färje- och passagerarsjöfart. En redovisning av antalet omkomna de två ger resultatet i nedanstående tabell. En studie över tiden visar dock att antalet olyckor varierar starkt mellan åren vilket gör det problematiskt att redovisa enskilda år. Det är dock positivt att det finns en tendens att antalet allvarliga olyckor för svenska fartyg minskar i alla sjötrafikkategorier . Något bekymrande är att olyckorna med fritidsbåtar inte visar samma tendens utan ligger kvar på ungefär samma nivå som . Tabell 6.2 Antal allvarliga olyckor samt omkomna och skadade i svenska farvatten med svenska och utländska fartyg Tabell 6.3 Antal allvarliga olyckor samt omkomna och skadade med svenska fartyg i samtliga farvatten Enligt det samförståndsavtal (ParisMOU) om hamnkontroll som undertecknades i och som undertecknats av 20 flaggstater, har åtagit sig att utföra kontroller på av de utländska fartyg som kommer till . har 769 (658) kontroller genomförts, vilket motsvarar 27 (23,1) procent. Motsvarande siffror för hela ParisMOU området var totalt 19 766 (18 681) kontroller vilket gav ett snitt på 28,9 (27,3) procent. Den statistik som förs för uppföljning av samförståndsavtalet omfattar hamnstatskontroller av fartyg från 106 flaggstater. De ca 400 svenska fartygen med en bruttodräktighet om minst 100 bruttoregisterton har i en internationell jämförelse klarat sig relativt väl vid dessa kontroller. (2001) genomfördes 306 (258) hamnstatskontroller av fartygen och av dem belades 6 (5) med nyttjandeförbud medan 127 (101) hade en eller flera anmärkningar. En sammanvägning av resultatet från nyttjandeförbudsstatistiken från av sekretariatet för ger att endast har ett bättre resultat än . Detta bör ses som ett tecken på att ligger långt framme sett i ett internationellt perspektiv vad gäller sjösäkerhet. har uppfyllt det uppställda sjöräddningsmålet. Enligt det skall ett fartyg ha anlänt till olyckplatsen efter larm om olyckan inträffat på svenskt territorialhav och om olyckan inträffat på internationellt vatten som ingår i överenskommen svensk sjöräddningsregion. Detta mål gäller dygnet runt. Verksamhetsmål: Ett jämställt sjötransportsystem, där sjötransportsystemet är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att påverka sjötransportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värdering skall tillmätas samma vikt. Resultat: Målet är nytt och bedrev tillsammans med ett arbete för att finna ett lämpligt etappmål. I en kartläggning som gjort av könsfördelningen inom sjöfolket framgår att kvinnorna är kraftigt underrepresenterade. Bland befattningsgrupperna var det endast inom gruppen ekonomipersonal som en jämn könsfördelning uppnåddes. I de övriga grupperna varierade kvinnornas andel mellan och . Om tendensen från utbildningen av sjöbefäl håller i sig lär könsfördelningen bli något jämnare . Utvecklingen går dock långsamt vilket visas av att kvinnorna endast utgjorde av eleverna i utbildningen. Verksamhetsmål: Målet för räntabiliteten är på eget kapital (resultat efter skattemotsvarighet). Det långsiktiga målet för soliditeten är att den skall uppgå till lägst . Som restriktion för prishöjningar av farledsavgifterna gäller att avgifterna får öka med högst nettoprisindex räknat . Resultat: De ekonomiska målen har delvis uppnåtts . Verksamheten har visat en vinst på ca , vilket är en resultatförbättring med . Räntabiliteten på justerat eget kapital för året ligger på och med resultaten för de två föregående åren klarar inte målet om . För den kommande treårsperioden har kravet sänkts till då detta mål bättre överensstämmer med vad som kan uppnås med de investeringar som pågår . Soliditetsmålet om lägst har uppnåtts. Kostnaderna fördelade sig på verksamhetsgrenarna sektor- och myndighetsverksamheten med 155,3 (147,8) och för 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 produktionsverksamheten med 1 243,7 (1 213,8) . Kassaflödet före investeringar var positivt (33,) för att därefter bli negativt efter investeringarna (-). De risker som finns avseende det redovisade resultatet är hur utfallet blir i de tvister som är involverade i. De tvister som är aktuella är tvisten med i om avdrag för mervärdesskatt. Ärendet befinner sig hos kammarrätten och går det emot uppstår en skatteskuld om och en årlig kostnadsökning om ca . Vidare har problemet med det mögelskadade huvudkontoret bl.a. inneburit att förhandlingar inletts om den slutliga hyresnivån mellan och fastighetsägaren Stenvalvets fastighets AB. Verksamhetsmål: Målet är att antalet allvarliga olyckor samt sjöfartens negativa miljöpåverkan skall minska. har även uppdraget att samordna de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation samt förmedla informationen till berörda myndigheter. Vidare är myndigheten ålagd en ständig beredskap för miljöräddningstjänst, vilket utgör en beredskap som kan utnyttjas även för sjöräddning.