prop · GR03122 · 2004-03-15 00:00:00 — Förvaltningsorganets leda- möter tillsätts av bolagsstämman. Förvaltningsorganet kan sägas mot- svara styrelsen i ett svenskt aktiebolag. I den dualistiska modellen finns det två bolagsorgan, ett ledningsorgan och ett tillsynsorgan. Ledningsorganet svarar för bolagets ledning och förvaltning, medan tillsynsorganet har till uppgift att tillsätta och entle- diga ledamöterna i ledningsorganet samt att kontrollera ledningsorganets förvaltning. Tillsynsorganet får inte för egen del ha några befogenheter att vidta förvaltningsåtgärder. Ledamöterna i tillsynsorganet väljs av bolagsstämman. Det är europabolaget självt och alltså inte medlemsstaten som bestämmer vilken av organisationsmodellerna som bolaget skall använda sig av. Det innebär att europabolag med säte i i vissa fall kan komma att tillämpa den för svensk aktiebolagsrätt främmande dualistiska organisationsmodellen. Arbetstagarnas eventuella rätt till inflytande i form av medverkan vilket i motsvaras av arbetstagarnas rätt till styrelserepresenta- tion skall enligt direktivet i det monistiska systemet utövas i förvalt- ningsorganet och i det dualistiska systemet i tillsynsorganet. Det finns två olika former för medverkan enligt direktivet, artikel 2 k. Det inflytande som det organ som representerar arbetstagarna eller arbetstagarnas representanter utövar på ett bolags verksamhet i de olika bolagsorganen sker genom rätten att antingen a)välja eller utnämna några av ledamöterna i bolagets tillsyns- eller förvaltningsorgan, eller att b)föreslå eller avvisa utnämningen av några eller alla ledamöter i bolagets tillsyns- eller förvaltningsorgan. Regeringen anser att en definition av begreppet medverkan i överens- stämmelse med direktivets bör införas i den svenska lagen. Ordet utnämna bör dock ersättas med ordet utse. Arbetstagarna företräds i förhandlingar om ett avtal om arbetstagar- inflytande i europabolaget av arbetstagarnas förhandlingsdelegation. När förhandlingar mellan detta organ och de deltagande bolagen har slutförts, skall arbetstagarna för att utöva sin rätt till inflytande som huvudregel företrädas av ett annat organ som skall inrättas för detta ändamål. Detta senare organ har i direktivet, artikel 2f, givits benämningen representa- tionsorgan: det organ som representerar arbetstagarna och som bildas enligt de avtal som avses i artikel 4 eller enligt bestämmelserna i bilagan, i syfte att informera och samråda med arbetstagarna i ett SE-bolag och dess dotterbolag och driftsenheter som bifinner sig inom Europeiska unionens territorium samt i förekommande fall utöva rätten till med- verkan i SE-bolag. Utredaren har föreslagit att representationsorganet skall ges benäm- Prop. 2003/04:122 ningen europeiskt arbetstagarråd. Regeringen tycker att begreppet arbetstagarråd är bra och att det begreppet klarare, än begreppet representationsorgan, utvisar att det är ett organ för arbetstagarna. Benämningen passar dessutom bättre det svenska arbetsrättsliga språk- bruket. En definition av begreppet arbetstagarråd bör införas i lagen. 5.4Inrättande av en förhandlingsdelegation 5.4.1Åtgärder som skall vidtas av de deltagande bolagen Regeringens förslag: De deltagande bolagen skall vidta nödvändiga åtgärder för att en förhandlingsdelegation för arbets- tagarna skall kunna inrättas. I de fall ett europabolag skall bildas genom fusion eller skapande av ett holdingbolag uppkommer skyldigheten att vidta nödvändiga åtgärder när ett förslag att bilda ett europabolag offent- liggjorts. I de fall ett europabolag skall bildas genom ombildning eller genom skapande av ett dotterbolag inträder denna skyldighet när beslut om förslaget fattats. Bolagen skall lämna information om namnen på och antalet arbets- tagare i de deltagande bolagen, berörda dotterbolagen och berörda filia- lerna samt namnen på övriga dotterbolag och filialer i EES-staterna. Informationen skall lämnas till arbetstagarnas representanter i de del- tagande bolagen, berörda dotterbolagen och berörda filialerna. Utredarens förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens. Enligt utredarens förslag åläggs dock inte de deltagande bolagen att vidta de åtgärder som kan vara nödvändiga utöver att lämna viss angiven information. Remissinstanserna: anser att lagen bör precisera hur eller till vilka informationen skall lämnas. Övriga remiss- instanser har inte berört frågan. Skälen för regeringens förslag För att ett europabolag skall få registreras och därmed bildas måste det vara klart vilket arbetstagarinflytande som skall gälla i bolaget. Enligt artikel 3.2 skall därför ett särskilt förhandlingsorgan bildas som före- träder arbetstagarna i de deltagande bolagen och i de berörda dotter- bolagen och driftsenheterna (filialerna). För att ett förhandlingsorgan skall kunna bildas skall de deltagande bolagens lednings- eller förvalt- ningsorgan vidta nödvändiga åtgärder, bl.a. ge information om namnen på de deltagande bolagen, dotterbolagen och driftsenheterna (filialerna) samt om antalet anställda, för att inleda förhandlingar med arbetstagarna om vilket arbetstagarinflytande som skall gälla i europabolaget (artikel 3.1). De nödvändiga åtgärderna skall enligt den engelska versionen av direktivet ske efter publishing av en fusionsplan eller en plan om att bilda ett SE-holdingbolag eller efter enighet om en plan om att bilda ett SE-dotterbolag eller ett europabolag genom ombild- ning. Den svenska versionen av direktivet är något oklar i detta avseende genom att har offentliggjorts synes ha fallit bort ur texten i artikel 3.1. De deltagande bolagen bör i enlighet med direktivet åläggas en skyldig- het att vidta nödvändiga åtgärder för att en förhandlingsdelegation skall kunna inrättas. En av de viktigaste åtgärderna som behöver vidtas är som framgår av direktivet att lämna information om aktuella bolag och antalet anställda. Direktivets utformning är inte klar i frågan huruvida informa- tionskravet omfattar information om de deltagande bolagens samtliga dotterbolag och filialer eller enbart de berörda. I den svenska versionen av direktivet finns inte ordet berörda med i definitionen av dotterbolag och driftsenheter (filialer) i artikel 2d, vilket i sig är ägnat att skapa för- virring. Därtill används inte begreppet berörda konsekvent i övrigt i den svenska versionen av direktivet. Enligt texten i den engelska versionen av direktivet omfattar informa- tionskravet deltagande bolag, berörda dotterbolag eller filialer. I den franska versionen omfattas däremot deltagande bolag och dessas samt- liga dotterbolag eller filialer. En skyldighet att lämna information finns även enligt lagen om europeiska företagsråd. har i ett förhandsavgörande av , slagit fast att arbetstagarna har rätt till den informa- tion som de behöver för att kunna bedöma sina rättigheter enligt lagen. Den information som de deltagande bolagen skall lämna bör enligt regeringens bedömning vara de uppgifter som behövs för att ett förhand- lingsorgan eller en förhandlingsdelegation skall kunna inrättas. Namnen på de deltagande bolagen bör anges. Eftersom planerna på vilka dotter- bolag eller filialer som skall bli dotterbolag eller filialer till europa- bolaget kan ändras över tiden, förefaller det rimligt att namnen på samtliga dotterbolag och filialer redovisas. Det bör dock tydligt anges vilka av dotterbolagen och filialerna som avses bli dotterbolag och filialer till europabolaget. Vidare bör informationen innehålla uppgifter om antalet arbetstagare i deltagande bolag, berörda dotterbolag och berörda filialer. Informationen om antalet anställda bör lämnas så att det framgår hur många arbetstagare som är anställda i varje land och vidare i varje bolag och filial i landet. Skälet därtill är att dessa uppgifter utgör grunden för hur den geografiska fördelningen av platserna i förhand- lingsdelegationen skall ske. 12 Mål C-62/99 mellan Betriebsrat der bofrost . . KG och Bofrost . . KG (2001 s. I-02579). Till vem informationen skall lämnas Den information som skall lämnas, skall ges för att en förhandlings- delegation skall kunna inrättas. Av direktivet framgår inte till vem in- formationen skall ges. Utredaren har föreslagit att informationen skall lämnas till arbetstagarna i deltagande bolag, berörda dotterbolag och berörda filialer. De arbetstagare, som har behov av information för att kunna fullgöra uppgiften att inrätta en förhandlingsdelegation, är de som kommer att vara berörda av förhandlingar om ett avtal om arbetstagar- inflytande i europabolaget. Informationen bör alltså lämnas till represen- tanter för arbetstagarna i de deltagande bolagen, berörda dotterbolagen och berörda filialerna. anser att det i lag bör preciseras hur infor- mationen skall överlämnas, exempelvis att den skall överlämnas till de fackliga organisationerna om de aktuella bolagen är bundna av kollektiv- avtal. Val av ledamöter till förhandlingsdelegationen skall ske enligt bestämmelser i den stat där bolag eller filialer finns. Det är möjligt att arbetstagarna direkt skall företa dessa val i någon stat och att fackliga organisationer eller andra sammanslutningar av arbetstagare skall välja ledamöter i någon annan stat. Med denna utgångspunkt anser regeringen att det inte är lämpligt att detaljreglera till vilka informationen skall överlämnas. Informationen måste dock lämnas till arbetstagarnas repre- sentanter på ett sådant sätt att de grupper av arbetstagare som enligt den nationella rättsordningen kan ha ansvar för att en förhandlingsdelegation inrättas får den. När åtgärderna skall vidtas bolagens skyldighet att vidta nödvändiga åtgärder in- träder, varierar beroende på det sätt som skall användas för att bilda europabolaget. När ett europabolag skall bildas genom fusion skall de fusionerande bolagen upprätta ett fusionsförslag, vilket skall innehålla de uppgifter som framgår av artikel 20 i förordningen. Av förordningen, artikel 21, framgår vilka uppgifter som skall offentliggöras. När ett SE-holdingbolag skall bildas, skall de deltagande bolagen upp- rätta ett förslag för bildandet. Förslaget skall innehålla de uppgifter som framgår av artikel 32.2 i förordningen. Förslaget skall enligt förord- ningen, artikel 32.3, offentliggöras. När bolagens skyldighet att vidta nödvändiga åtgärder uppkommer, i de fall planen avser bildande av europabolag genom fusion och när den avser bildande av ett SE-holdingbolag, går inte att läsa ut av den svenska versionen av direktivet. Utformningen av artikel 3.1 tyder dock på att något eller några ord fallit bort ur texten. Vid jämförelse med den engelska versionen av samma artikel framkommer att den aktuella tid- punkten bör vara den då förslagen offentliggörs. I artikeln talas om ut- kast till villkor, det finns dock inget som tyder på att det är något annat än det förslag som skall offentliggöras i enlighet med förordningens reglering som avses. Bolagens skyldighet att vidta åtgärder bör alltså, när bildandet av europabolag skall ske genom fusion eller skapande av SE- holdingbolag, uppkomma när förslaget om bildande offentliggjorts. För de bolag eller andra juridiska personer som skall bilda ett SE- dotterbolag gäller enligt artikel 36 i förordningen de nationella reglerna för bildande av ett publikt aktiebolag. Skyldigheten att vidta åtgärder uppkommer enligt artikel 3.1 efter enighet om en plan. När ett publikt aktiebolag skall ombildas till ett europabolag skall det berörda bolaget lämna ett förslag i enlighet med artikel 37.4 i förord- ningen. Förslaget skall publiceras. Skyldigheten att vidta åtgärder upp- kommer dock enligt direktivet efter enighet om en plan. Regeringen föreslår att skyldigheten att vidta åtgärder skall upp- komma, vid dotterbolags bildande och i ombildningsfallet, när ett beslut om förslag om bildande fattats. Ett organ som företräder arbetstagarna måste inrättas för att ett europa- bolag senare skall kunna registreras. Det ligger alltså huvudsakligen i de deltagande bolagens intresse att ett särskilt förhandlingsorgan eller en förhandlingsdelegation inrättas. Det bör därför vara tillräckligt att slå fast att de deltagande bolagen skall lämna informationen efter att informationsskyldigheten uppkommit. 5.4.2En förhandlingsdelegation skall inrättas Regeringens förslag: En förhandlingsdelegation för arbetstagarna skall inrättas. Förhandlingsdelegationen företräder arbetstagarna i de del- tagande bolagen, berörda dotterbolagen och berörda filialerna i förhand- lingar med de deltagande bolagen om ett avtal om arbetstagarinflytande i europabolaget. Utredarens förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har haft några syn- punkter på det förslag som lämnats i denna del. Däremot har ett flertal remissinstanser haft synpunkter i frågan huruvida en utfyllnadsregel bör införas i svensk rätt för att reglera förhållandena om någon förhandlings- delegation inte inrättas. , , , (), (), (), Akademikers () och () instämmer i utredarens bedömning att frågan inte bör regleras. , Kooperationens (), Bank- institutens , Föreningen och anser att utfyllande reglering bör införas i svensk lag. Skälen för regeringens förslag Enligt direktivet, artikel 3.2, skall ett särskilt förhandlingsorgan inrättas genom att platser fördelas mellan arbetstagarna enligt ett särskilt system och att ledamöter till dessa platser utses. Organet skall företräda arbets- tagarna i deltagande bolag och i berörda dotterbolag och berörda drifts- enheter i förhandlingar om arbetstagarinflytande i europabolaget. Det organ som skall företräda arbetstagarna har i direktivet, liksom i direktivet om europeiskt företagsråd, i den engelska versionen givits benämningen a special negotiating body och i den svenska det sär- skilda förhandlingsorganet. Regeringen anser att detta organ, på samma sätt som i lagen om europeiska företagsråd, bör benämnas arbetstagarnas förhandlings- delegation alternativt förhandlingsdelegation för arbetstagarna. Skälen till detta är dels att dessa uttryck passar bättre in i det svenska språk- bruket, dels att uttrycken redan är etablerade i den tidigare lagen. Av direktivet följer således att en förhandlingsdelegation skall inrättas och att denna företräder arbetstagarna i de deltagande bolagen, berörda dotterbolagen och berörda driftsenheterna. En motsvarande bestämmelse föreslås i den svenska lagen. När ett europabolag skall etableras, är hela bolagsbildningen beroende av att en förhandlingsdelegation konstitueras. Att en förhandlings- delegation inrättas är uppenbarligen inte en angelägenhet som enbart berör arbetstagarsidan. Det ligger alltså i arbetsgivarsidans intresse att ställa tillräckliga resurser till förfogande för arbetstagarsidan och att även på andra sätt underlätta för arbetstagarna så att ledamöter till förhand- lingsdelegationen kan utses och närvara vid förhandlingarna. Skyldigheten att inrätta en förhandlingsdelegation För att ett europabolag skall få registreras måste det vara klart vilket arbetstagarinflytande som skall gälla i bolaget (förordningen, artikel 12.2). Detta kan fastställas på tre olika sätt. 1)Ett avtal om arbetstagarinflytande kan ingås mellan förhandlings- delegationen och de deltagande bolagen (artikel 4 i direktivet). 2)Förhandlingsdelegationen kan fatta beslut om att avstå från arbets- tagarinflytande i enlighet med direktivet och istället låta enbart nationella regler för information om samråd bli tillämpliga (artikel 3.6). I vissa fall kan även nationella regler om europeiska företagsråd bli tillämpliga (artikel 13.1 andra stycket). 3)Om förhandlingsperioden löper ut utan att förhandlingsdelegationen och de deltagande bolagen ingått något avtal om arbetstagarinflytande, och förhandlingsdelegationen inte avstått från inflytande (enligt punkt 2 ovan), skall arbetstagarinflytande enligt referensbestämmelserna gälla (artikel 7). Förhandlingsperioden inleds så snart förhandlings- delegationen har inrättats (artikel 5). Följden av att förhandlings- delegationen inte inrättas, blir alltså att ingen av de tre alternativa förut- sättningarna för registrering av europabolaget kan uppnås. I direktivet finns ingen reglering om hur man löser problemet om detta skulle in- träffa. Ingenting sägs om en inkomplett förhandlingsdelegation trots allt kan anses inrättad eller hur man skall förfara om det av någon anledning inte alls skulle inrättas någon. Utredaren har inte föreslagit någon ut- fyllande nationell reglering för hur situationen skall hanteras om arbets- tagarna inte utser ledamöter till förhandlingsdelegationen. instanser har instämt i utredarens bedömning att frågan inte bör lösas genom nationell reglering. Några remissinstanser har dock ansett att Prop. 2003/04:122 frågan bör lösas nationellt. har t.ex. anfört att de deltagande bolagen bör ges en del av bördan att tillse så att en förhand- lingsdelegation bildas. Om ingen förhandlingsdelegation inrättas bör bolagen i en rättegång, enligt , kunna visa att de gjort vad som skäligen bort ankomma på dem i proceduren för att en förhandlings- delegation skall kunna inrättas. Motpart bör kunna vara svensk facklig organisation med kompetens att utse ledamöter till en tilltänkt förhand- lingsdelegation. föreslår att referensbestämmelserna skall bli tillämpliga om det visas att bolagen vidtagit tillräckliga åtgärder för att en förhandlingsdelegation skall kunna inrättas. Föreningen har anfört i huvudsak följande. Arbetstagarna bör få högst på sig att bilda en förhandlingsdelegation. Sexmånadsperioden bör börja löpa när arbetsgivarsidan gjort allt som ankommer på dem för att en förhandlingsdelegation skall kunna inrättas. Om arbetstagarna anmält mindre än en tredjedel av de ledamöter som skall ingå i förhandlingsdelegationen och som representerar mindre än en tredjedel av arbetstagarna, skall detta få som rättsföljd att arbetstagarna anses ha valt att avstå från inflytande i europabolaget. Om arbetstagarna anmält fler ledamöter än som ovan omnämnts men inte en fullsutten förhandlingsdelegation, bör arbetsgivarsidan få välja att registrera bolaget med inflytande enligt referensbestämmelserna eller att förhandla om ett avtal om inflytande i europabolaget. Om europabolaget skall bildas genom ombildning bör dock referens- bestämmelserna bli tillämpliga även om inte en tredjedel av ledamöterna har anmälts . Regeringen gör följande bedömning. Det förefaller inte troligt att av- sikten varit att ge arbetstagarna vetorätt i frågan om ett europabolag skall bildas. Olikartad kompletterande reglering i EES-staterna kan dock rubba förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, så att det under olika förhållanden blir möjligt att etablera europabolag utan att arbetstagarna ges rimliga förutsättningar att medverka vid bestämmandet av vilket in- flytande de skall ha i bolaget. Grunderna för hur en eventuell komplette- rande reglering om hur man skall förfara om arbetstagarna genom ren obstruktion underlåter att inrätta en förhandlingsdelegation eller om det av något annat skäl inte går att inrätta en förhandlingsdelegation, bör i första hand bestämmas gemensamt på EU-nivå. Kommissionens arbets- grupp har inte enats om något förslag till lösning. Regeringen anser där- för att kommissionens översyn av förfarandena för att tillämpa direktivet bör avvaktas. Om det uppkommer behov att nationellt vidta åtgärder får övervägas . 5.5Sammansättning av en förhandlingsdelegation Artikel 3.2 reglerar hur platser i en förhandlingsdelegation skall fördelas och hur kandidater skall utses. Först skall ett antal ordinarie platser fördelas mellan arbetstagarna i olika stater. Därefter skall ledamöter utses till dessa platser. Huvudprincipen är att minst en ledamot skall utses som Prop. 2003/04:122 representerar arbetstagarna i varje deltagande bolag som har anställda i staten, om detta är möjligt. I de fall då europabolag bildas genom fusion skall därefter eventuellt ett antal extraplatser fördelas mellan arbets- tagarna i olika stater. Detta blir aktuellt om det i någon stat finns del- tagande bolag som skall upphöra att vara självständig juridisk person och dess arbetstagare inte företräds av någon av ledamöterna. När extra- platserna fördelats mellan arbetstagarna i de olika staterna skall leda- möter utses även till dessa platser. Av direktivet följer även att det måste fastställas hur många arbetstagare som var och en av de utsedda leda- möterna representerar. Den geografiska fördelningen av platserna i förhandlingsdelegationen mellan arbetstagarna i de olika staterna, skall göras enligt lagen i det land där det framtida europabolaget skall ha sitt säte, artikel 3.2 a. och utnämningar av ledamöter till förhandlingsdelegationen, skall ske i enlighet med lagen i det land inom vars territorium deltagande bolag, berörda dotterbolag och berörda driftsenheter (filialer) är belägna, artikel 3.2 b. Frågan om hur många arbetstagare var och en av de utsedda ledamöterna skall representera, skall bestämmas enligt samma lag. 5.5.1Geografisk fördelning av ordinarie platser Regeringens förslag: Arbetstagarna i de deltagande bolagen, berörda dotterbolagen och berörda filialerna i varje EES-stat skall tilldelas en ordinarie plats i förhandlingsdelegationen för varje hel eller påbörjad tiondel som de tillsammans utgör av samtliga arbetstagare i de del- tagande bolagen, berörda dotterbolagen och berörda filialerna i samtliga EES-stater. Utredarens förslag: Stämmer i huvudsak överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen har inte berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Av direktivet, artikel 3.2a, följer att arbetstagarna i deltagande bolag, berörda dotterbolag och berörda drifts- enheter (filialer) i ett och samma land skall tilldelas en plats i förhand- lingsdelegationen för varje tiondel eller andel därav som dessa arbets- tagare representerar av det totala antalet anställda i de deltagande bolagen, berörda dotterbolagen och berörda filialerna i samtliga stater inom EES. Direktivets regel är klar. Det finns inte något utrymme för avvikande reglering. En motsvarande bestämmelse bör därför införas i svensk lag. Den skall tillämpas vid fördelning av ordinarie platser i förhandlings- delegationen mellan arbetstagare i olika stater. Arbetstagarna räknas således till det land där den enhet till vilken de är knutna är belägen. Om t.ex. ett tyskt bolag är deltagande bolag och har en filial i och arbetstagarna i filialen således är arbetstagare i det tyska bolaget, räknas alltså arbetstagarna vid denna filial som arbetstagare från och behandlas som sådana vid den geografiska fördelningen av platser i för- handlingsdelegationen. 5.5.2Geografisk fördelning av extraplatser vid fusion Regeringens förslag: När ett europabolag skall bildas genom fusion skall arbetstagarna i de olika staterna tilldelas extraplatser i förhandlings- delegationen om det behövs för att minst en representant skall utses för arbetstagarna i varje deltagande bolag som föreslås upphöra i och med fusionen. De extraplatser som tilldelas arbetstagarna får dock inte överstiga tjugo procent av de ordinarie platser som sammanlagt tilldelats arbetstagarna i de olika staterna. Om hela behovet av extraplatser med hänsyn till detta inte kan täckas, skall de tillgängliga platserna tilldelas arbetstagarna i deltagande bolag i olika EES-stater i fallande ordning efter antalet arbetstagare i de bolag som föreslås upphöra i och med fusionen. Tilldelningen av extraplatser får inte medföra att arbetstagare blir representerade av mer än en ledamot. Utredarens förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Enligt direktivet, artikel 3.2a, skall i de fall då europabolag bildas genom fusion arbetstagarna i varje stat till- delas ytterligare så många platser i förhandlingsdelegationen som behövs för att det i förhandlingsdelegationen skall ingå minst en representant för varje deltagande bolag som är registrerat i landet och som föreslås upp- höra som separat juridisk person.