prop · GS031d13 · 2004-09-20 00:00:00 — Sådant undantag förutsätter att barnet förvärvat egendomen från någon annan än barnets förmyndare och att för- värvet är förenat med villkor som dels innebär att förmyndaren är skild från förmögenhetens förvaltning, dels anger vem som i stället skall utöva förvaltningen. Detsamma skall gälla avkastning av och sådant som trätt i stället för sådan egendom. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2003/04:BoU12, rskr. 2003/04:239). De nya reglerna trädde i kraft . Regeringen har givit () i uppdrag att följa upp de regeländringar som har införts avseende dels sådan barns förmögenhet som undantas vid beräkning av bostadsbidrag, dels höjt belopp som varken betalas ut eller betalas tillbaka vid slutlig avstämning av bostadsbidrag. Regeringen har givit RFV i uppdrag att i samverkan med redovisa bostadsstandarden för barnfamiljer med och utan bostadsbidrag. Även nettobostadskostnad för barnfamiljer med bostadsbidrag skall redovisas. Redovisningen skall innehålla jämförelse mellan olika familjetyper och belysa utvecklingen . Därutöver skall redovisningen innehålla en jämförelse av barnfamiljernas disponibla inkomst i förhållande till bostadskostnad. Redovisning skall överlämnas till . Vårdbidrag för barn med funktionshinder har, enligt regeringens proposition (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257) om sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension, beslutat att höja den övre åldersgränsen för rätt till vårdbidrag från till det halvårsskifte då barnet fyller . Den höjda åldersgränsen trädde i kraft . Samhällsutvecklingen har inneburit att åldersgränsen för rätt till vårdbidrag är relevant. En höjning av den övre åldersgränsen anknyter bättre till det särskilda vårdansvar som föräldrarna har. Regeringen har uppdragit åt att i samråd med analysera och kartlägga kunskaperna om flickor med vissa psykiska störningar, särskilt avseende ADHD. Studien skall även omfatta en forskningsöversikt. Redovisningen skall överlämnas till . En interdepartemental arbetsgrupp har tillsatts med uppdrag att göra en översyn av situationen för barn som lever i familjer med svag ekonomi. Arbetsgruppen har redovisat sitt uppdrag i rapporten utsatta barn (Ds 2004:41) som innehåller en samlad analys av den ekonomiska situationen för barn i familjer med svag ekonomi. Arbetsgruppens rapport kommer att utgöra underlag för regeringens arbete med att dels minska andelen barn som lever i familjer med svag ekonomi, dels förbättra förhållandena för dessa barn. Det är i detta sammanhang av stor betydelse att arbetsgruppen identifierat arbetsmarknaden och den generella välfärden som särskilt betydelsefulla vid bedömningen av vilka åtgärder som bör vidtas för att förbättra de ekonomiska situationen för barnfamiljerna. Regeringen har givit () i uppdrag att lämna en redovisning avseende de ärenden som rör bestämmelserna om familjeförmåner enligt förordningen (EEG) nr 1408/71. Redovisningen skall omfatta uppgifter om antal ärenden för respektive medlemsstat, utvecklingen för dessa ärenden, vilka familjeförmåner som beviljas med stöd av förordningen (EEG) nr 1408/71 samt i vilket fall endast ersätter tilläggsbelopp, dvs. är sekundärt ansvarig stat. RFV skall därutöver redovisa dels omfattningen av eventuellt missbruk avseende EU-ärenden om familjeförmåner, dels vilka insatser som har vidtagits för att motverka sådant missbruk. En första redovisning skall lämnas till . Därefter skall en slutlig redovisning lämnas . En särskild utredare har tillkallats för att göra en översyn av reglerna för föräldraförsäkringen. Översynen skall göras med utgångspunkt i att föräldraförsäkringen skall verka för barnets bästa och bidra till en ökad jämställdhet mellan könen. Utredaren skall redovisa uppdraget . En särskild utredare har 2004 lämnat en samlad analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika nivåer under den samlade studietiden, inklusive studieuppehåll 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 (SOU 2003:130). Utredaren har mot bakgrund av de studerandes skiftande sociala situation kartlagt samspelet mellan studiestödssystemet och andra förmånssystem samt analyserat förutsättningarna att införa ett barntillägg till studerande. Som ett särskilt uppdrag har utredaren lämnat förslag till hur det nya studiestödssystemet bör samspela med bostadsbidraget på lång sikt. Regeringen har ekonomiska vårproposition avsatt för införande av barntillägg för studerande . infördes maxtaxan i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Maxtaxan innebär att ett högsta tak sätts för avgifterna i förskola, familjedaghem och fritidshem. Avgiften i förskoleverksamheten får inte överstiga tre, två och en procent av hushållets inkomst för det första, andra och tredje barnet, dock högst , och . Avgifterna i skolbarnsomsorgen får inte överstiga två, en respektive en procent för det första, andra och tredje barnet, dock högst och . Samtliga kommuner har infört maxtaxan och har kompenserats för intäktsförlusten genom ett särskilt statsbidrag samt kvalitetssäkringsmedel. uppföljning av maxtaxan visar att den genomsnittliga kvaliteten i verksamheterna inte påverkats av maxtaxan. Efter maxtaxans införande har barnomsorgsavgiften blivit en betydligt mindre utgift för de flesta barnfamiljer och skillnaderna mellan kommunerna har minskat kraftigt. kommer att genomföra en ny avgiftsstudie . De olika stöden inom den ekonomiska familjepolitiken bidrar på olika sätt till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn. För att mäta måluppfyllelsen inom området redovisas i det följande fyra resultatindikatorer. Var och en av dessa innehåller ett eller flera mått som på olika sätt beskriver hur familjepolitiken utjämnar de ekonomiska skillnaderna mellan familjer med och utan barn. Så långt det är möjligt redovisas även i 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 vilken utsträckning respektive förmån verkar för att utjämna de ekonomiska skillnaderna mellan dessa grupper. Beräkningarna avser 20036. För beskrivning av metoder och definitioner hänvisas till bilaga 3 Fördelningspolitisk redogörelse, ekonomiska vårproposition.7 Indikator 1 beräknar ett mått på den ekonomiska familjepolitikens omfördelande effekt. Indikator 2 belyser familjepolitikens omfattning utifrån hur stor andel av barnfamiljerna som får de olika familjekonomiska stöden. Indikator 3 redovisar andelen hushåll respektive andelen individer med svag ekonomi. Indikator 4 beskriver barnfamiljernas relativa standard i förhållande till standarden för hushåll utan barn samt den ekonomiska familjepolitikens betydelse för barnfamiljerna. 4.7.1Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen För att stödja barnfamiljerna har samhället byggt upp ett system som syftar till att ge ekonomisk trygghet med ökad försörjningsbörda. Utöver att utjämna de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn har den ekonomiska familjepolitiken även till syfte att utjämna de ekonomiska villkoren över livscykeln. De ekonomiska familjestöden är också utformade så att de tillgodoser ett antal särskilda behov hos bland annat ensamföräldrar och hos föräldrar till funktionshindrade barn. Den ekonomiska familjepolitiken påverkar barnfamiljernas relativa ekonomiska situation på ett antal sätt. Socialförsäkringarnas grundprincip är att individen skall vara försäkrad för inkomstbortfall när han eller hon är frånvarande från arbete på grund av till exempel föräldraledighet. För inkomstförsäkringar, såsom föräldrapenning, sker utjämningen genom att perioder med låg eller ingen inkomst kompenseras med försäkringsersättning. Inkomstförsäkringar leder också till omfördelning från högtill låginkomsttagare. Föräldrar med inkomster över taket får en lägre faktisk ersättning för ett inkomstbortfall än 6 Beräkningarna bygger på SCB:s inkomstfördelningsundersökning. Värden är framskrivningar baserat undersökning. 7 För ytterligare beskrivning kan en promemoria beställas via . Inkomsttaket i föräldraförsäkringen, som sätter en gräns vid inkomster över 7,5 prisbasbelopp, innebär att föräldrar med inkomster över taket inte kompenseras fullt ut för ett inkomstbortfall. De generella bidragen bidrar till utjämning mellan familjer med och utan barn, då de beaktar den ökade försörjningsbördan för barnfamiljer. De generella bidragen kompenserar också för perioder i livet då inkomsten är låg. De förmåner med störst utjämnande effekt på inkomstskillnaderna är av naturliga skäl de inkomstprövade bidragen, vilka per definition går till familjer med låga inkomster och/eller relativt stor försörjningsbörda. Ett problem med de inkomstprövade bidragen är att de skapar marginaleffekter. Bostadsbidragen står för en stor del av marginaleffekterna för familjer med låga eller medelhöga inkomster. har reallönerna ökat för de flesta grupper i samhället och det gäller även barnfamiljerna. Sätts denna utveckling i relation till utgiftsutvecklingen inom politikområdet kan konstateras att utgifterna ökat från 47 miljarder till 54 miljarder i fasta priser , vilket motsvarar en ökning . Löneökningarna har medfört att vissa av de familjeekonomiska stöden har ökat medan andra minskat. T.ex. så ökar utgifterna för föräldraförsäkringen när lönerna stiger, medan ökade löner medför minskade utgifter för bostadsbidragen. Det har också genomförts reformer på det familjepolitiska området som självklart påverkat hushållens disponibla inkomst positivt och även påverkat utgiftsutvecklingen inom politikområdet. Bl.a. har föräldraförsäkringen förlängts och barnbidragen höjts . Basen för den ekonomiska utvecklingen av de ekonomiska familjestöden är förutom den samhällsekonomiska utvecklingen också den demografiska utvecklingen och nya reformer. Om antalet födda barn ökar får detta effekt på flera av de anslag som politikområdet omfattar. Den ekonomiska familjepolitiken är utformad för att minska de ekonomiska skillnaderna mellan familjer med och utan barn. Även om den ekonomiska familjepolitiken är en viktig faktor för barnfamiljers ekonomiska standard finns det problem som den inte löser. Barnfamiljernas låga inkomster kan bero på arbetslöshet, låg utbildning eller brist på heltidsarbete. dessa problem återfinns inte inom den ekonomiska familjepolitiken utan inom andra områden såsom arbetsmarknads- och utbildningsområdet. Dessutom har det samhällsekonomiska läget i hög grad betydelse för hushållens möjligheter att försörja sig. Den ekonomiska familjepolitiken bör därför ses i ett större sammanhang i vilket olika politikområden tillsammans ger möjligheter att förbättra barnfamiljernas ekonomi. Barnfamiljerna har i genomsnitt en något lägre ekonomisk standard än familjer utan barn. Bilden är dock inte entydig och skillnaderna är stora vid en jämförelse av olika typer av hushåll då hänsyn tas till ålder. Indikator 1 Familjepolitikens omfördelande effekter Syftet med indikator 1 är att beskriva hur familjepolitiken och dess verksamhetsområden påverkar omfördelningen av inkomster i befolkningen. Måttet redovisar bl.a. hur mycket respektive verksamhetsområde inom familjepolitiken minskar den totala skillnaden i disponibel inkomst. Måttet är beräknat som ett bidrag till Ginikoefficienten.8 Tabell 4.3 De ekonomiska familjestödens betydelse för den totala inkomstojämlikheten. -4,3 I tabell 4.3 finner vi att de olika familjeförmånerna tillsammans minskar inkomstskillnaderna i samhället med (minus ). De behovsprövade bidragen utjämnar inkomstskillnaderna mest. 8 Gini-koefficienten är det vanligaste måttet på ojämnheten i inkomstfördelningen. Gini-koefficienten antar värdet 0 när inkomsten är lika för alla och värdet 1 vid maximal ojämnhet, dvs. när en person får alla inkomster. Koefficienten är mest känslig för vad som i händer i mitten av fördelningen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 minskning är dock riktad direkt till dem med de lägsta inkomsterna via bostadsbidraget. Den ekonomiska familjepolitiken kan i detta avseende sägas vara träffsäker och betydelsefull för ekonomiskt utsatta barnfamiljer. Mer anmärkningsvärt är att de generella bidragen har en nästan lika stor betydelse och utjämnar inkomstskillnaderna i princip lika mycket. Skillnaden mellan t.ex. bostadsbidraget och barnbidraget är att bostadsbidraget är koncentrerat enbart till de ekonomiskt utsatta barnfamiljerna, medan barnbidraget fördelas på alla barnfamiljer. Kostnaden för att uppnå den utjämnande effekten är emellertid högre för de generella bidragen. Diagram 4.1a En jämförelse av inkomststandard mellan hushåll med och utan barn. Disponibel inkomst per konsumtionsenhet, median (priser) Diagram 4.1a visar att har hushållen utan barn haft den högsta inkomststandarden. Inkomststandarden för samboende med barn motsvarar av inkomststandarden för hushåll utan barn 2002 och motsvarande för ensamstående med barn uppgår till . För ensamstående med barn är detta en lägre andel än den som gällde , dvs. klyftan mellan hushåll utan barn och ensamstående med barn har ökat medan klyftan mellan hushåll utan barn och samboende med barn är oförändrad . Skillnaden i inkomststandard mellan sammanboende och ensamstående är , trots att det finns två potentiella inkomsttagare i det sammanboende hushållet. Vidare framgår att den ekonomiska familjepolitiken utjämnar inte 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 bara mellan hushåll med och utan barn utan också mellan barnhushållen. För att vidga analysen kan också samma utveckling beskrivas med hur stor medianinkomsten var i förhållande till medianinkomst i fasta priser.9 Denna utveckling beskrivs i diagram 4.1b. Diagram 4.1b Utvecklingen av inkomststandard mellan åren 1991 2002 för hushåll med och utan barn. 1991 (priser ) Av diagrammet framgår att fick både hushåll med och utan barn försämringar i sin inkomststandard i förhållande till . Först hade båda grupperna hushåll utan barn och samboende med barn fått en inkomststandard högre än den de hade innan 1990-talets lågkonjunktur. har även ensamstående med barn nått samma inkomststandard som de hade . Indikator 2 Familjepolitikens omfattning Indikator 2 beskriver familjepolitikens omfattning utifrån andel barnhushåll som får respektive förmån uppdelat på ensamstående med barn och sammanboende med barn. 9 För närmare beskrivning hänvisas till bilaga 3 Fördelningspolitisk redogörelse ekonomiska vårproposition. Diagram 4.2 Andel av barnfamiljerna som får del av de olika ekonomiska familjestöden, grupperat i verksamhetsområden Källa: beräkningar i HEK 2002 ABB: Barnbidrag och studiehjälp, FP+TFP: Föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning, BP: Barnpension, BoB: Bostadsbidrag, Us: Underhållsstöd, VB: Vårdbidrag, Socb: Socialbidrag Av diagram 4.2 framgår att i princip alla barnhushåll får barnbidrag oavsett samlevnadsform. Antalet hushåll med barn uppgår till cirka 1 miljon. Med undantag för föräldraförsäkringen får en betydligt mindre andel av de sammanboende barnhushållen del av de familjeekonomiska stöden i jämförelse med ensamstående barnhushåll. Bland ensamstående hade utnyttjat föräldraförsäkringen, föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning, medan motsvarande för sammanboende var . Detta beror sannolikt på att många föräldrar för separationen redan har nyttjat den del av föräldrapenningen som ges i samband med barns födelse, och att tillfällig föräldrapenning betalas ut i större omfattning för de minsta barnen vilkas föräldrar i högre grad är sammanboende. Vissa stöd som t.ex. vårdbidrag för funktionshindrade barn är det bara en liten andel av barnhushållen som får del av oavsett samlevnadsform. För de hushåll som erhåller stödet har det dock stor ekonomisk betydelse. Till skillnad från andra behovsprövade bidrag är det inte låg inkomst som ger rätt till vårdbidrag utan ett ökat stödbehov. Detta kan t.ex. bestå i ett ökat vård- och konsumtionsbehov på grund av barnets funktionshinder. Dessa hushålls ekonomiska standard är sannolikt lägre än andra hushålls eftersom de har ett högre konsumtionsbehov. Indikator 3 Fördelning av ekonomisk standard Indikator 3 beskriver fördelningen av disponibel inkomst för hushåll med respektive utan barn samt hur stor andel av hushåll och individer som har en låg ekonomisk standard. Tabell 4.4 Medianen för disponibel inkomst per konsumtionsenhet för hushåll samt andel med låg ekonomisk standard inkomst/ke i inkomst/ke för samt- Ensamstående med 1 barn Ensamstående med 2 + barn Gifta/sambo utan barn Gifta/sambo med 1 barn Gifta/sambo med 2 barn Gifta/sambo med 3 + barn Hushåll med barn och I tabell 4.4 redovisas medianen av disponibel inkomst per konsumtionsenhet 2003 samt andelen hushåll med låg ekonomisk standard. Hushållen är uppdelade efter familjesammansättning, ålder samt etnicitet. Ett hushåll med låg ekonomisk standard definieras som ett hushåll där den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet understiger av medianen för samtliga hushåll. Det är bland ensamstående med två barn eller fler som den största andelen hushåll med låg ekonomisk standard återfinns. Bland ensamstående med två barn respektive två eller flera barn har en låg ekonomisk standard. I gruppen ensamstående utan barn har en låg ekonomisk standard. av de ensamstående med barn är kvinnor. Barnhushåll i kategorin med åtminstone en utlandsfödd förälder har också en hög andel med låg ekonomisk standard; . Denna kategori omfattar såväl gifta och samboende som ensamstående. Om en uppdelning av inkomsten för barn i olika åldrar görs framträder en viss ålderseffekt som innebär att ju äldre barn desto högre medianinkomst. Detta beror sannolikt på att föräldrarna till barn i de äldre ålderskategorierna är re- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 lativt äldre och att det finns ett positivt samband mellan föräldrars ålder och inkomst. En annan förklaring kan vara att kvinnor deltidsarbetar i högre utsträckning än män medan barnen är små för att sedan gå upp i heltid. Indikator 4 Disponibel inkomst samt familjestödens andel Indikator 4 beskriver sammansättningen av den ekonomiska standarden för olika typer av barnhushåll jämfört med hushåll utan barn. Liksom indikator 1 ger den en uppfattning om familjepolitikens relativa betydelse för dessa familjer. Diagram 4.3 Disponibel inkomst per konsumtionsenhet samt de ekonomiska familjestöden, efter hushållstyper, genomsnitt kronor Ensamstående med ett barn Ensamstående med två eller flera barn Gifta eller sambo utan barn Gifta eller sambo med ett barn Gifta eller sambo med två barn Gifta eller sambo med tre eller flera barn Diagram 4.3 redovisar dels disponibel inkomst per konsumtionsenhet för olika typer av hushåll med respektive utan barn, dels hur de ekonomiska familjestöden bidrar till barnhushållens inkomster. Vid en jämförelse mellan hushåll med respektive utan barn är det tydligt att barnhushåll genomgående har en lägre disponibel inkomst per konsumtionsenhet. Det är också tydligt att den ekonomiska standarden för hushåll med barn är lägre ju fler barn som finns i hushållet. Ensamstående med barn har den lägsta ekonomiska standarden, följt av gifta eller samboende med tre eller fler barn. Den högsta genomsnittliga standarden har gifta eller samboende utan barn. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Diagram 4.4 De ekonomiska familjestödens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet, efter hushållstyper, 2003 Ens m 1 barn Ens m 2+ barn Gift/sambo m 1 barn Gift/sambo m 2 barn Gift/sambo m 3+ barn De ekonomiska familjestödens andel av barnhushållens disponibla inkomst är direkt kopplad till hushållens storlek. Diagram 4.4 tydliggör att ju fler barn som finns i hushållet desto större andel av inkomsten utgör de ekonomiska familjestöden. Effekten är tydligast för ensamstående med barn och det är också i dessa grupper som de familjeekonomiska stöden har störst betydelse. För ensamstående med barn utgör de behovsprövade bidragen drygt hälften av den andel av den disponibla inkomsten som fås genom ekonomiskt familjestöd. För gifta eller samboende med två respektive tre eller fler barn är det i stället de generella bidragen som utgör den största andelen. Diagram 4.5 De ekonomiska familjestödens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet, samtliga hushåll med barn uppdelat 2003 Som framgår av diagram 4.5 riktas de olika familjestöden främst till hushåll med låga inkomster, dvs. till de hushåll som har störst behov av stöd. 1, vilket är den tiondel som har lägst ekonomisk standard, kommer av den disponibla inkomsten från olika typer av familjestöd. Detta beror på genomslaget av de inkomstprövade bidragen, framför allt bostadsbidraget. Noteras bör att även de generella bidragen har en stor betydelse för hushåll i de lägsta inkomstdecilerna. Diagrammet visar också att behovsprövade stöd är mer koncentrerade till de lägre decilerna. Generella bidrag respektive föräldraförsäkringen är beloppsmässigt mer jämnt fördelade över decilerna och utgör därför en mindre andel av den disponibla inkomsten vid högre inkomster. Barnafödandet har fundamentala konsekvenser för befolkningsutvecklingen och därmed också för framtid. är barnafödandet en välfärdsfråga. Utvecklingen av antalet födda barn är en bra indikator på hur samhället förmår skapa förutsättningar för kvinnor och män att kunna realisera sina planer med avseende på barn och familj. Hög sysselsättning, jämställdhet, god barnomsorg och en stödjande familjepolitik är grundläggande faktorer som påverkar barnafödandet. Betydelsen av familjepolitiken är mångfacetterad och relaterad till de övriga faktorerna. Den svenska familjepolitiken och barnomsorgen främjar kvinnors förvärvsarbete och är av central betydelse för jämställdheten. Internationella studier visar också att möjligheten till en jämställd relation har positiv effekt på barnafödandet. sjönk antalet födda barn i till den lägsta nivå som någonsin uppmätts, från 124 000 barn 1990 till 88 000 barn 1999. Det blev en mycket brant nedgång av barnafödandet efter det att i skiftet haft en av högsta nivåer vad gäller barnafödande. Trots den stora minskningen låg det svenska barnafödandet fortfarande över genomsnittet för EU-länderna. Barnafödandet är högre i länder där föräldraskapet kan kombineras med förvärvsarbete. I de europeiska länder där kvinnorna ofta måste välja mellan barn och förvärvsarbete är barnafödandet lågt. Antalet födda barn i har ökat i stort sett . Drivkrafterna bakom ökningen är sysselsättningsuppgången och 2000-talets början, de familjepolitiska reformer som genomförts och aviserats och en tydlig tendens bland många unga män och kvinnor att senarelägga sitt barnafödande . Antalet födda barn 2004 beräknas bli drygt 101 000. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Diagram 4.6 Antal födda barn under 1980-2004 Ökningen av antalet födda barn prognostiseras fortsätta, vilket leder till att utgifterna för politikområdet ökar. Basen för den ekonomiska utvecklingen av de ekonomiska familjestöden är förutom den samhällsekonomiska utvecklingen också den demografiska utvecklingen. Avgörande för om ett hushåll över huvud taget skall få del av de stöd som omfattas av den ekonomiska familjepolitiken är att hushållet har barn. Om antalet födda barn ökar leder detta till omedelbar effekt för flera av de anslag som politikområdet omfattar. En förändring av befolkningen har också andra implikationer för ekonomin i stort. En minskning av befolkningen, tillsammans med en obalans mellan den del av befolkningen som är i förvärvsaktiv ålder och den del av befolkningen som inte är det, kan t.ex. leda till att förutsättningarna för tillväxten påverkas på ett negativt sätt. har inte lämnat någon effektivitetsrapport eller revisionsberättelse med invändningar inom detta område. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 4.9Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Regeringens förslag: Rätten till tillfällig föräldrapenning utvidgas på så sätt att föräldrar till ett svårt sjukt barn får rätt till ett obegränsat antal dagar med tillfällig föräldrapenning. Rätten till tillfällig föräldrapenning i dessa fall skall normalt styrkas med ett särskilt läkarutlåtande.