prop · GR031d5 · 2004-01-01 00:00:00 — 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Vad utgiftsområdet omfattar.................................................................. Mål för rättsväsendet inklusive kriminalpolitiken .............................. Reformeringen av rättsväsendet fortsätter.......................................... Verksamhetsområde 1 Brottsförebyggande arbete............................. Verksamhetsområde 2 Utredning och lagföring................................. Verksamhetsområde 3 Dömande verksamhet..................................... Verksamhetsområde 4 Verkställighet av påföljd................................. Verksamhetsområde 5 Reparativ verksamhet ..................................... Verksamhetsområde 6 Övrig verksamhet ........................................... 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet..................................................................... Härledning av ramnivån 20042006 för utgiftsområde 4 Rättsväsendet ................. Utgiftsutveckling inom politikområdet 20022006................................................ Ytterligare resursförstärkningar 20042006 ............................................................ Tingsrätternas, hovrätternas, länsrätternas och kammarrätternas målupp Högsta domstolens och Regeringsrättens måluppfyllelse...................................... Dygnskostnad per producerat vårddygn på anstalt åren 20002002 ..................... Fördelningen av frivårdsklienter dömda i medeltal och dygnskostnad för frivård åren 20002002.......................................................................................... Sysselsättningstimmar vid anstalt 20002002.......................................................... Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:1 ................... Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:2 Säkerhetspolisen........................ Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:3 .............. Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:4 ............ Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:5 Domstolsväsendet m.m............ Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:6 Kriminalvården........................ Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:7 ....... Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:8 .............. Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:9 ................ Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:10 ....... Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 4:11 Ersättning för skador på grund av brott...................................................................................................... 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 4:12 Rättshjälpskostnader Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:13 Kostnader för vissa Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 4:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar m.m............................................................. Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 4:15 Bidrag till 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Medeltal tillgängliga platser och beläggning (i %), häkte 19982002.................... Frivårdsklienter (i medeltal) 20002002 .................................................................. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för anvisar anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt följande uppställning: Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar m.m. Bidrag till brottsförebyggande arbete 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Utgiftsområdet omfattar ett politikområde, Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 4 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Som framgår av tabell 2.1 omfattar politikområde Rättsväsendet . Ca 15,2 miljarder används för polisväsendet, 1,2 miljard för åklagarväsendet, 3,9 miljarder för domstolsväsendet och 4,8 miljarder för kriminalvården. Den övriga verksamheten inom rättsväsendet är , , , , ersättning för skador på grund av brott och rättshjälpskostnader. Dessa verksamheter förbrukar sammantaget 1,3 miljard, varav huvudparten (989 miljoner) avser utgifter på anslaget 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. (se tabell 3.1). Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20042006 för utgiftsområde 4 Rättsväsendet Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Huvuddelen av resurserna inom politikområdet avser kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. I övrigt är rättsväsendets verksamhet främst inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att handlägga andra rättsliga ärenden. Den kriminalpolitiskt inriktade verksamheten syftar framför allt till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet, att förebygga brott, att utreda brott, att se till att den som begått brott lagförs, att verkställa påföljder och rättsliga anspråk och att ge stöd till dem som drabbats av brott. Det internationella samarbetet utgör en ökande andel av politikområdets verksamhet. Politikområdet innefattar myndigheter inom domstols-, polis- och åklagarväsendena samt kriminalvården. Dessutom ingår , , och . Inom politikområdet arbetar även myndigheter inom andra utgiftsområden, bl.a. (se avsnitt 3.8). () är central förvaltningsmyndighet för polisväsendet och har tillsyn över detta. Till hör Sä- kerhetspolisen, och Po- lishögskolan. Styrelsen är chefsmyndighet för . ingår också i samverkansområdena Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen samt Skydd, undsättning och vård. rådena redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. I varje län finns en polismyndighet som ansvarar för polisverksamheten där. Central förvaltningsmyndighet för åklagarväsendet är Riksåklagaren (). Åklagarväsendets organisation i övrigt består av åklagarmyndigheterna i , , , , och , var och en under ledning av en överåklagare. Vid dessa myndigheter finns åklagarkamrar. Även är en åklagarmyndighet inom åklagarväsendet. ansvarar för ekobrottsbekämpningen i , län, , , samt . () är central förvaltningsmyndighet för de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, arrende- och hyresnämnderna samt . Allmänna domstolar är tingsrätterna, de sex hovrätterna och . Allmänna förvaltningsdomstolar är länsrätterna, de fyra kammarrätterna och Regeringsrätten. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 () är central förvaltningsmyndighet för all kriminalvårdsverksamhet. Styrelsen är chefsmyndighet för 36 lokala kriminalvårdsmyndigheter och för Transporttjänsten. I administrativt hänseende är styrelsen chefsmyndighet även för och de 30 övervakningsnämnderna. () är ett stabsorgan under regeringen och ett expertorgan inom rättsväsendet. Rådets huvudsakliga uppgifter är utveckling, utvärdering, tillämpad forskning och information inom det kriminalpolitiska området. är central förvaltningsmyndighet för rättspsykiatrisk, rättsmedicinsk, rättskemisk och rättsgenetisk verksamhet i den utsträckning sådana frågor inte handläggs av någon annan statlig myndighet. skall bl.a. följa den nationella och internationella utvecklingen på genteknikområdet, bevaka de etiska frågorna samt bedriva rådgivande och upplysande verksamhet. huvudsakliga uppgifter är att främja brottsoffers rättigheter, att bevaka deras behov och intressen samt att verka för att den som är berättigad till brottsskadeersättning får sådan. Vid myndigheten finns en särskild nämnd som prövar vissa ärenden om brottsskadeersättning och ett råd som prövar frågor om bidrag från brottsofferfonden. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 20022006 4:11 Ersättning för skador på grund av brott 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 4:14 Avgifter till vissa internationella samman 4:15 Bidrag till brottsförebyggande arbete Totalt för politikområde Rättsväsendet 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Rättsväsendets ekonomi är ansträngd. Rättsväsendets sparande minskade från till . framförallt kriminalvården som trots att pengar sköts till gick med ett stort underskott. Vid utgången av 2002 utnyttjade kriminal- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 vården anslagskrediten med . Myndigheternas prognoser och budgetunderlag för 20042006 visar på ytterligare behov av resurstillskott för att kunna fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet. Mot bakgrund av detta har regeringen ekonomiska vårproposition omfördelat pengar inom utgiftsområdet samt tillfört kriminalvården på tilläggsbudget. Regeringen föreslår i denna proposition ytterligare förstärkningar till rättsväsendet, . Förstärkningarna kommer myndigheterna till del enligt tabell 3.2. Tabell 3.2 Ytterligare resursförstärkningar 20042006 Därtill tillförs kriminalvården, , rättshjälpen och anslaget för skaderegleringar medel på tilläggsbudgeten i denna proposition. Regeringen avser även fortsättningsvis att noga följa rättsväsendets verksamhet och resultat och att, efter analys av vidtagna effektivitetsåtgärder, återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet. Utöver resursförstärkningen föreslås i denna proposition omfördelning av medel inom utgiftsområdet respektive mellan utgiftsområde 4 och andra utgiftsområden. Omfördelningen redovisas under respektive anslagsavsnitt. 3.3Mål för rättsväsendet inklusive kriminalpolitiken Målet för politikområde rättsväsendet är den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. Rättsväsendets verksamheter skall utgå från medborgarnas intresse. I detta ligger bl.a. att förkorta tiden från brottsanmälan till dom och straffverkställighet. Myndigheterna inom rättsväsendet verkar inom verksamhetsområden. gäller följande övergripande mål för de områden som rättsväsendets verksamhet omfattar. Målet för verksamhetsområdet arbete är att brott skall förebyggas. Målet för verksamhetsområdet och lagföring är att verksamheten skall bedrivas med högt ställda krav på rättsäkerhet och kvalitet och att fler brott skall leda till lagföring. Målet för verksamhetsområdet verksamhet är att mål och ärenden skall handläggas på ett rättssäkert och effektivt sätt. Målet för verksamhetsområdet av påföljd är att påföljder skall verkställas på ett säkert och humant sätt och att antalet återfall i brott skall minska. Målet för verksamhetsområdet verksamhet är att skadeverkningarna av brott skall minska. Målet för verksamhetsområdet verksamhet är att de arbetsuppgifter som inte är brottsbekämpande skall utföras med utgångspunkt i medborgarens behov. 3.4.1Reformeringen av rättsväsendet fortsätter Rättsväsendet är av grundläggande betydelse för det demokratiska samhället. Att rättsväsendet fungerar väl är en förutsättning för hela samhällslivet, såväl för näringslivets utveckling och den ekonomiska tillväxten som för människornas tillit till varandra och förtroendet för samhällsfunktionerna. Rättsväsendet har ett särskilt ansvar för de enskildas rättstrygghet och rättssäkerhet. Med rättstrygghet avses att de enskilda är skyddade mot brottsliga angrepp på deras liv, hälsa, integritet och egendom. Rättstryggheten kräver en effektiv verksamhet för att förebygga och beivra 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 brottslighet och för att stödja dem som utsatts för brott. Den förutsätter också en säker och lätt tillgänglig ordning för att lösa tvister, såväl mellan enskilda som mellan enskilda och det allmänna. Rättsäkerhet innebär att den enskilde kan lita på lagstiftningen, myndigheterna och domstolarna. Lagarna skall vara moderna och ändamålsenliga. De skall värna demokratin och garantera grundläggande fri- och rättigheter. De skall vara lätta att förstå och svåra att kringgå eller missbruka och de skall stå sig . I ett rättssäkert samhälle är rättsskipningen förutsebar, proportionerlig och likformig. Samma krav gäller för myndigheternas beslut och övriga verksamhet. Rättsväsendets verksamhet och utveckling skall utgå från de enskildas behov. Det ställer höga krav på myndigheternas tillgänglighet och servicenivå liksom på en snabb handläggning och en effektiv resursanvändning. Rättsväsendet reformeras i takt med samhällsutvecklingen Det svenska rättsväsendet är med sitt regelverk och sina myndigheter ett välutvecklat system med stor kapacitet. Utgångsläget är alltså gott. Rättsväsendet måste emellertid vara rustat för de utmaningar som en ständigt föränderlig omvärld för med sig. Därför måste regler och verksamheter värderas fortlöpande och revideras när det behövs. En grund för förändring är internationaliseringen som medför en kraftigt ökad rörlighet över gränserna av människor, varor, tjänster och kapital. Det ställer stora krav på samhällets förmåga att motverka gränsöverskridande brottslighet, men också på civilrättsliga regelsystem som t.ex. patenträtten och familjerätten. Den tekniska utvecklingen på bl.a. informationsområdet leder till att myndigheterna måste bemästra nya former av kriminell verksamhet. Ny teknik kräver också ändringar i bl.a. upphovsrätten och skapar nya förutsättningar för myndighetsarbetet. Medborgarnas anspråk på en verksamhet som motsvarar höga kvalitetskrav, håller en hög servicenivå och bedrivs kostnadseffektivt kan bara tillgodoses om rättsväsendet kan möta ändrade förhållanden och nya situationer. En annan viktig drivkraft för förändring är de höga krav på god arbetsmiljö, jämställdhet samt etnisk och kulturell mångfald som ställs på rätts- Den minskade toleransnivån för brott och otrygghet gör också att kraven på rättsväsendet ökar. Regeringen har initierat åtskilliga strategiska lagstiftningsprojekt som kommer att leda till moderniseringar och förbättringar inom det civilrättsliga området under den närmaste framtiden. Detta reformarbete är en förutsättning för tillväxt och sysselsättning. Flera stora projekt syftar till att göra det lättare att starta och driva företag. Genom bl.a. en ny aktiebolagslag kommer svenska näringsidkare att kunna tillgodogöra sig de vinster som internationalisering, nya finansieringsformer och nya finansiella instrument möjliggör. Det behövs också en alternativ företagsform för enskilda initiativ utan vinstsyfte inom skola, vård och omsorg. Regeringen föreslår också en modern försäkringsavtalslag som förstärker försäkringstagarnas ställning. Försäkringsbolagen får en ökad informationsplikt och skall inte få vägra någon att teckna en liv-, sjuk- eller olycksfallsförsäkring om det inte finns särskilda skäl. För att förbättra kreditgivningen, undvika onödiga konkurser och förstärka de anställdas löneskydd överväger regeringen bl.a. att införa ett samlat insolvensförfarande och ge rätt till lönegaranti även vid företagsrekonstruktion. Ut- sökningsförfarandet skall bli effektivare utan att rättssäkerheten äventyras. Skuldsaneringsprocessen skall förbättras. Konsumentskyddet för kreditkortskunder skall förstärkas. Det är viktigt att fortsätta anpassningen av familjerättens regler till en modern syn på familjebildningen och på föräldrarnas roll i barnens liv. Barnets bästa och dess rätt till sina föräldrar är en ledstjärna för det arbetet. Reformeringen av lagstiftning som särbehandlar homosexuella fortsätter. Immaterialrätten har avgörande betydelse för tillväxt och sysselsättning. Patent, upphovsrätt och varumärken representerar stora värden i en kunskapsintensiv ekonomi. För att författare, konstnärer, kompositörer, artister, uppfinnare och formgivare skall kunna vara säkra på att få ersättning för sitt arbete krävs ett effektivt immaterialrättsligt skydd. är det lätt att göra perfekta kopior av upphovsrättsligt material och snabbt överföra dem över hela världen, t.ex. via Internet. Det är därför viktigt att anpassa upphovsrätten till det digitala informationssamhället. Ett annat viktigt arbete gäller det rättsliga skyddet för biotekniska uppfinningar. Bl.a. skall gränserna för genpatent bli tydligare och förutsättningar skapas för en balanserad praxis på det biotekniska området. Ett konkurrenskraftigt europeiskt patentsystem är nödvändigt för den europeiska industrin och är pådrivande i arbetet för ett gemensamt patentsystem för EU. Varumärkesförfalskning och piratkopiering skadar den rätte innehavaren av varumärket eller upphovsrätten. Dessutom har sådan verksamhet ofta förgreningar till grov internationell brottslighet som narkotikahandel. Både inom EU och på global nivå deltar i arbetet med att bekämpa denna typ av verksamhet. Flera lagstiftningsprojekt på straffrättens område syftar till att förbättra skyddet för människor i utsatta situationer. Den ambitionen har bl.a. resulterat i en utvidgning av besöksförbudsreglerna. Det pågår också en reformering av sexualbrottslagstiftningen. Det är bl.a. viktigt att brottsrubriceringen bättre återspeglar hur den som utsätts för ett övergrepp upplever detta. I detta sammanhang behandlas också frågan om genomförande av EU:s utkast till rambeslut om sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi. Parallellt med arbetet om sexualbrotten bereds frågan om tillträde till FN-proto- kollen om människohandel respektive handel med barn samt EU:s rambeslut om människohandel. Ett ändamålsenligt och väl avvägt påföljdssystem är av central betydelse för kriminalpolitiken. Syftet med ett flertal projekt som berör påföljdssystemet är att säkerställa att reglerna är överskådliga, tydliga, förutsebara och lätta att tillämpa. Särskilt angelägna är åtgärder för unga lagöverträdare. En utredning har tillsatts för att se över påföljdssystemet för unga, med beaktande av kraven på pedagogik och tydlighet i systemet (dir. 2002:95). Ett viktigt kunskapsunderlag för utredningen blir den utvärdering av påföljdssystemet för unga som () m.fl. myndigheter genomfört på regeringens uppdrag (BRÅ Rapport 2002:19). Vidare bereds översyn av påföljdssystemet för psykiskt störda lagöver- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 trädare (SOU 2002:3). Ett arbete har också påbörjats som syftar till en allmän översyn av påföljdssystemet, inklusive frågor om villkorlig frigivning. Inom ramen för det arbetet kommer bl.a. frågor om påföljdsval och innehållet i de olika påföljderna att övervägas. En närliggande fråga gäller hanteringen av ärenden om frigivning från livstidsstraff. Överväganden i denna del tar bl.a. sikte på att förbättra förutsebarheten för såväl kriminalvården som de livstidsdömda samt att stärka rättssäkerheten för de dömda. Den snabba teknikutvecklingen medför krav på förändringar av delar av det straffrättsliga systemet. Förändringar motiveras även av nya internationella instrument, som konvention om IT-relaterad brottslighet och EU:s utkast till rambeslut om angrepp på informationssystem. En allmän utgångspunkt för detta reformarbete är att lagstiftningen skall kunna tillämpas på brott som kan bli möjliga genom den fortsatta tekniska utvecklingen. Det internationella straffrättsliga samarbetet har varit inriktat på allvarlig organiserad brottslighet med gränsöverskridande inslag, t.ex. terrorism, människohandel, narkotikahandel och vissa former av ekonomisk brottslighet. har tagit aktiv del i arbetet och varit pådrivande, såväl inom EU som i andra internationella fora. Syftet med de internationella instrumenten är att förbättra och effektivisera kampen mot dessa brottstyper på såväl nationell, europeisk som global nivå. Polisen har en central roll i det brottsförebyggande arbetet och ett huvudansvar för brottsutredningarna. Därför är det avgörande för en framgångsrik brottsbekämpning att polisen har tillräcklig kapacitet och hög professionell kompetens. De ökade resurser som regeringen har tillfört och kommer att tillföra gör det möjligt att utbilda 4 000 nya poliser. Lokalt polisarbete inom närpolisområden är basen i polisverksamheten. Det är i lokalsamhället som polisen bäst kan påverka den vanligaste brottsligheten. För att det ska vara möjligt måste närpolisområdena vara tillräckligt stora för att vara kraftfulla och flexibla, men inte större än att de behåller den lokala förankringen. Jämfört med många andra länder har vi en samlad polisorganisation. Det gör att förutsätt- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ningarna för att samordna polisens resurser är goda. Det operativa polisarbetet skall bedrivas huvudsakligen lokalt, men samarbetet över geografiska och organisatoriska gränser skall öka. För det ändamålet bedriver ett omfattande arbete med att utveckla bl.a. kriminalunderrättelseverksamheten, kriminaltekniken samt personal- och ekonomiadministration. Åklagarväsendet utvecklar sin organisation för att effektivisera verksamheten, förbättra styrningen och skapa bättre förutsättningar för den operativa åklagarverksamheten. fortsätter arbetet med att utveckla arbetsmetoderna och förstärka samarbetet med polisen. Åtgärder för en flexiblare arbetsfördelning mellan domstol och åklagare har redan genomförts. Försöksverksamhet med snabbare handläggning av brottmål och enklare utredning av mängdbrott fortsätter. Kampen mot den ekonomiska brottsligheten som inleddes genom ekobrottsstrategi syftar bl.a. till att hindra osund konkurrens i affärslivet samt angrepp mot skatte- och socialförsäkringssystemet. Satsningen fortsätter med åtgärder för att utveckla de brottsförebyggande verksamheterna på området. Ett av flera inslag är att samarbetar med berörda myndigheter utanför rättsväsendet för att stärka funktioner som motverkar brott, t.ex. kontrollsystemen. Det är angeläget att långsiktigt säkerställa tillgången på domstolsverksamhet av hög kvalitet i landets alla delar. En viktig del av reformeringen av domstolsväsendet är att organisera domstolarna så att de blir mindre sårbara. Det är också viktigt att stärka beredningsorganisationen, att renodla verksamheten samt att modernisera och anpassa det processuella regelverket till dagens krav. Kriminalvården skall verkställa de påföljder som döms ut på ett säkert och humant sätt och med de insatser som behövs för att återfallen i brott skall minska. För att uppnå dessa mål måste kriminalvårdens kapacitet öka och dess förmåga att hantera förändringar i beläggningen på anstalter och häkten utvecklas. Därför skall anstaltsstrukturen förändras i riktning mot färre och större enheter. De nya platser som skapas skall medge en mer flexibel användning . Verkställighetsinnehållet skall kunna anpassas till individuella behov och förutsättningar. För att motverka återfall i brott behövs genomtänkta och planerade insatser och goda förberedelser för frigivning. I dessa delar behöver samarbetet med och andra berörda huvudmän i samhället utvecklas. Drogmissbruk i anstalter och häkten måste förhindras. Kriminalvården skall använda modern teknik för säkerhet, administration och verksamhetsutveckling. Brottsoffer skall få stöd, skydd och hjälp. Skyddet har förstärkts , genom bl.a. ändrade regler om besöksförbud, förordnande av målsägandebiträde och skyldighet för åklagare att föra talan om enskilt anspråk i brottmål. Den senaste förändringen innebär att besöksförbud även kan avse den gemensamma bostaden. Regeringens strategi för det fortsatta arbetet innebär utbildning av personal, samarbete i rättskedjan, kunskap genom forskning och utveckling samt omfattande satsningar på målgrupperna kvinnor, barn och ungdomar. Viktiga inslag är medling mellan brottsoffer och förövare samt lokal brottsoffersamverkan. Arbetet med att utveckla insatserna för stöd till brottsoffer berör alla delar av rättsväsendet. Rättsväsendets myndigheter har viktiga uppgifter även vid sidan om det kriminalpolitiska området. Domstolarna skall på ett effektivt och rättssäkert sätt lösa tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna.