prop · GR031d16 · 2004-01-01 00:00:00 — Statskontoret har fått i uppdrag att belysa organisationsstrukturen med flera myndigheter som utifrån sina kompetensområden skall samverka kring uppgiften att minska deltidsarbetslösheten. Statskontoret redovisar i sin rapport (Stk 2003:17) att byggts upp i enlighet med regeringens uppdrag både när det gäller organisation och verksamhet. De myndigheter som ingår i projektet är alla delaktiga och deras kompetenser utnyttjas och syns i det arbete som utförts. Den kritik som Statskontoret riktar mot projektet är svårigheterna att komma igång med verksamheten vilket medfört att förbrukningen av medel i initialskedet varit lågt. Det kan ha sin förklaring i att beslutsprocessen är betydligt längre när flera myndigheter skall samverka och att det är viktigt att ta med sådant i bedömningen när en särskild organisation upprättas för ett uppdrag. Tabell 4.4 Arbetsmarknadspolitiska program Andel i arbete efter avslutat program (%) Skyddat arbete hos offentliga arbets- Förstärkt anställningsstöd (2-års-in- Särskilt anställningsstöd, personer Förstärkt anställningsstöd (4-års-in- Kommunalt program för ungdomar Ungdomsgaranti för ungdomar 20-24 Aktiviteter inom vägledning och plats- Både AMS och SCB för statistik över de arbetslösas sökintensitet. Båda källorna visar på låg sökintensitet. Många arbetslösa lägger ner på att söka jobb eller söker inte något jobb alls. IFAU har i sin rapport i aktivitetsgarantin (2002:11) redovisat sökaktiviteten hos deltagarna i aktivitetsgarantin. Undersökningen bekräftar den låga sökintensiteten bland deltagarna. Över hälften uppgav även att de inte deltagit i någon jobbsökarkurs. Andelen som brukar söka arbete utanför sin hemort minskade något enligt AMS undersökning. Minskningen sker från en redan låg nivå. uppger nio av tio i SCB:s arbetskraftsundersökning att de inte sökt något arbete utanför hemorten under AMS registerdata visar på en marginell geografisk vidgning och att andelen som söker interlokalt var relativt . Av IFAU:s ovan nämnda rapport om deltagarna i aktivitetsgarantin framgår att en femtedel uppmanats att vidga sitt sökande geografiskt av arbetsförmedlingen. Drygt hälften hade uppmanats att vidga sitt sökande yrkesmässigt. tillsattes en utredare som skulle se över de arbetsmarknadspolitiska instrumenten för att främja geografisk rörlighet (dir. 2002:80). Ett betänkande (Ökad rörlighet för sysselsättning och tillväxt, SOU 2003:37) lämnades till regeringen och remissbehandlas . Handlingsplanen är ett viktigt instrument för att få en effektiv sök- och matchningsprocess. AMS målsättning var att av de arbetssökande skulle ha en handlingsplan. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet mäts för gruppen arbetslösa och personer i arbetsmarknadsprogram med minst tre månaders anmälningstid hos arbetsförmedlingen. uppgav att de hade en handlingsplan. Av dessa uppgav att handlingsplanen var ett bra stöd. Enligt AMS sökandeundersökning leder handlingsplanen till mer aktivitet, bland såväl sökande som förmedlare. Andelen som uppger att de har en handlingsplan har ökat . Stödja dem som har svårast på arbetsmarknaden Det genomsnittliga antalet långtidsinskrivna uppgick till 41 000 . Målet på högst 42 000 långtidsinskrivna har därmed uppnåtts. Minskningen av långtidsinskrivna har varit likartad för både män och kvinnor. För åldersgruppen har antalet varit och därmed har deras andel av de långtidsinskrivna ökat från . Även antalet långtidsinskrivna ungdomar i åldern har legat på en stabil nivå. Un- der har antalet långtidsinskrivna ungdomar endast ökat med drygt 90 personer. Procentuellt har de långtidsinskrivna med arbetshandikapp minskat i samma utsträckning som de långtidsinskrivna totalt. Andelen långtidsinskrivna med arbetshandikapp är dock fortfarande hög, . För de långtidsinskrivna med utomnordiska medborgarskap är minskningen något större än för de långtidsinskrivna totalt sett. Andelen utomnordiska medborgare av samtliga långtidsinskrivna är . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.5 Antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna samt deras andel av samtliga arbetslösa respektive samtliga inskrivna i respektive grupp (%)4 (%)4 (%)4 (%)5 (%)5 (%)5 1Personer, eller äldre, som varit arbetslösa . Personer räknas som långtidsarbetslösa när de varit arbetslösa . 2Sökande som varit inskriven på arbetsförmedlingen . Långtidsinskrivningen bryts av arbete som varar . 4Andel av det totala antalet arbetslösa i respektive grupp. 5Andel av det totala antalet inskrivna i respektive grupp. Anställningsstöden riktar sig till personer som är långtidsarbetslösa eller långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen. hade sammanlagt 16 700 personer i genomsnitt en anställning med anställningsstöd. Detta är en minskning med 1 400 personer jämfört med . IFAU har bl. a. i rapporten Vad vet vi om den svenska arbetsmarknadspolitikens sysselsättningseffekter? (2002:08) konstaterat att arbetsgivarstöd hör till de arbetsmarknadspolitiska stödformer som har störst positiva individeffekter i termer av framtida sysselsättnings- och Undanträngningseffekterna är emellertid stora, men undanträngningen är önskvärd eftersom syftet med anställningsstöden är att främja sysselsättning bland långtidsinskrivna. Det är därför viktigt att endast de som står långt ifrån en reguljär anställning kan omfattas av stödet. AMS uppföljning av de individer som avslutat en anställning med de olika anställningsstöden visar att andelen deltagare i anställningsstöd som hade arbete efter avslutad stödperiod var . Motsvarande siffra för övriga program var . Effekterna av anställningsstöden är goda. En oroväckande stor andel av anställda med anställningsstöd förefaller dock inte uppfylla föreskrivna villkor vad gäller arbetslöshets- och inskrivningstider vid arbetsförmedlingen. Ett frågetecken är också den stora andelen korta anställningar med hjälp av det utökade, förstärkta stödet. Den översyn som genomförs av anställningsstöden inom () syftar till att öka effektiviteten och prioritera dem som har svårast att få en reguljär anställning utan stöd. Det genomsnittliga antalet deltagare i aktivitetsgarantin ökade från 32 2001 till 38 2002. Den uppföljning, som AMS kontinuerligt gör av samtliga, som sedan starten deltagit i aktivitetsgarantin , visade att fått arbete, varav heltidsarbete utan arbetsmarknadspolitiskt stöd, deltidsarbete utan stöd och arbete med stöd. Dessutom hade lämnat garantin för reguljär utbildning och slutat av andra skäl. Öv- riga var fortfarande aktuella på arbetsförmedlingen, flertalet inom aktivitetsgarantin. Av de långtidsinskrivna på arbetsförmedlingen deltog fjärde kvartalet 2002 i genomsnitt i program inom aktivitetsgarantin. Motsvarande andel 2001 var . IFAU har i rapporten i aktivitetsgarantin (2002:11) följt upp utfallet genom att låta deltagarna bedöma programmet och dess innehåll. I rapporten undersöks bland annat den individuella handlingsplanens roll, tätheten i den arbetssökandes kontakter med arbetsförmedlingen och intensiteten i deltagarnas arbetssökande. Rapporten visar att målsättningen med aktivitetsgarantin i vissa avseenden inte uppnåtts. Kontakterna mellan deltagarna och arbetsförmedlingen uppges av deltagarna i många fall vara låg. En så hög andel som av deltagarna kände inte till att de hade en handlingsplan. Enligt AMS har andelen som känner till att de har en handlingsplan ökat till strax . Deltagarna sökte vid undersökningstillfället inte arbete i någon större utsträckning och det var vanligare att de minskat än att de vidgat sitt geografiska och yrkesmässiga sökområde sedan 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 de börjat i aktivitetsgarantin. IFAU:s rapport visar att den innehållsliga kvaliteten i aktivitetsgarantin är bristfällig. AMS har sedan aktivitetsgarantin införts systematiskt arbetat med att höja kvalitén på insatserna inom garantin. Enligt AMS har kvaliteten också ökat, men den kan bli bättre. Det arbete som pågår inom AMS för att säkra kvaliteten i garantin måste därför ges högre prioritet framöver. På regeringens uppdrag genomför (), i samverkan med AMS en tilläggsundersökning till SCB:s ordinarie arbetskraftsundersökningar () om de funktionshindrades situation på arbetsmarknaden. Undersökningen som avser visar att mer än en miljon människor mellan i har något funktionshinder. Var tionde individ i i åldrarna bedömer att de har något funktionshinder som också innebär att deras arbetsförmåga är nedsatt. Av dem med funktionshinder deltar i arbetskraften, vilket skall jämföras i befolkningen totalt. Lägst deltagande i arbetskraften har personer med nedsatt arbetsförmåga där andelen är . Sysselsättningen bland de funktionshindrade uppgår till , vilket är att jämföra för dem som inte har något funktionshinder. Av de funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga är sysselsatta. En intressant uppgift är att andelen funktionshindrade företagare motsvarar genomsnittet för befolkningen. hade 60 800 personer en anställning med lönebidrag eller skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare i genomsnitt och därmed har AMV uppnått regeringens målsättning (minst 59 000 personer). AMS menar att den kraftiga ökningen av lönebidrag kan ses mot bakgrund av en fokusering på målet och en effektiv organisation av medarbetare som arbetat med lönebidrag. En annan viktig faktor är en medveten satsning på att skapa och utveckla goda arbetsgivarkontakter. Det finns stora regionala skillnader i lönebidragsvolymen i relation till den totala obalansen, dvs. antalet öppet arbetslösa och deltagare i program. Andelen övergångar från anställning med lönebidrag till osubventionerat arbete uppgick till . Det är en marginell minskning från en redan låg nivå 2001. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ror enligt AMS på det försämrade konjunkturläget samt relativt många nya beslut om lönebidrag . En annan förklaring är den ökade andelen projekt- och andra visstidsanställningar, som medför att det blivit svårare att få en fortsatt anställning. januari har övergångarna till arbete ökat marginellt i jämförelse med . Den genomsnittliga bidragsnivån för omprövade lönebidragsbeslut har minskat jämfört med bidragsnivån före omprövningen. Minskningen uppgick till vilket skall jämföras 2001. har minskningen av bidragsnivåerna vid omprövning blivit något större än och uppgick till . har uppfyllt i stort sett samtliga krav från staten. försäljning minskade 2002 jämfört med . hade svårt att bibehålla sysselsättningsvolymen men hamnade nära sysselsättningsmålet om . sysselsatte arbetshandikappade anställda under . Undersysselsättning är ett betydande problem i verksamheten. Antalet anställda med arbetshandikapp var vid årets utgång 24 400 personer. Av dessa var drygt 11 000 kvinnor. För övrigt har uppfyllt statens mål för verksamheten. Ett av dessa är att av dem som rekryteras till Samhallkoncernen tillhör någon av de prioriterade grupperna utvecklingsstörda, psykiskt sjuka och personer med flera handikapp. kom av de anställda arbetshandikappade från någon av de prioriterade grupperna. Även målet att uppnå övergångar från till reguljärt arbete utanför bolaget uppnåddes. Andelen arbetshandikappade anställda som övergick till en anställning på den öppna arbetsmarknaden minskade från (1 400 personer) (1 200 personer) 2002. Av dem som övergick till anställning utanför gjorde detta med hjälp av lönebidrag. De anställda med arbetshandikapp i som övergår till annat arbete utanför har rätt att återvända till sin anställning i . Av dem som övergick till arbete utanför 2001 har återvänt . skall redovisa de insatser som har gjorts för att öka andelen arbetshandikappade kvinnor som lämnar bolaget till reguljärt arbete. Andelen kvinnor av dem som övergick till arbete utanför var som kvinnorna utgjorde av de anställda. Detta innebär dock en liten förbättring i förhållande till 2001 då av övergångarna utgjordes av kvinnor. har satt in en särskild punkt i den mångfaldsplan som utarbetats för att öka andelen övergångar för kvinnor. Den förväntade ökade efterfrågan på arbetskraft ställer krav på att även grupper som står långt från arbetsmarknaden genom arbetslivsinriktad rehabilitering skall ges stöd för att kunna återgå till ett reguljärt arbete. Detta gäller förutom funktionshindrade bl.a. många långtidssjukskrivna. I den delrapportering som AMS och RFV lämnat till regeringen om det treåriga uppdraget att förnya den arbetslivsinriktade rehabiliteringen framgår, vad gäller samverkansprojektet , att projektet givit såväl AMS som RFV viktiga erfarenheter av metoder för att välja ut deltagare till insatser samt av vilka förutsättningar som behövs för ett effektivt arbetssätt och samarbete. Pilotverksamheten bedöms av AMS och RFV som fortsatt värdefull för att utveckla metoder och bygga upp kunskap. Verksamheten skall i första hand var inriktad på målgruppen arbetslösa sjukskrivna men även formerna för hur sjukskrivna, med anställning de inte kan återgå till skall kunna komma i åtnjutande av arbetsförmedlingens kompetens och kontaktnät skall prövas under pilotverksamheten. Av rapporten framgår att denna s.k. sekundärgrupp inte varit lätt för att identifiera. En slutrapport skall lämnas till regeringen . I den rapport som RFV, enligt uppdrag i regleringsbrev, lämnade till regeringen med uppföljning av samverkan inom rehabiliteringsområdet framgår att de nationella handlingsplaner för samverkan inom den arbetslivsinriktade rehabiliteringen som RFV och AMS haft i uppdrag av regeringen av upprätta, beräknas resultera i att 8 100 arbetslösa sjukskrivna kommer att kunna erbjudas service. Efter arbetslöshetstoppen 1996, då arbetslösheten var bland de utrikes födda , har arbetslösheten bland utrikes födda minskat kraftigt även om en viss ökning skett . låg den på . Arbetslösheten bland utrikes födda är högre bland män än bland kvinnor. var av männen och av kvinnorna arbetslösa. När konjunkturen vände 1997 bröts en långvarig negativ sysselsättningstrend. Sysselsättningsgraden för utländska medborgare hade då sjunkit (statistik finns ej vad avser utrikes födda). Sysselsättningsgraden för utrikes födda steg snabbare än för befolkningen som helhet. Sysselsättningsgraden bland utlandsfödda uppgick vilket kan jämföras för personer som alltid haft svenskt medborgarskap. Ökningen var lika stor för män som för kvinnor totalt sett. sjönk dock sysselsättningen något. är det männen som stått för hela minskningen. Sysselsättningsgraden är dock fortfarande högre bland män än bland kvinnor (). En viktig förklaring till den positiva utvecklingen är förstås den allmänna konjunkturutvecklingen. En annan är de särskilda insatser som gjorts för denna grupp. Enligt AMS har de extra resurser som tillförts storstadsregionerna för personalförstärkningar inneburit att fler handläggare har kunnat avsätta mer tid för den individuella servicen men också för kollektiva insatser, t.ex. jobbsökaraktiviteter. Uppföljningar av arbetsmarknadspolitiken inom storstadspolitiken visar också att sysselsättnings- och arbetslöshetsutvecklingen varit särskilt positiv i de områden som varit föremål för storstadspolitiska satsningar. AMS analyser av utvecklingen av obalanstalen i berörda stadsdelar ger en motsvarande positiv bild. I en rapport till regeringen framhöll AMS att antalet personer som är arbetslösa eller i program minskat i de stadsdelar som omfattas av de lokala utvecklingsavtalen medan obalansen har ökat i övriga delar av de berörda kommunerna. Skillnaderna mellan olika bostadsområden var dock fortfarande mycket stora. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 har 2 230 personer omfattats av den särskilda satsningen på kompletterande utbildningar för personer med utländsk högskoleexamen inom olika bristyrken. Utbildningarna har i huvudsak varit inriktade mot vårdyrken såsom läkare, sjuksköterskor och apotekspersonal. Ut- bildning med inriktning mot läraryrken har också varit omfattande. Den största andelen deltagare har dock deltagit i olika förberedande insatser, såsom kartläggning/validering, nivåbedömning och yrkessvenska. Kurskostnaderna har uppgått till , vilket innebär att AMV överträffat regeringens krav på att använda för detta ändamål. var mer än hälften av deltagarna kvar i utbildning. Av dem som avslutat arbetsmarknadsutbildning inom utbildningssatsningen var i arbete efter utbildningens slut vilket kan jämföras med genomsnittet för all arbetsmarknadsutbildning som uppgick till . För gruppen utomnordiska medborgare var resultatet . Resultatet för utbildningssatsningen överträffade därmed också regeringens mål att skall ha ett arbete efter avslutad arbetsmarknadsutbildning. Satsningen på kompletterande utbildning för högskoleutbildade invandrare har således varit framgångsrik. Av deltagarna i utbildningssatsningen var kvinnor. Kvinnorna hade dessutom fått arbete i större omfattning än männen efter avslutad arbetsmarknadsutbildning. Inom aktivitetsgarantin har personer med utländskt medborgarskap varit representerade ungefär i nivå med deras andel av de långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen (). Underlätta och stimulera omställning på arbetsmarknaden med arbetslöshetsförsäkringen I samband med att ersättningsreglerna i arbetslöshetsförsäkringen förändrades genomförde AMS en omfattande informations- och utbildningssatsning. Satsningen genomfördes i form av endagskonferenser för arbetsförmedlare, företrädare för arbetslöshetskassorna, fackliga organisationer och kommuner. Över 7 000 förmedlare deltog. Satsningen har fortsatt då drygt 900 förmedlare har deltagit i konferenser om handlingsplanernas roll i kontrollfunktionen. Parallellt med dessa utbildningssatsningar har även det tekniska stödet utveck- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 har ett nytt interaktivt system för utformningen av handlingsplaner utvecklats. Systemet skall förbättra underlagen för arbetsförmedlingarnas bedömningar och ställningstaganden. För att få en bild av effekterna av förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen följer regeringen hur de arbetslösas sökbeteende utvecklas, bl.a. genom tilläggsfrågor i SCB:s arbetskraftsundersökningar. Frågorna tar sikte på antalet timmar som den arbetssökande lägger ner på att söka arbete, antalet arbetsgivarkontakter på och utanför hemorten samt vilka sökkanaler som används. Andelen som använder fler än en sökkanal har ökat något sedan reglerna ändrades. Sökintensiteten är dock låg. Regeringen har också gett AMS uppdraget att kontinuerligt redovisa effekterna av regelförändringarna i arbetslöshetsförsäkringen. Enligt AMS redovisning har antalet meddelanden om ifrågasatt ersättningsrätt ökat . Un- der lämnades drygt 4 100 sådana meddelanden, jämfört med närmare 3 600 meddelanden . Benägenheten att ifrågasätta rätten till arbetslöshetsersättning varierar mellan olika län. Andelen varierar mellan till per arbetslös. och regeringen har tidigare berört frågan om att många människor inte kan få del av det ekonomiska skydd vid arbetslöshet som arbetslöshetsförsäkringen ger, t.ex. nytillträdande på arbetsmarknaden (prop. 1999/2000:139, bet. 2000/01:AU5). () har genomfört en undersökning av dem som var registrerade som arbetssökande vid arbetsförmedlingen i syfte att kartlägga vilka grupper som saknar arbetslöshetsersättning. Av de personer som var arbetslösa hade uppburit inkomstrelaterad ersättning och grundbelopp men inte inkomstrelaterad ersättning, . Andelen som inte fått någon ersättning uppgick till , vilket motsvarade cirka 40 000 personer. Av dessa hade dock cirka 34 000 personer uppburit arbetslöshetsersättning . En övervägande andel har därmed omfattats av arbetslöshetsförsäkringen. Bland dem som inte fått ersättning återfinns personer som inte hann vara arbetslösa för att börja få ersättning efter karens- eller avstängningsperioden, felkodade eller sjukskrivna. Undersökningen visar att sannolikheten att uppbära ersättning är lägre bland ungdomar och personer med utländskt medborgarskap bosatta i samt för personer med relativt kortare arbetslöshetstider. Detta beror till stor del på att ungdomar och utländska medborgare i stor utsträckning är nytillträdande på arbetsmarknaden och därmed inte uppfyller arbetsvillkoret. Vidare medför karens- och avstängningsreglerna att arbetslösa av arbetslöshetsperioden inte får arbetslöshetsersättning. Lönegarantiersättningen skall utgöra ett skydd om arbetsgivaren går i konkurs och den anställde har utestående lönefordringar. Antalet företagskonkurser ökade jämfört med . Antalet anställda i företag i konkurs ökade jämfört med . Antal anställda i företag i konkurs har minskat kraftigast inom databranschen och ökat mest inom byggindustrin . Tabell 4.6 Förändring av antal anställda i företag i konkurs, jämfört med Antal personer som fått lönegarantiersättning har ökat kraftigt . Det gäller också den genomsnittliga ersättningen per person, inklusive arbetsgivaravgift, även om ökningen inte var lika kraftig jämfört med hela . Tabell 4.7 Statistik kring lönegarantiersättningen Källa: ITPS och Kammarkollegiet Europeiska socialfondens mål 3 och gemenskapsinitiativet Equal genomförs i enlighet med de av fastställda programdokumenten för perioden 20002006. I dessa anges såväl kvantitativa som kvalitativa mål för programmen. Övervakningskommittéerna har till uppgift att bl.a. löpande följa upp resultaten och föreslå de eventuella anpassningar som behövs för att uppnå målen. En s.k. halvtidsöversyn skall dessutom göras utifrån dels eventuella förändringar i den sociala och ekonomiska situationen på arbetsmarknaden, dels resultaten av de oberoende halvtidsutvärderingarna. I denna översyn kan övervakningskommittéerna föreslå förändringar av programdokumenten och av genomförandet av programmen i övrigt. Halvtidsutvärderingarna för mål 3 och Equal slutrapporteras respektive . Förslag till förändringar av programdokumenten skall överlämnas till EG- kommissionen . Inom mål 3-programmet har flertalet kvantitativa mål för perioden 20002002, vilka avser antal beslutade projekt och deltagare, överträffats. Undantaget är åtgärden Jobbrotation inom insatsområdet Ökad anställbarhet och företagaranda. Andelen beslutade socialfondsmedel inom mål 3 ligger i nivå med plan. I en s.k. interimsrapport inom ramen för halvtidsutvärderingen av Equal har den förberedande fasen av den första ansökningsomgången inom programmet redovisats. Utvärderarna anser bl.a. att indikatorer och ett ändamålsenligt system för utvärdering och uppföljning bör utvecklas omgående. Vidare bör Svenska ESF-rå 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 det inför lanseringen av nästa ansökningsomgång inom Equal selektivt välja ut vilka som bör nås av informationen. Även tydligare kriterier för urvalet av projekt bör utarbetas. () har granskat årsredovisningarna för AMV, Svenska och . Revisionsberättelserna som överlämnats till regeringen är utan invändning. Årsredovisningarna har upprättats i enlighet med förordningen om myndigheters årsredovisningar m.m., regleringsbrev och övriga beslut för myndigheterna. Omdömet för AMV i () bedömning av ekonomiadministrationen i den s.k. EA-värderingen var tillfredsställande. Svenska har fått EA-värdet fullt tillfredsställande. RRV konstaterar i revisionsrapporten för Svenska att de redovisade uppgifterna om utbetalade socialfondsmedel inte överensstämmer med verkligt utbetalade belopp enligt AMS årsredovisning. RRV anser det angeläget att Svenska tar upp frågan med AMS så att Svenska projektredovisningssystem alltid innehåller korrekt information om de utbetalningar som AMS har gjort. Enligt Svenska svar till RRV kan problemen avhjälpas med en exakt utbetalningsinformation från AMS och rådet kommer på nytt ta upp frågan med AMS. fick arbetsmarknadspolitiken verka i en situation med ett kraftigt fall i sysselsättningen och en hög arbetslöshet. Den stabiliseringspolitiska börda som lades på arbetsmarknadspolitiken i kombination med det statsfinansiella läget gjorde att insatserna då mer kom att präglas av kvantitet än kvalitet. Detta var nödvändigt i den situation som då rådde. Det handlade bl.a. om att via en snabb aktivering se till att de arbetslösa fortsatte att vara aktiva och attraktiva på arbetsmarknaden.