prop · GR03100d10 · 2004-04-15 00:00:00 — Vakanstalen i framför allt är höga och antalet bygglov för kontorslokaler ligger alltjämt på låga nivåer. Orderläget för bl.a. arkitekter är också bekymmersamt enligt barometer, vilket indikerar en svag utveckling ett till . Investeringsutvecklingen inom post- och telekommunikation, för vilken prognoserna har varit mycket optimistiska, var kraftigt negativ , . Således har inte utbyggnaden av tredje generationens mobiltelefonnät kompenserat investeringsnedgången i övrigt inom denna bransch. Nivån var mycket låg och mycket 2003/04:100 BILAGA 1 tyder på att investeringarna inom post- och telekommunikation faller även , om än i mindre utsträckning än . Den tjänstebransch som expanderar är framför allt finansiella tjänster. Inom hotell och restaurang samt i handeln förefaller också läget ha stabiliserats efter tidigare nedgångar. En allt högre inhemsk efterfrågan torde medföra att investeringarna i framför allt dessa branscher stiger framöver. Trots vissa positiva inslag förutses investeringarna inom tjänstesektorn som helhet falla med . bryts den utdragna investeringsnedgången då aktiviteten i sektorn ökar ytterligare. Det kan noteras att tillväxten visserligen har dämpats, men produktionen inom tjänstebranscherna har ändå ökat med i genomsnitt . Produktionen förutses stiga med både och . Därmed uppstår behov av att expandera och tjänstesektorns investeringar ökar med . Kraftigt fallande investeringar inom kommunala myndigheter förklarade av fjolårets nedgång i de totala investeringarna på . Det var framför allt kommunernas bygginvesteringar som minskade. Det fortsatt ansträngda finansiella läget medför att kommunernas investeringar väntas ligga kvar på en relativt låg nivå även . förbättras situationen tack vare att statsbidragen höjs, se även avsnitt 11. Statens investeringar ökade . Prognosen för statens bygginvesteringar, som utgör ca 2/3 av statens totala investeringar, baseras på beslutade och aviserade åtgärder i infrastrukturen. Det innebär att dessa investeringar i stort sett kommer att ligga kvar på den nivå som etablerades efter den kraftiga ökningen 2002. En viss ökning förutses däremot av statens maskininvesteringar framöver. Såväl kommunernas som statens inköp och egenproduktion av datorprogram väntas, liksom i större delen av näringslivet, öka även framöver. Dessutom kommer sannolikt den aviserade skattestimulansen för miljöinvesteringar i offentliga lokaler att höja myndigheternas investeringsaktivitet. 2003/04:100 BILAGA 1 liga myndigheters totala investeringar 2004 och 2005. Investeringarna i bostäder ökade med enligt nationalräkenskaperna. Om- byggnationerna16 ökade vilket är i stort sett samma utvecklingstakt som redovisats . Nybyggnationerna av bostäder ökade med vilket berodde på ett kraftigt ökat småhusbyggande medan nyinvesteringarna i flerbostadshus däremot minskade något. Trots att nybyggandet ökade är nivån alltjämt mycket låg ur ett historiskt perspektiv. Som framgår av diagram 10.3 har antalet påbörjade nybyggnationer av bostäder ökat från en nivå kring 12 000 lägenheter till uppskattningsvis drygt 22 000 lägenheter . Det är dock fortfarande betydligt mindre än de nästan 70 000 lägenheter som började byggas och långt ifrån den nivå på ca 100 000 lägenheter som rådde under miljonprogrammets utbyggnad kring 1970. Ökningen av småhusbyggandet dämpas något bl.a. på grund av att det svaga läget på arbetsmarknaden påverkar hushållens investeringsvilja negativt. Räntorna förblir dock låga, och när konjunkturen förbättras och sysselsättningen börjar öka finns det goda förutsättningar för en fortsatt uppgång. Detta stöds av att hushållens förmögenhetsställning är stark. Även en fortsatt ökning av byggloven är ett tecken på att småhusbyggandet bör kunna öka med förnyad kraft redan mot slutet av innevarande år. Småhusbyggandet bedöms hamna på ungefär samma nivå som för att därefter öka igen . Antalet påbörjade lägenheter i flerbostadshus, som i stort sett legat på en oförändrad nivå , steg kraftigt . Uppgången antas vara delvis tillfällig, men även byggloven avseende flerbostadshus steg under årets senare del. Nivån på byggandet av flerbostadshus bedöms, i likhet med 16 Ombyggnationer avser tillskott av lägenheter, t.ex. genom att vindar inreds, befintliga hus byggs till eller lokaler byggs om till lägenheter. småhusbyggandet, vara oförändrat . Investeringsstödet, motsvarande en momssänkning från till , som infördes påverkar byggandet främst . Dessutom bedöms byggandet av flerbostadshus i komma igång igen . Byggandet av flerbostadshus ökar därmed något . Totalt sett bedöms antalet påbörjade nybyggnationer av lägenheter , liksom , uppgå till drygt 22 000 för att därefter öka till knappt 24 2005. En fortsatt uppgång av reparationer och ombyggnationer väntas bidra till ökande bostadsinvesteringar även framöver. Införandet av ROT-avdrag stimulerar denna typ av åtgärder som det finns ett ökat behov av. En stor del av de befintliga bostäderna i byggdes i miljonprogrammet . Enligt beräkningar från kommer uppemot 1,2 miljoner lägenheter att behöva genomgå stambyten . Motsvarande insatser avseende ventilation, el och fasader kommer också att bli aktuella. Till viss del bedöms dessa åtgärder komma att inledas . Diagram 10.3 Påbörjade nybyggnationer av bostäder Antal lägenheter, tusental Källor: och . Den dämpade industrikonjunkturen avspeglas i industrins stora lager av färdiga varor. slutet av har industrin haft lagerproblem. Det visar såväl barometer som utvecklingen av lagerkvoten, dvs. lagerstockarna i förhållande till produktionen. Läget förbättrades tillfälligt under inledningen av 2003, men under mitten av året 2003/04:100 BILAGA 1 noterades åter en uppgång i lagerkvoten och en tilltagande besvikelse i barometern över den uppkomna lagersituationen. Trots att färdigvarulagren justerades ned bedöms det finnas ytterligare behov av minskningar. Anpassningen sker och underlättas av att efterfrågan på industrivaror stärks ytterligare framöver. Lagren av insatsvaror förefaller däremot ligga på önskade nivåer och väntas växa både och i samband med en allt högre produktionsnivå. uppstod lagerproblem inom handeln som sedan tilltog . Enligt barometern var missnöjet med lagren störst i partihandeln. Delar av lagerproblemen inom handeln var troligen förknippade med den då dämpade industrikonjunkturen. förbättrades läget, men delar av handeln, främst handeln med motorfordon, rapporterar fortfarande om en ogynnsam lagersituation. Med draghjälp av en allt starkare inhemsk efterfrågan minskar handelns lager . Därefter sker en planerad lageruppbyggnad i samband med att sektorn expanderar. Minskningarna av såväl handelns som industrins lager dämpar BNP-tillväxten . Den planerade lagerökningen inom framför allt handeln bidrar till att höja BNP-tillväxten . 2003/04:100 BILAGA 1 11 Den offentliga sektorn Överskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas 2004 uppgå till av BNP. En successiv förstärkning av det finansiella sparande väntas . 11.1Den konsoliderade offentliga sektorn Den offentliga sektorns finansiella sparande försämrades kraftigt till följd av den djupa ekonomiska krisen. Konsolideringsprogrammet och återhämtningen i ekonomin medförde att de stora underskotten vändes till överskott, som uppgick till av BNP, se diagram 11.1. Nedgången i konjunkturen med minskade kapitalvinster samt en expansiv finanspolitik medförde att överskottet vände till ett mindre underskott 2002. förbättrades sparandet till ett överskott på av BNP till följd av en kraftig minskning av ränteutgifterna. Som andel av BNP uppgick skatter och avgifter till och de totala inkomsterna till medan utgifterna motsvarade av BNP. minskar sparandet till av BNP, till följd av minskade inkomster som andel av BNP. minskar utgifterna som andel av BNP och sparandet ökar till respektive av BNP. Diagram 11.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Källor: och . Det finansiella sparandet 2004 fördelas mellan den offentliga sektorns tre delar så att staten visar ett underskott på av BNP, medan ålderspensionssystemet visar ett överskott på motverkas ett ökat underskott i staten av ett ökat överskott i pensionssystemet. Förbättringen av den offentliga sektorns sparande sker genom en ökning av den kommunala sektorns finansiella sparande. Tabell 11.1 Den offentliga sektorns finanser Källor: och . Den offentliga sektorns finansiella tillgångar och skulder redovisas i finansräkenskaper. Enligt de regler som gäller inom EU (ENS-95) värderas tillgångar och skulder till marknadspris. Det innebär att förändringen av den finansiella nettoställningen inte bara bestäms av det finansiella sparandet utan också påverkas av värdeförändringar på finansiella tillgångar och skulder. Det gäller såväl orealiserade som realiserade värdeförändringar. Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet uppgick till eller av BNP. Under den djupa krisen försämrades den finansiella ställningen snabbt. Förmögenheten vändes till en nettoskuld som 1996 var av BNP. har den finansiella ställningen förbättrats och 2001 vändes nettoskulden åter igen till en positiv förmögenhet. påverkades nettoskulden av de kraftiga värdeförändringarna på aktiemarknaden, eftersom större delen av pensionssystemets tillgångar är placerade i aktier. Nedgången på aktiemarknaden medförde åter en nettoskuld, som därefter beräknas ha reducerats till nära noll till följd av värdeökningarna på aktier . Det positiva sparandet medför att nettoskulden vänds till en positiv finansiell ställning . I prognosen görs inget antagande om framtida värdeförändringar med undantag av effekter på statsskulden till följd av förändringar av valutakursen. Det innebär att nettoskulden utvecklas i takt med det finansiella sparandet. väntas den offentliga sektorns finansiella tillgångar överstiga skulderna med . Diagram 11.2 Den offentliga sektorns finansiella ställning Källor: och Finansdepartemenetet. Den konsoliderade bruttoskulden definieras av EU-regler (Maastricht-villkoren). Definitionen innebär att den offentliga sektorns bruttoskuld minskas med den offentliga sektorns innehav av interna skulder. För svenska förhållanden innebär definitionen att den konsoliderade bruttoskulden består av statsskulden till nominellt värde och kommunsektorns skulder på kreditmarknaden med avdrag för AP-fondens innehav av statsobligationer. Den konsoliderade skulden uppgick vid utgången av 2003 till av BNP, vilket med god marginal underskrider referensvärdet inom EU på av BNP. Fördelningen av det finansiella sparandet mellan staten och ålderspensionssystemet medför att förstärkningen av den finansiella ställningen sker genom ökade tillgångar i pensionssystemet. Underskottet i statens finansiella sparande innebär 2003/04:100 BILAGA 1 att skuldsidan i den offentliga sektorns balansräkning ökar. Statsskulden och den konsoliderade bruttoskulden stiger även som andel av BNP tillfälligt 2004 för att sedan minska. Sedan budgetpropositionen har principen för redovisning av skatter ändrats i nationalräkenskaperna så att skatten redovisas på det år då inkomsten och skattskyldigheten uppstår (se fördjupningsruta sidan 73). Med beaktande av de nya redovisningsprinciperna har den offentliga sektorns finansiella sparande reviderats ned med 2004, med 2005 och med 2006. Nedrevideringarna beror på väsentligt lägre skatteinkomster än vad som beräknades i budgetpropositionen. Även utgifterna har reviderats ned, delvis till följd av lägre inflation jämfört med vad som bedömdes i budgetpropositionen. De skatter som nationalräkenskaperna (NR) redovisar i den offentliga sektorn är något lägre än de totala skatterna. I NR redovisas nämligen inte den del av mervärdeskatten och tullinkomsterna som ingår i avgiften till EU som transaktioner i den offentliga sektorn, utan som en skatt till utlandet. Skatterna som andel av BNP (skattekvoten) minskade till följd av skattesänkningar och minskade intäkter från skatt på kapitalvinster och bolagskatt. ökade skattekvoten något genom kommunala skattehöjningar och en omläggning till beskattad garantipension, se diagram 11.3. Skattekvoten uppgick enligt NR 2003 till av BNP, se tabell 11.2. Av skatterna svarar skatt på löner, företagarinkomster och transfereringar för , skatt på varor och tjänster för och skatt på kapital för . Av skatterna tillfaller staten, ålderspensionssystemet och den kommunala sektorn, medan av skatterna går till EU via tullar och den del av EU-avgiften som baseras på mervärdesskatten. Dessa andelar, såväl beträffande skattebaser som sektorer, är i stort sett stabila över prognosperioden. 2003/04:100 BILAGA 1 Tabell 11.2 Skatter och avgifter Summa inkl. skatt till EU Källor: och . beräknas skattekvoten sjunka till trots skattehöjningar netto på ca , vilket motsvarar av BNP. Minskningen av skattekvoten beror främst på att företagens direkta skatter väntas utvecklas relativt svagt. Kommunalskatterna har höjts vilket motsvarar . För övrigt innebär förändringarna av skattereglerna att skatteinkomsterna reduceras med . En grön skatteväxling med en omslutning om har genomförts . Skatteväxlingen innebär att energiskatterna har höjts som inkomstskatten och arbetsgivaravgifterna sänkts med motsvarande belopp. Skatterna sänks också genom en begränsningsregel för förmögenhetsskatten, slopad arvsskatt för makar samt sänkt skatt för visst byggande. Uppräkningen av skiktgränserna för den statliga inkomstskatten har begränsats . I den ekonomiska vårpropositionen aviseras att tillfälliga skattereduktioner införs för reparationer och ombyggnader (s.k. ROT-avdrag) samt för investeringar för källsortering. Sammantaget beräknas dessa skattereduktioner medföra ett skattebortfall på 2004 och 2005. Därtill aviseras en skattestimulans på för miljöinvesteringar i offentliga lokaler . Denna skattestimulans som väntas omfatta redovisas, liksom det kommunala sysselsättningsstödet, som ett bidrag till den kommunala sektorn i NR. aviseras en fortsatt skatteväxling om ytterligare . Skattekvoten minskar något , huvudsakligen till följd av att lönesumman utvecklas långsammare än BNP. Diagram 11.3 Skatter och avgifter Källor: och . Vid sidan av skatter har den offentliga sektorn andra inkomster, som uppgick till eller av BNP. av dessa inkomster består av kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar, varav ungefär hälften är direktavkastning på pensionsfonderna. Övriga inkomster består till huvuddelen av tillräknade pensionsavgifter och kapitalförslitning. Dessa inkomster är kalkylmässiga och motsvaras på utgiftssidan av lika stora kostnader, som inräknas i den offentliga konsumtionen. I övrigt får den offentliga sektorn transfereringsinkomster från hushåll, företag och utlandet. Sammantaget beräknas kapitalinkomsterna och övriga inkomster vara oförändrade som andel av BNP . Den offentliga sektorns utgifter som andel av BNP (utgiftskvoten) minskade kraftigt , se diagram 11.4. uppgick utgiftskvoten till . Utgiftskvoten beräknas vara oförändrad , men exklusive ränteutgifter minskar utgiftskvoten något. minskar utgiftskvoten trots stigande ränteutgifter, se tabell 11.3. Transfereringar till hushåll är oförändrade som andel av BNP trots ökad arbetslöshet. Den väntade förbättringen av arbetsmarknaden bidrar till att transfereringarna till hushållen minskar successivt som andel av BNP. De senaste årens kraftiga ökning av utgifterna för sjukpenningen bryts men sjuk- och aktivitetsersättningen (f.d. förtidspensionerna) fortsätter att öka. I den ekonomiska vårpropositionen aviseras en höjning av ersättningsnivån i sjukförsäkringen till samt att sjuklöneperioden återställs 2005. Pensionsutbetalningarna minskar som andel av BNP 2005, till följd av årets låga inflation. (Transfereringarna till hushåll beskrivs närmare i avsnitt 9.1.) Diagram 11.4 Den offentliga sektorns utgifter Källor: och . Transfereringarna till näringslivet förutses minska relativt kraftigt . Den del av EU-av- giften som baseras på bruttonationalinkomsten uppgår till av BNP. Hela EU-avgiften, inklusive den del som betalas via skatter, uppgår till av BNP. Den offentliga konsumtionen ökar något som andel av BNP 2004. bidrar kalendereffekten till att den statliga konsumtionen i fasta priser ökar och den kommunala (se fördjupningsruta sidan 18). förutses den statliga konsumtionen minska i volym. Det finansiella utrymmet för den kommunala konsumtionen beräknas till en ökning 2005 och 2006. Den relativt svaga utvecklingen av den offentliga konsumtionsvolymen 2005 och 2006 medför att dess andel av BNP reduceras. Även för de offentliga investeringarna väntas en relativt svag volymökning, trots statliga satsningar på infrastruktur. Ränteutgifterna minskade med till följd av det låga ränteläget och förstärkningen av valutakursen. De minskade ränteutgifterna innebär att nettot av kapitalinkomster och ränteutgifter var noll 2003/04:100 BILAGA 1 Då nettoskulden låg nära noll innebär det att direktavkastningen på tillgångarna var lika stora som räntekostnaderna på skulderna vid det ränteläge som rådde . En normalisering av ränteläget och stigande statsskuld medför att ränteutgifterna stiger mer än kapitalinkomsterna , trots att nettoskulden vänds till en positiv finansiell nettoställning. Tabell 11.3 Den offentliga sektorns utgifter Källor: och . Statens finansiella sparande visade ett underskott på 2003, medan budgetsaldot visade ett underskott, lånebehov, på . Skillnaden mellan det finansiella sparandet och budgetsaldot beror dels på att utlåning och andra finansiella transaktioner inkluderas i budgetsaldot men inte i det finansiella sparandet, dels på periodiseringsskillnader avseende skatter och räntor. Det finansiella sparandet försämras och 2005 beräknas underskottet uppgå till eller av BNP. En viktig faktor bakom ökningen av det statliga underskottet är en kraftig ökning av bidragen till den kommunala sektorn. beräknas en förbättring av statens finansi- 2003/04:100 BILAGA 1 Budgetunderskottet ökar också 2004 men minskar . förstärks budgetsaldot till skillnad från det finansiella sparandet av antagna försäljningar av aktier om . Tabell 11.4 Statens finanser (exklusive statliga affärsverk och aktiebolag) 1 I redovisningen av statsskulden används konsoliderad statsskuld (i enlighet med årsredovisningen för staten) vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper konsolideras. Källor: , och . Statsskulden, som ökade med , fortsätter att öka . beräknas ökningen bli så stor att statsskulden även stiger som andel av BNP. Därefter minskar statsskulden som andel av BNP, se tabell 11.4. Ålderspensionssystemet består av en fördelningsdel och en premiereservdel. Under uppbyggnadsfasen av det reformerade pensionssystemet är inkomsterna större än utbetalda pensioner. Därigenom uppstår ett sparande i såväl fördelningssom i premiereservdelen av pensionssystemet. I fördelningsdelen fungerar AP- fonderna som en buffert. Vid sidan av AP-fon- derna sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premiepensionssystemet. medel motsvarar intjänad premiepensionsrätt och placeras först tillfälligt i (). Under den tillfälliga förvaltningen i RGK ingår medlen i statens sparande och reducerar därmed statsskulden. överförs medel motsvarande premiepensionsrätten till () andra året efter inkomståret och placeras hos den fondförvaltare som den enskilde själv väljer. Räntor, utdelningar m.m. 1 Med AP-fonderna avses fördelningsdelen av ålderspensionssystemet. Anm.: Utgifterna för ålderspensionssystemet enligt nationalräkenskapernas redovisning avviker något från de utgifter som ingår under utgiftstaket. Källor: och . har fattat ett principbeslut att vissa typer av fonderade pensionssystem inte skall klassificeras till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. Hur detta principbeslut påverkar klassificeringen av premiepensionssystemet är föremål för diskussion mellan och . beslutade att hela det reformerade svenska pensionssystemet skall klassificeras till den offentliga sektorn. Beslutet motiverades bl.a. med att deltagandet är obligatoriskt och att staten kontrollerar regelverket för både avgifter och förmåner. Redovisningen av pensionssystemet och de offentliga finanserna i denna proposition utgår från att detta beslut gäller även fortsättningsvis. uppgick det finansiella sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonderna och PPM, till eller av BNP. Därtill ökade placeringstillgångarna i pensionssystemet till följd av värdeökningar på aktier, som svarar för större delen av tillgångarna både i AP-fon- derna och i de fonder som förvaltas av PPM. Värdeförändringar påverkar inte det finansiella sparandet. Där inräknas endast direktavkastningen i form av räntor och utdelningar. Sparandet förutses ligga kvar på en nivå kring av BNP och fördelas ungefär lika mellan fördelnings- och premiepensionssystemet, se tabell 11.5. Jämfört med budgetpropositionen beräknas såväl inkomster som utgifter bli lägre. Sparandet har reviderats ned av BNP för hela prognosperioden. Den finansiella infasningen av det reformerade pensionssystemet har inneburit att överförts från AP-fonderna till staten för amortering av statsskulden. Enligt pensionsöverenskommelsen skall ett eventuellt slutligt överföringsbelopp från AP-fonderna till staten bestämmas före utgången av 2004. och början av 2000- talet bidrog sysselsättningstillväxten i ekonomin till att skatteinkomsterna för kommuner och landsting ökade. höjdes statsbidragen bl.a. till följd av att ett antal reformer genomfördes inom det kommunala området. I takt med den starka inkomstutvecklingen växte de kommunala verksamheterna relativt kraftigt. Trots stora inkomstökningar uppvisade sektorn ett resultat före extraordinära poster på 2002. Trenden med snabbt ökande utgifter bröts då konsumtionstillväxten dämpades till . Den genomsnittliga kommunala skattesatsen höjdes . Trots detta uppvisade sektorn som helhet fortfarande underskott. För att varaktigt vända underskotten till överskott inleddes besparingsprogram i många kommuner och landsting. Besparingarna väntas få fullt genomslag 2004. Fler arbetsdagar leder till att den faktiska konsumtionsvolymen beräknas öka , men den underliggande ökningen är lägre. I löpande priser påverkas de kommunala konsumtionsutgifterna endast marginellt av kalendereffekter (se fördjupningsruta sidan 18). 2003/04:100 BILAGA 1 har den genomsnittliga kommunalskatten höjts från till , vilket motsvarar i ökade inkomster för kommuner och landsting. I budgetpropositionen gjordes en preliminär reglering av det generella statsbidraget till kommuner och landsting med anledning av att garantipensionen blev skattepliktig, höjda grundavdrag m.m. Beräkningar visar att ytterligare en del återstår att reglera gentemot kommunsektorn, varför en slutreglering nu görs. Slutregleringen innebär att de generella statsbidragen minskas med . Regleringen uppgår till och avser även 2003. Kommunsektorns finansiella sparande väntas stärkas något , medan sektorns resultat före extraordinära poster försämras jämfört med . I huvudsak förklaras skillnaden av att ökningen av pensionsskulden påverkar resultatet men inte finansiellt sparande. Tabell 11.7 Kommunsektorns finanser Anm.: Statsbidragen och skatterna redovisas tillsammans eftersom effekten av reformer som påverkar skatteunderlaget neutraliseras genom justeringar av statsbidragen. I den ekonomiska vårpropositionen aviseras ett tillskott till kommunsektorn på som bl.a. avser en satsning på personalförstärkningar inom förskolan. Ytterligare tillskott som aviseras är ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommunsektorn 2005 på samt en skattestimulans för miljöinvesteringar i offentliga lokaler som skall träda i kraft och gälla i 18 2003/04:100 BILAGA 1 tillförs kommunsektorn ytterligare genom höjda statsbidrag. Beräkningen av utgiftsutvecklingen och 2006 bygger på beslutade och aviserade förändringar av statsbidragen samt oförändrad utdebitering. Balanskravet antas uppfyllas 2006 av flertalet kommuner och landsting.