prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — Enligt uppdraget till lärosätena har vidare angetts att antalet helårsstudenter inom de tekniska och naturvetenskapliga utbildningsområdena skulle öka 2002 i förhållande till 2001. Sammantaget innebar utbildningsuppdragen att lärosätena skulle anordna grundläggande högskoleutbildning inom givet takbelopp motsvarande cirka 281 100 helårsstudenter. I jämförelse med de uppdrag som gavs innebär detta en ökning med drygt 37 500 helårsstudenter. En stor del av denna ökning eller cirka 20 000 helårsstudenter förklaras av att utbildningen inom vårdområdet som tidigare gavs på uppdrag av landstingen ingår i de statliga uppdragen. Med anledning härav har takbeloppen höjts i motsvarande grad. I övrigt avser ökningen en planerad expansion av utbildningen för vilken anslagsmedel tillförts. Av följande tabell framgår antalet helårsstudenter per lärosäte i form av uppdrag och utfall. fullgjordes utbildningsuppdragen till och detta gäller trots en ökning av uppdragen även . Den planerade ökningen har således realiserats. Bortsett från ökningen inom utbildningsområdena vård och medicin, som hänför sig till att staten är huvudman för de tidigare landstingskommunala vårdutbildningarna, var ökningen särskilt stor för utbildningsområdena undervisning och odontologi (), för konstnärliga utbildningsområden () och för det samhällsvetenskapliga utbildningsområdet (). Endast inom det juridiska och det naturvetenskapliga utbildningsområdet minskade antalet helårsstudenter, men minskningen var marginell (0,). Sammantaget uppfyllde dock de tekniska och naturvetenskapliga utbildningsområdena målet att öka antalet helårsstudenter. För denna grupp ökades antalet helårsstudenter med 3 . Av 29 lärosäten med uppdrag var det 14 som fullgjorde sitt uppdrag avseende antal helårsstudenter totalt och 20 lärosäten ökade antalet helårsstudenter inom teknik och naturvetenskap. Fyra låg i stort sett kvar på oförändrad nivå. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 8.7 Antal helårsstudenter per lärosäte 2001 och 2002 uppdrag och utfall VARAV TEKNIK OCH NATURVETENSKAP (10 068) (7 766) Totalt, inklusive högskolor utan uppdrag Summa uppdrag/utfall för lärosäten med Källor: Utfallssiffrorna är hämtade från universitetens och högskolornas årsredovisningar. Anm.: Utfallet avser antalet helårsstudenter inom ramen för givet takbelopp. Härtill kommer helårsstudenter inom åtaganden för vilka särskilda resurser anvisats och antalet helårsstudenter inom ramen för uppdrag av annan högskola eller inom annan uppdragsutbildning. I summeringen redovisas dels utfallet totalt, dels utfallet exklusive resultatet för lärosäten som inte haft något uppdrag. har regeringen begränsat antalet helårsstudenter som kan ge ersättning med de relativt höga ersättningsbelopp som gäller för de konstnärliga utbildningsområdena, dvs. design, konst, musik, opera, teater och media. var denna högstsättning sammantaget drygt 2 700 helårsstudenter respektive helårsprestationer inom de konstnärliga utbildningsområdena. ökades högstsättningen med cirka 300 helårsstudenter, framför allt inom designområdet. För den grundläggande högskoleutbildningen anvisas lärosätena ett takbelopp som utgör den maximala ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer och som skall täcka samtliga kostnader för utbildningen. Regeringen fastställer vilka ersättningsbelopp som skall gälla för helårsstudenter och helårsprestationer inom respektive utbildningsområde. Ersättningsbeloppen utgör ett beräkningsunderlag för tilldelningen. Hur resurserna sedan fördelas internt mellan lärosätets utbildningar avgörs lokalt med hänsyn till olika utbildningars behov. Som tidigare beskrivits i kapitlet Insatser, har regeringen bedömt det som angeläget att så stor del av takbeloppen som möjligt utnyttjas. Härigenom kan de behov av högre utbildning som finns i samhället och som efterfrågas av studenterna bättre tillgodoses. utnyttjades av de sammanlagda takbeloppen på . Merparten av mellanskillnaden behölls av lärosätena som anslagssparande, men låg över den 10-procents- gräns som gäller för anslagssparandet och drogs därför in av regeringen. utnyttjades av de sammanlagda takbeloppen som då uppgick till och regeringen drog in som låg över gränsen för anslagssparande. ökade utnyttjandegraden till av de sammanlagda takbeloppen på . Variationen är stor mellan olika lärosäten, men det är ett ökat antal som nått sitt takbelopp, 2001. De 21 lärosäten som nådde sina takbelopp hade 2002 överprestationer motsvarande sammanlagt , medan återstående 16 lärosäten sammanlagt låg under takbeloppen. motsvarade de ackumulerade överprestationerna , medan lärosätenas sammantagna anslagssparande uppgick till . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 8.8 Tilldelat takbelopp 2002 samt utfall 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 8.2.4Rekrytering till grundutbildningen högskolan och att minska snedrekryteringen till Åtgärder för att stimulera ungdomar att välja högre utbildning Regeringens långsiktiga mål är att hälften av en årskull skall ha påbörjat en högskoleutbildning . För att öka tillgängligheten till högre utbildning har högskolan byggts ut i hela landet . Övergångsfrekvensen till högskolan bland 25-åringar i är . (Se vidare kap. Resultatbedömning för politikområdet utbildning, avsnittet Rekrytering till högskolan och befolkningens utbildningsnivå.) Lärosätena genomför en rad rekryteringsprojekt för att stimulera ungdomar att välja högre utbildning. Flera lärosäten har sammankopplat åtgärder för att stimulera rekryteringen av ungdomar med åtgärder för att bredda rekryteringen. Projekt som redovisats är t.ex. studentambassadörer och mentorsprojekt, utökad samverkan med gymnasieskolan, välkomstringningar till nyantagna studenter, inspiratörer i och Öppet hus på lärosätet. Många lärosäten har även ändrat sitt utbildningsutbud och startat utbildningar för att attrahera nya grupper och på så sätt rekrytera fler unga. Satsningar på kortare utbildningar och distans- och nätutbildning har gjorts. Flera lärosäten har anordnat någon form av högskoleintroducerande utbildning som t.ex. collegeutbildning eller akademiska introduktionskurser. Åtgärder för att bredda rekryteringen till högskolestudier I propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) som beslutades av finns bl.a. förslag till åtgärder som syftar till att förbättra lärosätenas arbete med breddad rekrytering till högre utbildning. beslut har inneburit att en bestämmelse införts i högskolelagen om att universitet och högskolor skall främja och bredda rekryteringen. För att stödja universitet och högskolor i arbetet med att främja och bredda rekryteringen inrättade regeringen en rekryteringsdelegation som förfogar . Syftet är att åstadkomma ökad mångfald i Rekryteringsdelegationen har fördelat medel till 100 olika projekt som anordnas av universitet och högskolor eller andra utbildningsanordnare. Flera projekt riktar sig till ungdomar på grund- och gymnasieskolor i storstadsområden präglade av en hög andel invandrare. Ett exempel är Rekrytering och Mångfald vid universitets studentkår. Syftet är att genom långsiktig och uppsökande verksamhet på utvalda skolor i motverka den sociala och etniska snedrekryteringen till . Den juridiska fakulteten vid har ett projekt där studenterna vid fakulteten kontinuerligt besöker elever på gymnasierna i för att ge en bild av hur en jurist arbetar. Utöver dessa kan nämnas Nya utsikter att påverka din framtid ett samarbetsprojekt mellan i och som riktar sig till ungdomar med utländsk bakgrund. Genom bl.a. språkstöd, föreläsningar och studiebesök får eleverna både information och goda förebilder. Särskilda medel för breddad rekrytering och validering Under anslog regeringen till samtliga statliga universitet och högskolor, liksom till och Stiftelsen för utvecklingsarbete avseende breddad rekrytering och validering av reell kompetens, i enlighet med intentionerna i propositionen Den öppna högskolan. Lärosätena fick mellan 0,5 och vardera, beroende på antal helårsstudenter. I samband med årsredovisningarna har lärosätena redovisat hur medlen använts. Många lärosäten har haft egna ansökningsomgångar där olika interna projekt fått söka medel ur lärosätets samlade pott. Vissa lärosäten har t.ex. sett över sin skriftliga information för att förbättra kommunikationen med nya målgrupper. Andra åtgärder som genomförts är studentambassadörsprojekt, uppsökande och kontaktskapande verksamhet, utveckling av collegeutbildningar samt olika personalutbildningar. och högskolor har gemensamt beslutat att använda en del av dessa medel i ett nationellt samarbete för att utveckla metoder för validering av reell kompetens. Efterfrågan på lärosätenas utbildningar var det drygt 116 500 förstahandssökande till de utbildningsprogram som ingår i den samordnade antagningen genom Verket för högskoleservice. Det innebar en ökning med jämfört med . var antalet 114 800 dvs. en återgång till nivån . Efterfrågan på lärosätenas utbildningar påverkas bl.a. av faktorer såsom lärosätenas utbildningsutbud, arbetsmarknadsläget och årskullarnas storlek. Efterfrågan varierar mellan olika utbildningar och utbildningsområden, och mönstret är överlag detsamma för de olika lärosätena. Enligt är efterfrågan störst inom utbildningsinriktningarna samhällsvetenskap, juridik, handel och administration. Det näst största området är hälso- och sjukvård inklusive social omsorg. Därefter följer teknik och tillverkning, pedagogik och lärarutbildning samt slutligen naturvetenskap och matematik. Högst antal sökande per plats har utbildningar med inriktning mot hälso- och sjukvård inklusive social omsorg. ökade även antalet sökande till lärarutbildningarna. är läkar-, psykolog-, veterinär-, och arkitektprogrammen, samt vissa utbildningar inom ekonomiområdet de mest efterfrågade. Stora förändringar avseende sökande till enskilda utbildningar kan ske relativt snabbt. Ett exempel är uppgången för systemvetenskapliga utbildningar , följd av en kraftig minskning . har antalet sökande till högskoleingenjörsutbildningarna minskat dramatiskt jämfört med året innan. Efterfrågan på utbildningar inom det matematisk-natur- vetenskapliga området fortsätter att minska liksom efterfrågan på utbildningar inom det tekniska området. fortsätter minskningen även avseende antalet sökande till utbildningar inom språk och övrig humaniora. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det sker en ständig och omfattande förändring av grundutbildningsutbudet vid universitet och högskolor. Studenternas önskemål och utvecklingen på arbetsmarknaden är faktorer som medför att utbildningsutbudet vid lärosätena anpassas för att balansera behovet. Lärosätena har varit lyhörda för dessa förändringar och påvisat en god beredskap att möta kraven på nya ämneskombinationer från såväl studenter som arbetsmarknad. Det av regeringen tidigare uttalade målet att tyngdpunkten av högskoleutbyggnaden skall ske inom de naturvetenskapliga och tekniska områdena har visat sig svårt att uppfylla då rekryteringsunderlaget inte varit tillräckligt stort. Regeringen har i stället uppmanat lärosäten som haft svårt att rekrytera tillräckligt många studenter till dessa områden att öka utbildningsutbudet inom andra områden. Förändringar i studentantal får ekonomiska konsekvenser för lärosätena. Därför leder en omfattande efterfrågan på nya ämneskombinationer till nya eller förändrade utbildningar. På samma sätt leder en svag efterfrågan till nedlagda eller förändrade utbildningar. Många innehållsliga förändringar har skett inom tekniska och naturvetenskapliga utbildningar. Ett flertal lärosäten har inrättat nya naturvetenskapliga program med varierande inriktning. Även ingenjörsutbildningarna har genomgått förändringar på grund av rekryteringssvårigheter. Flera lärosäten har erbjudit s.k. öppna ingångar både till civil- och högskoleingenjörsprogrammen, där studenterna kan välja inriktning efterhand. Vissa lärosäten har startat nya ingenjörsprogram med inriktning mot exempelvis teknisk matematik och kemiteknik. Några lärosäten har inrättat tvååriga naturvetenskapliga och tekniska program. Vissa lärosäten har anordnat nya designutbildningar i anknytning till tekniska utbildningar. Antalet kurser och program inom vårdområdet har ökat markant . Nya specialistsjuksköterskeutbildningar har startats , liksom sjuksköterskeprogram på distans. Samhällsvetenskapliga utbildningar fortsätter att vara eftersökta. Detta återspeglas i att många lärosäten inrättat program som inte givits vid de aktuella lärosätena, såsom socionomprogram, samhällsvetarprogram och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ett flertal mediaprogram. Flera nya ekonomutbildningar har skapats. Även det utbildningsvetenskapliga området har expanderat. En majoritet av de lärosäten som ger lärarutbildning har inrättat flera nya inriktningar. Antalet distanskurser har ökat, i synnerhet de IT-stödda. En förklaring till detta är att samarbetet inom ramen för inleddes . Regeringen konstaterar att universitet och högskolor vidtar en rad olika åtgärder för att stimulera ungdomar att välja högre utbildning, för att bredda rekryteringen och för att anpassa utbildningsutbudet till efterfrågan. För att kunna följa upp och utvärdera arbetet med breddad rekrytering vid universitet och högskolor bedömde regeringen i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) att tillsammans med universitet och högskolor samt skulle utveckla enhetliga och över tiden hållbara nyckeltal. har i enlighet med sitt uppdrag redovisat nyckeltal för breddad rekrytering för respektive lärosäte i verkets årsrapport för budgetåren 2001 och 2002. Regeringen följer noga utvecklingsarbetet med dessa nyckeltal och avser att återkomma med nationella mål för arbetet med breddad rekrytering som respektive universitet och högskola bör uppnå till utgången av 2006. I propositionen Den öppna högskolan presenterades förslag som bl.a. syftade till att främja en breddad rekrytering till högskolan. I propositionen framhölls vikten av att tillträdesreglerna, dvs. reglerna om behörighet, meritvärdering och urval, betraktas i ett sammanhang. Med hänvisning till pågående arbete föreslogs därmed endast smärre ändringar i tillträdesreglerna. Erfarenheterna av dagens tillträdessystem visar att reglerna i vissa avseenden fått oönskade effekter såsom exempelvis att andelen unga nybörjare i högskolan som kompletterat sina betyg inom gymnasial vuxenutbildning har ökat. Mot bl.a. denna bakgrund, och med anledning av förslag till en ny struktur i gymnasieskolan, har regeringen tillsatt en särskild utredare som skall se över och föreslå ändringar i reglerna för tillträde till grundläggande högskoleutbildning (dir. 2003:38). Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . 8.2.5Samverkan med det omgivande samhället Högskolans roll i de regionala tillväxtavtalen De regionala tillväxtavtalen introducerades av regeringen . Syftet med avtalen är att myndigheter och organisationer som arbetar med tillväxtfrågor regionalt skall samarbeta för att skapa gynnsamma förutsättningar för näringslivet. Universitet och högskolor är viktiga aktörer i detta sammanhang. Arbetet med avtalen följs upp och senast i Ds 2003:43 Tredje året från tillväxtavtal till tillväxtprogram. I samband med uppföljningen skickar en enkät till universitet och högskolor för att undersöka i vilken grad och på vilket sätt lärosätena medverkar i avtalsarbetet, samt hur de ser på arbetet. Enkäten är den tredje i ordningen. Den skickades till 38 lärosäten varav 36 svarade. Av de svarande hade deltagit i arbetet med de regionala tillväxtavtalen. Lärosätena har varit representerade i olika former och med företrädare för i princip samtliga nivåer och delar av verksamheten. av de svarande lärosätena anser att arbetet med avtalen bidragit till ett mervärde inom den egna organisationen, framför allt genom att det lett till fler, öppnare och förstärkta kontakter med andra aktörer. De hinder lärosätena anger för arbetet handlar huvudsakligen om brist på resurser och att näringslivet inte deltagit i tillräckligt stor utsträckning. och högskolor vill aktivt medverka i det fortsatta arbetet och involvera fler personer inom lärosätet. Vid en jämförelse av enkätsvaren för åren 20002002 kan konstateras att universitet och högskolor 2002 ser ett större mervärde i arbetet med de regionala tillväxtavtalen jämfört , både inom den egna organisationen och i det regionala utvecklingsarbetet. Lärosätena ser också att detta arbete i allt högre grad påverkar samverkan med andra aktörer positivt. Det faktum att svarsfrekvensen för enkäten ökat från i uppföljningen till 95 procent kan också tolkas som ett stigande intresse för arbetet. De nuvarande tillväxtavtalen omfattar även 2003. I och med den nya programperioden som genomförs 20042007 sker ett namnbyte till regionala tillväxtprogram. Tillväxtprogrammen medför vissa förändringar i arbetsformen och programmen bör bestå av en analys av regionens tillväxtförutsättningar, mål och regionala prioriteringar samt en plan för de prioriterade insatsernas finansiering, genomförande och utvärdering. Regeringen har lagt förslag och genomfört reformer som syftat till att öka lärosätenas samverkan med det omgivande samhället regionalt. inrättade regeringen för regional samverkan om högre utbildning (dnr U2001/4780/UH) i syfte att stimulera regionalt samarbete om högre utbildning och därmed skapa hållbar tillväxt i regionen och främja rekryteringen till högskolan. Delegationen inrättades för perioden 20022004 och har efter att ha avslutat samtliga ansökningsomgångar beslutat fördela medel till ett 70-tal projekt och andra insatser motsvarande . Med början i samband med årsredovisningen för kommer universitet och högskolor att särskilt redovisa lärosätets samverkan med det omgivande samhället. Holdingbolag med syfte att stärka och förbättra forskningens kontakter med näringslivet finns vid , universitet, , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , och . En huvuduppgift för bolagen är att ge forskningsprojekt, som nått sådan konkretionsgrad att kommersiell tilllämpning kan förutses, möjlighet att flytta ut från universitetens och högskolornas reguljära organisation för forskning och mera direkt inriktas mot kommersialisering. bemyndigade regeringen , och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 att bilda holdingbolag. med bemyndigandet bilades nya omarbetade ägarriktlinjer och bolagsordningar mot bakgrund av vad regeringen anfört i propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2) om förmedling av uppdragsutbildning samt om en generell översyn av bolagsordningen. Holdingbolag vid universitet och högskolor är instrument i arbetet med kommersialisering och samverkan med det omgivande samhället. De utgör där viktiga delar i de innovationsstrukturer som finns kring lärosätena. Utvecklingsmöjligheterna är dock fortsatt begränsade bl.a. till följd av svaga ekonomiska förutsättningarna för riskkapital i samband med kommersialiseringen av forskningsresultat. Frågor om lärosätenas samverkan med det omgivande samhället är ständigt aktuella och viktiga att arbeta vidare med. Regeringen avser att i den forskningspolitiska proposition som kommer att läggas behandla frågor om hur innovationskraften kring och inom universitet och högskolor skall stärkas så att de kunskaper forskningen ger kommer det omgivande samhället till del i form av fler innovationer, ökat företagande och nya arbetstillfällen. Mot bakgrund av rådande ekonomiska förutsättningar anser regeringen att det stöd som holdingbolagen kan ge till kommersialisering av forskningsresultat måste utvecklas genom ökad samverkan mellan befintliga bolag, dess huvudmän och lärosäten utan holdingbolag. Vidare anser regeringen att genom vidareutvecklad samverkan kan även de befintliga holdingbolagen stärkas och professionaliseras. 8.2.6Internationellt samarbete inom högre utbildning Universitet och högskolor har i regleringsbreven givits som mål att öka den internationella rörligheten genom att erbjuda internationellt attraktiva utbildningar och bedriva ett aktivt internationaliseringsarbete. har bl.a. följande åtgärder vidtagits av de flesta lärosäten i syfte att underlätta och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 stimulera det internationella utbytet inom grundläggande högskoleutbildning: -ett ökat utbud av kurser och program på engelska (framför allt magisterprogram), -ett förbättrat mottagande av utländska studenter såväl studiesocialt som praktiskt (bl.a. kurser i svenska), -en förbättrad intern organisation och utveckling av administrativt stöd i form av databaser som t.ex. STARS () för utvärdering av utlandsstudier, -en ökad användning av ECTS (European ), -utarbetande av riktlinjer för tillgodoräknande av utlandsstudier, och kommer fler studenter till inom ramen för än som reser ut. har dessutom antalet utresande studenter minskat. har Internationella programkontoret för utbildningsområdet på regeringens uppdrag analyserat orsakerna till det minskande antalet utresande svenska studenter samt det relativt låga antalet svenska lärare som deltar i Erasmusprogrammet. Programkontoret bedömer att orsakerna främst ligger i bristande information om såväl villkoren för deltagande som vart man skall vända sig för att få ytterligare vägledning. Andra orsaker kan vara bristande språkkunskaper och att studenterna föredrar engelska som undervisningsspråk, vilket begränsar antalet länder som är möjliga att studera i. I regleringsbrevet för Interna- -riktade informationsinsatser (t.ex. kurstionella programkontoret har regeringen angivit katalog på engelska). Många lärosäten har utvecklat särskilda handlingsplaner för internationaliseringsarbetet. I planerna har t.ex. mål ställts upp avseende kursutbud på engelska, andel studenter som skall ha tillbringat en termin eller mer av sin studietid utomlands och andel utländska studenter som skall studera vid lärosätet. Ekonomiska incitament har också införts vid några lärosäten. Flera lärosäten bedriver ett aktivt arbete med internationalisering på hemmaplan. Av lärosätenas årsredovisningar framgår också att ett par samarbetsorgan för högskolans internationaliseringsarbete har initierats. Några lärosäten nämner även sitt arbete med att utveckla kurser och program i samarbete med utländska universitet och högskolor. Uppgifter från om antalet inrespektive utresande studenter visar att antalet som studerade utomlands under /02 var i stort sett oförändrat jämfört med föregående år. Däremot ökar fortfarande antalet studerande som kommer till för studier. Närmare 23 000 svenskar studerade vid universitet eller högskolor utomlands som s.k. free movers. Därtill reste drygt 4 500 ut inom ramen för ett utbytesprogram. Störst av utbytesprogrammen är det europeiska utbytesprogrammet . Sedan starten /93 /98 var de utresande från omkring 400 personer fler per läsår än de inresande. /99 har detta förhållande ändrats så att det nu som målsättning att antalet utresande svenska studenter inom Erasmusprogrammet skall öka till 3 000. har Europeiska kommissionen tagit initiativ till ett världsomfattande utbytesprogram som skall komplettera . Beslut om programmet kommer att fattas för ett genomförande . Programmet syftar till partnerskap, lärarutbyte och stipendieverksamhet med länder utanför det nuvarande Erasmusprogrammets gränser. Det skall stärka utbildningsprofil och öka intresset för studier i hos studenter från hela världen. har på uppdrag av regeringen etablerat ett organ för samråd mellan institutet och universitet och högskolor. Organet skall svara för nationell samordning av informations- och marknadsföringsinsatser i utlandet för att i enlighet med regeringens intentioner i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) öka kunskapen om och intresset för som utbildningsland. I anslutning till arbetet i organet skall samråda med andra berörda myndigheter. Institutet har utarbetat en nationell plan för samordnad marknadsföring av svensk högre utbildning. Vidare har regeringen uppdragit åt att utveckla en elektronisk informationsportal med en samlad information till studenter i utlandet.