prop · GR03101d2 · 2004-04-16 00:00:00 — 2003/04:101 BILAGA 1 Tillgång som är avsedd för stadigvarande bruk eller innehav. Således är det avsikten med innehavet, och inte tillgångens natur, som är avgörande för om tillgången ska klassificeras som anläggningstillgång eller ej. Med stadigvarande avses, vad gäller maskiner, inventarier m.m., att tillgångens ekonomiska livslängd uppgår till lägst . Utgiften för en tillgångs förvärv eller tillverkning. Anskaffningsvärdet ska inkludera samtliga kostnader för att få tillgången på plats och i skick för att utnyttjas i enlighet med syftet med anskaffningen. Utgiftspost på statsbudgeten som fattar beslut om. anslagsbeslut innebär att regeringen bemyndigas att och under vissa villkor använda anvisade medel till de av angivna ändamålen. Anslaget anvisas av till regeringen. Därefter tilldelar regeringen anslagsmedel till myndigheter. Anslag kan av regeringen underindelas i anslagsposter och delposter. Ej utnyttjade anslagsmedel på reservations- och ramanslag vid budgetårets slut utgör utgående anslagsbehållning, sedan hänsyn tagits till eventuell begränsning i möjligheten att anslagsspara. Totalt tilldelade medel beräknas som summan av anvisade medel enligt statsbudgeten för ett aktuellt budgetår och kvarstående medel , s.k. ingående anslagsbehållningar. De tilldelade medlen kan förändras under budgetåret, dels genom på tilläggsbudget anvisade eller minskade medel, dels genom indragningar enligt regeringsbeslut. Den utgående anslagsbehållningen påverkas även av regeringsbeslut om medgivna överskridanden. I budgetpropositionen och vårpropositionen görs 2003/04:101 BILAGA 1 för en prognos över nettot av förbrukning av anslagssparande, utnyttjande av anslagskrediter samt anslagssparande. Detta redovisas under posten Minskning av anslagsbehållningar. Anslagskredit förekommer i samband med ramanslag. Se vidare ramanslag. Outnyttjade medel på ramanslag, som inom vissa gränser får överföras till kommande budgetår. Se vidare ramanslag. Det förekommer tre typer av anslag i statsbudgeten. Se vidare anslag, ramanslag, reservationsanslag respektive obetecknat anslag. Förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras, eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjliga förpliktelser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller ej. Ansvarsförbindelser redovisas inom linjen i (i anslutning till) balansräkningen, dvs. de tas inte med i balansräkningens beloppskolumner och räknas inte in i balanssumman. Garantiåtaganden utgör de största ansvarsförbindelserna i staten. Ersättning som betalas för en direkt motprestation. 2003/04:101 BILAGA 1 En post i statliga myndigheters balansräkning som omfattar de ekonomiska relationer som myndigheterna har med statsverket. Posten utgör ett saldo mellan hur mycket myndigheterna har redovisat mot anslag och inkomsttitlar respektive statsverkets checkräkning. Myndigheternas redovisning mot anslag och inkomsttitlar, dvs. hur mycket utgifter myndigheterna har redovisat mot anslag respektive hur mycket inkomster de har redovisat mot inkomsttitel. Avräkning mot statsverkets checkräkning Myndigheternas betalningar från/till statsverkets checkräkning, dvs. hur mycket medel myndigheterna har tagit i anspråk respektive tillfört statsverkets checkräkning. Post på balansräkningens skuldsida för förpliktelser som är osäkra till belopp och/eller tidpunkt då de ska infrias. Detta till skillnad från poster som redovisas som skulder, som i princip är säkra med avseende på såväl belopp som tidpunkt för infriande. Summan på vardera sidan av en balansräkning. Tillgångs- och skuldsidans summor är lika stora. Dokument i årsredovisningen som visar den redovisande enhetens ekonomiska ställning på bokslutsdagen, uttryckt i tillgångar, skulder och kapital. Tillgång som innehas för civilt eller militärt beredskapsändamål. Tillgångar för civilt beredskapsändamål kan utgöras av t.ex. livsmedel, läkemedel och räddningsutrustning. Ersättning som lämnas eller mottas utan direkt motprestation. I statlig redovisning sammanfaller begreppet vanligen med transfereringar. Princip som innebär att inkomster och utgifter hänförs (periodiseras) till den räkenskapsperiod dit de hör. Avgörande är när prestationen utförs eller när resursförbrukning sker, inte när den regleras likvidmässigt. Det värde som en tillgång eller skuld är upptagen till i balansräkningen. Det kan avvika från t.ex. marknadsvärdet eller anskaffningsvärdet. Budgeteringsmetod som innebär att inkomster och utgifter budgeteras var för sig på statsbudgetens inkomst- och utgiftssida även om samma ändamål avses. Motsatsen är nettobudgetering vilket innebär att endast skillnaden mellan inkomster och utgifter budgeteras på inkomst- eller utgiftssidan. Motivet till att inkomster och utgifter budgeteras och redovisas brutto, är att det ska ge ökad transparens, dvs. en tydligare bild av statens ekonomi och underlätta förståelsen av statsbudgeten. Bruttonationalinkomst (BNI) Bruttonationalprodukten justerad för faktorinkomster, t.ex. löner till och från utlandet. Bruttonationalprodukten (BNP) Värdet av alla varor och tjänster som produceras i ett land . Redovisningsmetod som innebär att inkomster och utgifter, intäkter och kostnader eller tillgångar och skulder redovisas var för sig, dvs. ej kvittas mot varandra. Motsatsen är nettoredovisning vilket innebär att endast skillnaden mellan respektive begreppspar redovisas, dvs. de kvittas mot varandra. De samlade skulderna i staten, kommunerna samt AP-fonderna, minskade med de fordringar de olika delarna i den offentliga sektorn har på varandra. Skillnaden mellan statens utgiftstak och de takbegränsade utgifterna i statsbudgeten och ålderspensionsssystemet. Denna marginal utgör en buffert för högre utgifter än beräknat. Utgiftstaket kan beslutas fram men vanligen med ett belopp . som utgiftstaket omfattar, kan såväl den samhällsekonomiska utvecklingen som konsekvenserna av redan fattade beslut bli annorlunda än vad som förväntats. Det kan t.ex. bero på högre arbetslöshet, lägre BNP-tillväxt eller högre utgifter till följd av beteendeförändringar. Utgiftstaket är nominellt och ska inte ändras till följd av förändrade tillväxtförutsättningar. Budgetsaldot är lika med statsbudgetens inkomster minus statsbudgetens utgifter inklusive nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost. Budgetsaldot är, , per definition lika med statens lånebehov med omvänt tecken. Se även statens lånebehov. 2003/04:101 BILAGA 1 Ett negativt saldo i statsbudgeten, dvs. utgifterna är större än inkomsterna. Ett budgetunderskott är per definition lika med statens lånebehov. Det värde som ett aktiebolags aktier värderas till på t.ex. Stockholmsbörsen. En metod för att reducera kreditrisker (). innebär att motparterna överför säkerheter i form av kontanter eller värdepapper när marknadsvärdet på en swap (se vidare skuldbytesavtal) ändras. När valutaupplåning skapas via swappar uppstår kreditrisker, då den fasta räntan () mottar i ränteswappen betalas av ett privat företag. Om räntorna faller stiger marknadsvärdet på swappen, vilket leder till en fordran på motparten. För att reducera kreditrisker använder RGK . Lån som tas på dagslånemarknaden från den ena dagen till den andra för att täcka en tillfällig brist på pengar, dvs. Ett samlingsnamn för ett flertal olika instrument som bl.a. används i staten för att minska upplåningskostnaderna. Exempel på derivatinstrument är optioner, terminer och skuldbytesavtal (eng. swaps). effektivitetsrevision granskar statliga åtaganden, myndigheter och verksamheter från effektivitetssynpunkt. Granskningen skall främja ett effektivt verkställande av politiskt fattade beslut och användande av skattemedel. 2003/04:101 BILAGA 1 Skillnaden mellan det bokförda värdet av tillgångarna och skulderna i en balansräkning, dvs. nettoförmögenheten eller kapitalbehållningen. Det egna kapitalet i ett företag består av det kapital som ägarna satsat med tillägg för vinster och avdrag för förluster som stannat i företaget. Alla förändringar i storleken och sammansättningen av statens/myndighetens tillgångar, skulder eller kapital. Dessa förändringar beror på statens/myndighetens ekonomiska relationer med omvärlden, såsom in- och utbetalningar samt uppkomna fordringar och skulder. Ekonomisk händelse kan jämföras med begreppet affärshändelse som används i näringslivet. Ett moment i upprättandet av en koncernredovisning. I statens årsredovisning innebär eliminering att fordringar och skulder samt transaktioner mellan myndigheter, försäkringskassor och affärsverk liksom därmed sammanhängande orealiserade vinster tas bort, för att ge en rättvisande bild av statens resultat och ekonomiska ställning. Grupp av anläggningstillgångar som utgörs av t.ex. aktier, andra andelar och obligationer där syftet med innehavet är varaktigt. Skillnaden mellan reala inkomster och reala utgifter för respektive sektor i nationalräkenskapssystemet. Den offentliga sektorns finansiella sparande, dvs. sparandet för staten, kommunerna och ålderspensionssystemet, är ett viktigt mått i den ekonomiska politiken. Dokument i årsredovisningen som visar tillförda och använda medel i verksamheten. I statens årsredovisning visas hur statens likvida ställning på total nivå, dvs. den s.k. nettoupplåningen, har förändrats , fördelat på avsnitten statens verksamhet, investeringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Post på balansräkningens tillgångssida. Fordringar delas upp på kortfristiga och långfristiga. Kortfristiga fordringar är fordringar som förfaller . Långfristiga fordringar utgörs av fordringar som förfaller . Terminskontrakt med daglig resultatavräkning av vinster och förluster. Termin är ett instrument baserat på avtal mellan två parter om köp och försäljning av en tillgång. Fakturering eller inbetalning, t.ex. förskott, som bokförts , men som avser varor eller tjänster som ännu inte levererats till kunden. Beloppet bokförs som skuld i bokslutet för att intäktsbokföras kommande år när leverans sker. Utgifter som blivit fakturerade och bokförts men som avser kommande år. Exempel är hyror som ofta betalas kvartalsvis och i förskott. Sådana utgifter bokförs som fordran i bokslutet för att kostnadsbokföras först . Begrepp som inom staten kan beskrivas på följande sätt: Lagar, förordningar, övriga regeringsbeslut samt utfärdade föreskrifter och allmänna råd ger uttryck för god redovisningssed En förutsättning för att ovanstående beslut och regler kan anses uttrycka god redovisningssed är att dessa är generella och långsiktiga för myndigheterna. Redovisningsreglerna är på vissa punkter allmänt hållna och myndigheterna måste göra en utfyllande tolkning. En sådan utfyllande tolkning bör lämpligen ha en förankring i faktisk förekommande redovisning och alltså ge uttryck för en redovisningssed hos myndigheterna. Denna redovisningssed bör vara förenlig med syftet med redovisningsreglerna och grundläggande redovisningsprinciper. Bokföringsskyldigheten inom staten ska fullgöras på ett sätt som överensstämmer med god redovisningssed. Anläggningstillgång som saknar fysisk substans. Det är huvudsakligen utgifter för utveckling samt licenser för dataprogram och liknande rättigheter som tas upp (aktiveras) som immateriella anläggningstillgångar i balansräkningen. En förutsättning för att aktivera dessa utgifter är att de beräknas bli av väsentligt värde för verksamheten . Ekonomisk händelse som avser själva betalningstransaktionen, dvs. när ersättning erhålls. Den kan avvika från tidpunkten för intäkt eller inkomst. Åtgärd enligt 8 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, enligt vilken regeringen får besluta att medel på ett anvisat anslag inte ska användas, om detta är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra skäl. Enligt 5 § samma lag får regeringen använda outnyttjade medel på ett reservationsanslag längst efter det att anslaget senast var uppfört på statsbudgeten. Därefter dras anslagsbehållningen in. Ytterligare regler om indragningar framgår av anslagsförordningen (1996:1189). 2003/04:101 BILAGA 1 Typ av ekonomisk händelse genom vilken ett värde av finansiell natur tillförs myndigheten. Till skillnad från intäkt kan inkomst avse flera redovisningsperioder. Post på statsbudgetens inkomstsida där myndigheten redovisar inkomster som den inte själv får disponera. Normalt rör det sig om sådana statsinkomster som inte är specialdestinerade för en viss verksamhet utan kan finansiera vilka utgifter som helst. I statlig redovisning att mot inkomsttitel och/eller till statens checkräkning redovisa respektive betala medel som inte får behållas av myndigheten. Vanligen innebär det inbetalning av överskott från verksamheten, offentligrättsliga avgifter eller andra medel. Transaktioner och andra poster (fordringar, skulder m.m.) inom t.ex. en koncern. I årsredovisningen för staten avses transaktioner och andra poster mellan de myndigheter m.fl. som ingår i den beslutade avgränsningen av staten. Inkomst hänförd till den tidsperiod under vilken inkomsten har upparbetats eller blivit intjänad, dvs. Att i balansräkningen värdera och redovisa tillgångar och skulder som inte tagits upp. Termen används även i bemärkelsen att invärdera äldre garantier in i den nya garantimodellen. 2003/04:101 BILAGA 1 En av flera metoder för att konsolidera dotter- och intresseföretag. Inom staten konsolideras såväl dottersom intresseföretag enligt kapitalandelsmetoden. Metoden innebär att andelarnas anskaffningsvärde ökas respektive minskas i samma grad som intresseföretagets eget kapital ändras. Ökningen/minskningen redovisas som en intäkt/kostnad i resultaträkningen hos innehavaren av andelarna. Avräkningsprincip som innebär att avräkning mot statsbudgetens anslag och inkomsttitlar görs vid betalningstillfället. Skillnaden mellan å ena sidan saldot mellan anslag och inkomsttitlar på statsbudgeten och å andra sidan saldot mellan ut- och inbetalningar på statsverkets checkräkning (SCR). Anslag avräknas utgiftsmässigt, utom vad gäller transfereringsanslag. Detta kan leda till kassamässiga korrigeringar mellan månader och år, om tidpunkten för avräkning av anslag inte sammanfaller med betalningstidpunkten. För anslag kopplade till ett räntekonto, vilket gäller de flesta förvaltningsanslag, uppstår korrigeringen som skillnaden mellan anslagsbelastningen och utbetalning av medel från SCR till myndigheternas räntekonton, som ligger under checkräkning (RCR). Utbetalningar för verksamheten görs sedan från räntekontot, vilket redovisas helt kassamässigt mot statsbudgeten (nettoutlåning) och inte ger upphov till någon kassamässig korrigering. Vidare förekommer transaktioner över SCR som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa, vilket leder till kassamässiga korrigeringsposter. Utfallet av den kassamässiga korrigeringen räknas fram residualt (som en restpost), men vissa delposter kan urskiljas och även prognostiseras. Att upprätta en koncernredovisning. Koncernbalansräkning, koncernresultaträkning och noter ska upprättas som en helhet och ge en rättvisande bild av ställningen och resultatet hos de företag (i årsredovisningen för staten: myndigheter m.m.) som omfattas av koncernredovisningen, betraktade som en enhet. Konsolideringen innebär att lägga samman de ingående enheterna och eliminera mellanhavanden mellan enheterna. De krav som en medlemsstat i EU måste uppfylla för att bli medlem i tredje etappen av den ekonomiska och monetära union (EMU), dvs. EU:s valutaunion, som startade 1/1 1999. Värdet av de resurser som förbrukats, till skillnad från utgifter som avser anskaffning av resurser. Kostnad brukar definieras som en periodiserad utgift. Den period under vilken en skuldförbindelse gäller. Rättighet att överskrida ett tilldelat anslag. Medgivet överskridande förekommer i samband med ramanslag. Se vidare ramanslag. Skillnaden mellan statens tillgångar och skulder. Om statens skulder är större än tillgångarna innebär det att nettoförmögenheten är negativ. I näringslivet motsvaras nettoförmögenheten av eget kapital. Nettot av räntebärande avsättningar och skulder minus finansiella (räntebärande) tillgångar inklusive likvida medel. Anslagstyp som innebär att beloppet inte får överskridas. Inte heller får outnyttjade medel användas under kommande budgetår. Anslagstypen används främst då det redan när anslaget beviljas står klart hur stort belopp som kommer att betalas ut, t.ex. för specificerade bidrag. Ett företags totala försäljning (exklusive moms). I staten avses vanligen de totala intäkterna från skatter (på myndighetsnivån anslag), försäljning, bidrag och andra intäkter. Tillgång (i balansräkningen) som inte är anläggningstillgång, dvs. som inte är avsedd för stadigvarande bruk eller innehav. Infrastruktur för tele- och datakommunikation. Skuld- eller fordringspost som är nödvändig för att åstadkomma en riktig periodisering av utgifter eller inkomster vid avslutningen av en redovisningsperiod. I årsredovisningen för staten består periodavgränsningsposterna av upplupna och förutbetalda kostnader respektive intäkter samt oförbrukade bidrag. Dessa poster gör det möjligt att bestämma räkenskapsårets intäkter och kostnader. 2003/04:101 BILAGA 1 Fördelning av utgifter och inkomster till den period då resursen förbrukats (kostnad) eller då prestationen utförts (intäkt). En indelningsgrund för statens verksamhet i den statliga budgetprocessen. Statens verksamhet delas f.n. in i 47 politikområden. Indelningen i politikområden är verksamhetsorienterad. Till skillnad från utgiftsområdesindelningen ingår även icke anslagsfinansierad verksamhet i politikområdena. Typ av obligation utgiven av staten (), som utgör en kombination av en obligation och en lottsedel. Ränta betalas ut i form av vinster. Statsbudgetens saldo exklusive statsskuldräntor. Anslagstyp som innebär att anslaget får överskridas, genom utnyttjande av anslagskredit, och att kvarvarande medel får överföras till påföljande år som anslagssparande. Storleken på tillåten anslagskredit och anslagssparande är begränsad genom generella regler och särskilda beslut. Begreppsapparat för att beskriva och analysera exempelvis den statliga resursförbrukningen. Redovisning i realekonomiska termer innebär att utgifterna delas in i t.ex. transfereringar, investeringar och konsumtion. Den realekonomiska informationen är en del av informationen i de statliga inrapporteringskoderna (S-koderna) och ligger till grund för t.ex. upprättandet av nationalräkenskaperna. En inflationsskyddad obligation som ges ut av staten (). Värdeutvecklingen är knuten till konsumentprisindex. Avser risken för högre upplåningskostnader när lån förfaller och ska förnyas vid ett ofördelaktigt ränteläge. Rätt för den som erlagt ett belopp att kräva detta av annan, som ytterst ska stå för betalningen. Exempel: borgensmans rätt att av huvudgäldenären utfå vad han betalat. Anslagstyp som innebär att beloppet inte får överskridas, men där outnyttjade medel, utgående reservation, får föras över till nästa budgetår, s.k. ingående reservation. Reservationen får användas högst efter det att anslaget senast var uppfört på statsbudgeten. Regeringen har dispositionsrätt . Om myndigheten behöver använda reservationen under ett tredje år måste regeringens medgivande inhämtas. Resultat före och efter skatt Ett företags resultat innan avdrag gjorts för skatt respektive efter det att skatt på eventuell vinst dragits av. Dokument i årsredovisningen som i sammandrag visar räkenskapsårets samtliga intäkter och kostnader. I resultaträkningen kan man utläsa vilken typ av intäkter och kostnader som förekommit under räkenskapsåret. Genom att intäkter och kostnader summeras visar resultaträkningen hur verksamheten har förändrat kapitalet, vilket i årsredovisningen för staten 2003/04:101 BILAGA 1 kommer fram i posten årets över- eller underskott. Den period som en årsredovisning omfattar vilken normalt utgörs av 12 månader. Statens räkenskapsår sammanfaller med kalenderår. Räntabilitet på eget kapital Ett företags avkastning på det kapital ägarna satsat. Årsredovisningens delar ska ge en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och den ekonomiska ställningen. I normalfallet förutsätts att information som lämnas med tillämpning av god redovisningssed också ger en rättvisande bild. I speciella fall kan det behövas tilläggsupplysningar för att ge en rättvisande bild. Det resultat (i ett företag) som kan utläsas ur resultaträkningen innan hänsyn tagits till finansiella poster, extraordinära poster samt bokslutsdispositioner och skatt. Revisionsberättelse med invändning lämnas om funnit väsentliga fel i en årsredovisning, underliggande redovisning eller ledningens förvaltning. En revisionsberättelse med invändning, åtföljs alltid av en revisionsrapport. Revisionsberättelse med upplysning lämnas om anser att mottagaren behöver få information om väsentliga uppgifter. Upplysningen skall inte innehålla sådan information att den kan tolkas som en invändning. En befintlig förpliktelse som förväntas leda till ett utflöde av resurser. Skulderna i statens balansräkning visar statens förpliktelser mot andra. Skulder är i princip säkra till sitt belopp och tidpunkten för infriande, till skillnad från poster som redovisas som avsättningar. Skuldbytesavtal (eng. swaps) () har finansierat huvuddelen av upplåningen i utländsk valuta genom så kallade skuldbytesavtal. Swapptransaktionerna innebär att RGK byter kronor mot utländsk valuta och under swappavtalets löptid erhåller fast ränta i kronor och betalar rörlig ränta i utländsk valuta (kron/valutaswappar). Upplåning via swappmarknaden är kostnadseffektiv och resulterar också i större emissionsvolymer i kronor, vilket främjar likviditeten i den svenska statspappersmarknaden. Ett företags betalningsförmåga på lång sikt. Soliditeten brukar beräknas som den del av företagets tillgångar som är finansierad med eget kapital, och således inte motsvaras av skulder. Statens behov av att låna pengar . Summan av alla kassaflöden till och från staten kallas lånebehov. Lånebehovet överensstämmer med statsbudgetens saldo (fast med omvänt tecken). Detta åstadkoms genom att en kassamässig korrigeringspost och nettoutlåning ingår i statsbudgeten. Se kassamässig korrigering. Staten måste även låna för att betala tillbaka gamla lån som löper ut. Summan av lånebehovet och förfallande lån kallas bruttolånebehov. Saldoraden i finansieringsanalysen i årsredovisningen för staten. I statens nettoupplåning ingår förändringen av statsskulden exklusive 2003/04:101 BILAGA 1 orealiserade valutakursförändringar och statens övriga upplåning. Värdeförändringar ingår med andra ord inte i detta begrepp. Typ av myndigheter under regeringen med affärsdrivande verksamhet och större ekonomisk rörelsefrihet än vanliga statliga myndigheter. 2003 fanns fyra affärsverk: , , samt (begränsad verksamhet sedan huvuddelen av SJ övergått i bolagsform). I årsredovisningen för staten avses med statliga bolag de bolag där statens ägande uppgår till i respektive bolag. De statliga aktiebolagen regleras liksom privata aktiebolag av aktiebolagslagen. Ett statligt borgensåtagande som oftast gäller som för egen skuld. En kreditgaranti är kopplad till en viss kredit. I årsredovisningen för staten all den verksamhet som staten har väsentligt inflytande över (vilket är mer än det som ingår i den konsoliderade balansräkningen, resultaträkningen och finansieringsanalysen). Väsentligt inflytande har här definierats som att staten ska ha en ägarandel på i de aktuella organisationerna. Med denna definition bortfaller stiftelser, som är självägande. I statlig sektor ingår statliga myndigheter inklusive affärsverk, allmänna försäkringskassor, statliga bolag, , och .