prop · GS031d10 · 2004-09-20 00:00:00 — inledde ett arbete med allmänna råd kompletterade med en ärenden skall handläggas och insatserna dokumenteras. Arbetet beräknas vara färdigt . I rapporten tillsyn 2003 resultat av länsstyrelsernas tillsyn redovisas bl.a. att kommunala riktlinjer (normer) kan leda till att beslutade insatser inte överensstämmer med 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 En utredning kan dessutom mer styras av vilka insatser som finns tillgängliga i en kommun i stället för av den enskildes behov. För personer med psykiska funktionshinder uppmärksammas t.ex. inte behovet av sysselsättning tillräckligt. Ofta saknas dessutom samordning och helhetsperspektiv. Det framhålls däremot att kunskapen om personer med psykiska funktionshinder och deras behov har ökat. I många kommuner har planeringen för bostad med särskild service blivit mer medveten och kunskapsbaserad. Unga funktionshindrade har andra krav på bostäder än dagens gruppbostäder. Nya stödformer för att minska behovet av bostad med särskild service håller därför på att utvecklas. De kartläggningar och analyser som tillsynsmyndigheterna har gjort visar att problemet med att kommuner och landsting inte verkställer gynnande beslut är stort. De flesta länsstyrelserna rapporterar att kommuner ofta saknar eller har bristande planering av bostäder med särskild service för personer med funktionshinder. En effekt av detta blir att de har svårt att verkställa beslut och domar även om många arbetar aktivt med verkställighetsfrågan. Länsstyrelserna har följt upp ett stort antal beslut och domar som inte verkställts. och länsstyrelsernas årliga uppföljning visar att sanktionsavgiften har fått till effekt att kommuner arbetar mer effektivt än tidigare med att verkställa domar. Avgiften anses sannolikt även ha en preventiv inverkan och kan vara en bidragande orsak till att vissa kommuner skärpt arbetet med att åstadkomma en långsiktig planering. Åtta länsstyrelser har ansökt hos länsrätten om sanktionsavgift för domar som inte verkställts. Sammanlagt rör det sig om ett 60-tal ansökningar varav ett 20-tal avser kvinnor. Av 50 avgjorda ansökningar har avgift dömts ut i av samtliga. Avgiften har varierat . Antalet beslut enligt LSS som inte verkställds 2003 har minskat jämfört med från ca 2 500 till ca 2 300. Även antalet domar enligt LSS som inte verkställts har minskat. De minskade med från ca 170 till ca 130. De domar som inte har verkställts gäller framför allt insatsen bostad med särskild service. De beslut som inte verkställts avser till hälften kontaktperson. av alla domar och beslut i studien avser kvinnor och flickor. En förhållandevis hög andel avser barn och unga varav majoriteten är . och , som undersökt orsakerna till att kommuner inte inrättar tillräckligt många bostäder i särskilda boendeformer, anger att det sker en viss avveckling av bostäder med särskild service för personer med funktionshinder. Den utbyggnad som är planerad kommer dock att medföra ett nettotillskott. Kommunerna anser att det finns en förskjutning i preferenserna mot eget boende i stället för bostad med särskild service. Kommunerna ser därför ofta inte bristen på bostäder med särskild service som det primära problemet. Problemet är i stället hur vården och omsorgen i den egna bostaden skall kunna anpassas efter den enskildes behov. Huvudskälet till att kommunen inte klarar av att möta tillsyns- och omvårdnadsbehovet i den egna bostaden är ofta en följd av de svårigheter som finns att rekrytera och behålla kompetent personal. För personer där en bostad med särskild service är den bästa lösningen är risken stor att den planerade utbyggnadstakten är otillräcklig. Var fjärde kommun förutser en brist på denna boendeform . Bristande framförhållning och brist på mark kan utgöra problem. Det vanligaste problemet är dock bristande kontakter och samverkan mellan socialförvaltningen, bostadsförsörjningen och den fysiska planeringen. Samverkan och samordnade insatser Samverkan och samordnade insatser innebär att samhällets resurser kan användas mer effektivt. Om myndigheter och olika kompetenser i ökad utsträckning skulle agera tillsammans skulle det därmed kunna bidra till bättre jämlikhet i levnadsvillkor och ökad delaktighet för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättningar De reformer som beslutat om för att underlätta samverkan och samordning mellan myndigheter t.ex. samverkan i gemensam nämnd och finansiell samordning har ännu inte kommit igång. Regeringen har tillsatt en Psykiatrisamordnare vars uppdrag bl.a. är att främja samverkan mellan olika huvudmän. I en översiktsrapport av dagsläget konstaterar samordnaren att det inte är acceptabelt med glapp mellan vårdkedjor, avbrott i rehabilitering och ej tillgodosedda behov på grund av gränser som finns mellan olika huvudmän och lagar. har olikheter i regelverken angivits som orsak för brister i samverkan och samordning. finns lagar som bör kunna underlätta en effektiv resursanvändning. Samordnaren anser att det behövs konkreta goda exempel för att stimulera fram samverkan. Ett annat viktigt instrument för samordning är individuella planer. Trots ett omfattande utvecklings- och informationsprojekt om individuell plan har antalet personer med individuell plan enligt LSS ökat i förhållandevis liten omfattning. fanns ca 2 400 personer som hade en individuell plan, vilket var av dem med LSS-insatser. En ny undersökning 2003 visade att knappt 3 200 barn, ungdomar och vuxna hade en individuell plan, vilket var av dem som då hade LSS-insatser. Det är något vanligare att vuxna har en individuell plan än att barn och ungdomar har det. Det är fler pojkar och män som har individuell plan än flickor och kvinnor. När siffrorna ställs i relation till det antal personer som kan begära en individuell plan är dock övervikten för pojkar och män liten. Individuell planering och individuell plan är välkända begrepp i kommunerna. Länsstyrelserna lyfter fram och efterfrågar arbetssättet i samband med tillsyn. Regeringen har gett , , och i uppdrag att tillsammans intensifiera sitt arbete för att tydliggöra ansvarsfördelningen och effektivisera samverkan mellan olika huvudmän när det gäller stödet till barn och ungdomar med omfattande funktionshinder. Kompetenshöjande åtgärder, kunskapsutveckling m.m. stöder genom uppföljningar, utvärderingar och kunskapssammanställningar kunskapsutvecklingen inom handikappområdet. Det sker även genom att de stödjer strukturer som på olika sätt kan bidra till en långsiktig kunskapsutveckling och kvalitetsförbättring. Flera länsstyrelser rapporterar att kommunerna har svårt att rekrytera och behålla utbildad personal som arbetar med stöd till personer med funktionshinder. I en del län är det vidare stor omsättning på chefer. Chefer har dessutom allt för stora områden och alltför många medarbetare att ansvara för. konstaterar i lägesrapporten att 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 antalet anställda ökar men att huvudmännen har svårigheter att rekrytera kompetent personal. Det gäller både personliga assistenter och specialister. Många yngre slutar efter korta anställningstider. Särskilt omsättningen av personliga assistenter är hög vilket leder till bristande kontinuitet och kvalitet. De samlade statliga insatserna inom politikområdet har stor betydelse för att målen för handikappolitiken skall uppnås även om det också behövs stora ansträngningar inom övriga berörda politikområden. De olika statliga, kommunala och landstingskommunala stöden har stor betydelse för att flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättningar skall uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet. Bilstödet, assistansersättningen och insatsen personlig assistans liksom övriga stöd behöver dock kontinuerligt ses över och anpassas till utvecklingen i samhället. Det är t.ex. viktigt att ta till vara de tekniska vinningarna som IT-utvecklingen och andra innovationer ger. Det behövs en effektiv och kraftfull organisation för att stödja regeringens styrning av handikappolitiken och för att effektivisera genomförandet av den nationella handlingsplanen. Regeringen avser därför att föreslå en ny organisationsstruktur för handikappområdet. och länsstyrelsernas uppföljning av situationen för personer med psykiska funktionsnedsättningar har pekat på betydande brister när det gäller omsorg och sysselsättning. Psykiatrisamordnaren har därutöver framhållit att tillgången av stödinsatser inte svarar mot målgruppens behov och föreslagit en resursförstärkning. Regeringen delar denna uppfattning. De brister som uppmärksammats kräver åtgärder från såväl ansvariga huvudmän som staten. Regeringen föreslår därför att avsätts och som ett riktat statsbidrag för satsningar inom områdena psykiatri och social psykiatri. Satsningen utgörs av två delar. Den första delen avser 2005 och 2006 för satsningar på vård, sysselsättning och boende. Den andra delen, vardera 2005 och 2006, avser en särskild satsning på 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 verksamhetsutveckling, exempelvis när det gäller samverkan, rehabilitering, sysselsättning, kvalitet och arbetssätt. Medlen avsätts inom Politikområde Hälso- och sjukvårdspolitik under ett nytt anslag 13:10 Bidrag till psykiatri och social psykiatri. Därutöver avser regeringen att göra en överenskommelse med och om att uppskattningsvis av de medel som tidigare hanterades inom ramen för den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149, bet. 2000/01:SoU5, rskr. 2000/01:53) satsas på förbättringar av psykiatrin 20052007. Ett annat problem är de brister som uppmärksammas när det gäller såväl avsaknad av insatser som bristfällig anpassning av och kvalitet i insatser. Det gäller personalsituationen samt brist på planering, information, samverkan och samordning. Det gäller också bemötande, attityder och förhållningssätt. Förändringar mot ökad frihet att bestämma över organisation, regeltillämpning och användningen av ekonomiska resurser gör att det ställs större krav på regeringens styrning och kontroll. Statens styrning av de kommunala verksamheterna måste kunna garantera hög kvalitet, effektivt resursutnyttjande, nationell likvärdighet och nationella mål. Regeringen har i (Fi 2003:02) tilläggsdirektiv (2004:93) aviserat en kommande översyn av organisationen av tillsyn. (Ju 2000:06) utreder hur den samlade statliga tillsynen kan göras till ett tydligare och effektivare instrument som bättre bidrar till kontrollen och genomförandet av demokratiskt fattade beslut. I uppdraget ingår bl.a. att analysera möjligheterna till tydligare och mer effektiva sanktioner i samband med tillsynen. Utredningen skall lämna förslag . Bristen på helhetssyn, samordning och samlad information gör det extra besvärligt för barnfamiljer. Föräldrar får använda allt för mycket tid till att svara för samordning och söka kunskap om sina rättigheter, tid som påverkar familjens hälsa och ekonomiska situation. Den individuella planeringen måste öka för att man skall uppnå en helhetssyn på barnets och familjens situation. En av åtgärderna i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken är att öka användningen av individuella planer och att sam- verkan kring dessa skall förbättras. När planerna utformas måste man lyssna på barnen och ta hänsyn till barnets synpunkter. arbete visar att kön verkar spela roll för fördelningen av samhällets stöd till personer med funktionshinder. Det system som håller på att utveckla för att beskriva levnadsförhållanden för personer med funktionshinder bör utformas så att det blir möjligt att beskriva flickors, pojkars, kvinnors och mäns funktionshinder och på vilket sätt utformningen av samhällets stöd- och hjälpinsatser påverkar dessa. Både och andra myndigheter behöver integrera ett jämställdhetsperspektiv i sitt arbete så att de beskrivningar som görs av funktionshindrade personers levnadsförhållanden och samhällsstöd har ett medvetet könsperspektiv. , som granskat årsredovisningarna för utbildningsstöd och , har inte haft några invändningar i respektive myndighets revisionsberättelse . har även effektivitetsgranskat den statliga assistansersättningen till funktionshindrade (RiR 2004:7). I slutrapporten rekommenderar att det bl.a. görs något åt administrationen, den ekonomiska kontrollen och kontrollen av privata assistansanordnare. Mer långsiktigt förordar en utveckling av assistansen och en översyn av finansieringsformer så att valet av stödform inte styrs av hur stödet finansieras. Regeringen har, som tidigare nämnts, tillkallat en parlamentarisk kommitté som skall se över insatsen personlig assistans och assistansersättningen. Uppdraget om lämpliga tillsynsformer av enskilda verksamheter med personlig assistans skall redovisas . Hela uppdraget skall slutredovisas . Regeringen har vidare gett i uppdrag att snabbutreda regleringen av timbeloppet för den statliga assistansersättningen. Uppdraget skall redovisas . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 6.6 Anslagsutveckling 16:1 Personligt ombud 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Statsbidraget, som tillkom , går till att bygga upp en rikstäckande permanent verksamhet med personligt ombud för personer med psykiska funktionsnedsättningar. Verksamheten skall grundas på ett kommunalt ansvar och huvudmannaskap även om formerna för verksamheten kan variera. Kommuner kan t.ex. sluta avtal med någon annan att utföra verksamheten. Förutom statsbidrag till kommunala funktioner med personligt ombud, har en viss del av bidraget (i genomsnitt ) fått täcka kostnader för bl.a. administration, utbildning och uppföljning. utvärderar verksamheten och stimulerar tillsammans med länsstyrelserna till vidareutveckling. har definierat vilka arbetsuppgifter som bör innefattas i stödet och utformat kriterier för vilka personer som bör omfattas av insatsen. Det personliga ombudet skall bl.a. företräda den enskilde i kontakterna med olika myndigheter, se till att den enskilde får vård, stöd och service utifrån egna önskemål, behov och lagliga rättigheter och ordna så att olika huvudmäns insatser planeras, samordnas och genomförs. Målgruppen skall ha omfattande funktionshinder och sammansatta behov av vård, stöd och service från flera myndigheter. Regeringen har beslutat att av anslagsbeloppet ställs till regeringens disposition. Bakgrunden till beslutet är att det /04 fanns ca i ackumulerade medel på länsstyrelserna pengar som inte kom verksamheten till del eftersom medlen inte kunde användas till att anställa fler permanenta ombud. Orsaken till de ackumulerade medlen var förseningar med att komma igång framför allt i har i samförstånd med länsstyrelserna tagit fram en ny fördelningsnyckel för bidraget som medför att anslaget oavkortat kommer att kunna gå till verksamhet med personliga ombud. De ackumulerade medel som återstår efter regeringsbeslutet kommer att användas till utbildning, uppföljning, utveckling m.m. . Funktionen personligt ombud har fått bra genomslag i landets kommuner. Det statliga stödet och det sätt som funktionen byggts upp har resulterat i att ca 240 kommuner av alla kommuner bedriver verksamhet med personligt ombud. fanns det ca 270 ombud i tjänst i dessa kommuner. I drygt hälften av verksamheterna med personliga ombud (98 st.) samverkar två eller flera kommuner/stadsdelar. Det har även utvecklats en bättre samverkan mellan kommuner och landsting. Ett problem är dock att ordna fungerande ledningsgrupper, som kan underlätta arbetet för ombuden. Ett mindre antal kommuner avvecklade verksamheter under föregående år medan ungefär lika många kommuner påbörjade eller var på gång att påbörja verksamhet. Verksamhet med personliga ombud har implementerats. Det innebär att hela anslaget kan gå till ombudsverksamhet i de kommuner som valt att ha etablera verksamhet med personliga ombud. Statsbidraget beräknas täcka totalt 298 ombud. Inom ramen för de omfördelningar som gjorts finns fortfarande ett mindre utrymme för att utöka verksamheten. har i regleringsbrevet fått ett brett uppföljnings- och utvärderingsuppdrag som skall avrapporteras . Styrelsen skall redovisa hur verksamhet med personliga ombud utvecklats när det gäller verksamhetsform, kvalitet, ledningsgrupper, verksamhetens avgränsning i förhållande till andra uppgifter, effekter för klienterna av ombudens verksamhet och andra vunna erfarenheter. Redovisningen skall även innehålla en framtidsanalys och en diskussion kring den fortsatta uppföljningen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 6.7 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 16:1 Personligt ombud Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under anslaget 16:1 Personligt ombud . beräknas anslaget till vardera . 6.8.216:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet Tabell 6.8 Anslagsutveckling 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag på tilläggsbudget i samband med BP Från anslaget lämnas statsbidrag till landsting för insatser inom handikappområdet som avser -rådgivning och annat personligt stöd enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) Statsbidrag till rådgivning och annat personligt stöd samt till tolktjänst utgår enligt den kommunala finansieringsprincipen, dels för den utökade målgrupp som landstingen fick ansvar för när LSS trädde i kraft, dels för det utökade ansvar som landstingen fick för tolktjänsten. fördelar statsbidraget till landstingen. antal innevånare i respektive landstingsområde med undantag för läns landsting som på grund av stor koncentration av döva har en högre andel. Syftet med insatsen rådgivning och annat personligt stöd är att tillförsäkra personer med omfattande funktionshinder kvalificerade insatser från flera kompetensområden för att underlätta det dagliga livet. Utökningen i samband med LSS medförde att även personer med fysiska och psykiska funktionshinder fick tillgång till insatsen. Utökningen av tolktjänsten innebar en skyldighet för landstingen att organisera, finansiera och tillhandahålla tolktjänst för vardagstolkning till döva, dövblinda m.fl. Det innebar även en utvidgning av begreppet vardagstolkning. I syfte att skapa ett nationellt kunskapscenter för dövblindfrågor vid Mo Gård överfördes 2004 till anslaget 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd. En särskild utredare har regeringens uppdrag att förtydliga insatsen rådgivning och annat personligt stöd enligt LSS och analysera vissa frågor på hjälpmedelsområdet. Ett betänkande om hjälpmedel har överlämnats till regeringen (SOU 2004:83). Utredningstiden när det gäller insatsen rådgivning och annat personligt stöd har förlängts till . uppföljningar visar att det är tveksamt om statsbidraget går till avsett ändamål. Regeringen anser dock att det finns skäl att avvakta eventuella förändringar av bidraget tills det kommande förslaget om rådgivning och annat personligt stöd remissbehandlats och beretts klart. kartläggning av verksamheten visar på stora variationer mellan landstingen både vad avser tillgången till tolkservice och landstingens egen andel i finansieringen av verksamheten. fick en särskild utredare regeringens uppdrag att göra en översyn av rätten och möjligheterna att använda teckenspråket. Utredaren skall dessutom pröva frågan om en ny fördelningsmodell för statsbidraget till tolktjänst för döva, dövblinda m.fl. Föreslår utredaren ett fortsatt riktat statsbidrag skall syftet med bidra- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Uppdraget skall redovisas . Tabell 6.9 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under anslaget 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet . beräknas anslaget till vardera . 6.8.316:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd Tabell 6.10 Anslagsutveckling 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag på tilläggsbudget i samband med BP 2Motsvarar 171 794 tkr prisnivå 3Motsvarar 171 794 tkr prisnivå Statsbidraget skall bl.a. ge studerande med funktionshinder sådant stöd att de kan vistas på studieorten och genomföra studier vid folkhögskola. Motsvarande gäller för studerande med rörelsehinder vid studier på universitet och högskolor. Bidraget gör det också möjligt för ungdomar, som antagits till riksgymnasium för svårt rörelsehindrade ungdomar (rh-anpassad gymnasieutbildning), att genomföra studierna. utbildningsstöd (Sisus) administrerar och fördelar anslaget. Bidraget vid folkhögskola rymmer såväl praktisk hjälp som socialt stöd. Vid riksgymnasieverksamheterna finansierar bidraget boende vid elevhem och habilitering. Antalet elever som har rätt till bidraget och elevernas individuella behov av stödinsatser i anslutning till utbildningen är de avgörande faktorer som styr utgifterna. Kostnadsansvaret för verksamheten vid riksgymnasierna delas mellan stat, hemkommun och hemlandsting . Som en följd av vissa omfördelningar inom utgiftsområdet reducerades anslaget med . Ett nationellt kunskapscenter för dövblindfrågor bildades . Staten har tecknat ett avtal med om att driva verksamheten, som organiserats i ett dotterbolag. Centret skall bl.a. utveckla och sprida kunskap samt metoder om funktionshindret dövblindhet framför allt till landstingen men i viss utsträckning också till kommuner och andra aktörer. För fortsatt stöd till uppbyggnad av kunskapscentret omfördelades inom utgiftsområdet till anslaget 2004. Medlen disponeras av utbildningsstöd (Sisus). Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Sisus beslutar om särskilt utbildningsstöd till folkhögskolor. Bidraget beviljas per läsår. Regeringen föreslår att Sisus även skall ha möjlighet att kunna göra ekonomiska åtaganden som innebär utgifter om högst . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 6.11 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/förslaget bemyndigande *Utgiftsutfall till följd av ingångna åtaganden De stora barnkullar som förväntats påverka antalet elever som söker och antas till riksgymnasieverksamheten har inte lett till ett ökat elevantal. För att personer som har en funktionsnedsättning i form av dövblindhet skall få adekvat stöd behöver det finnas en samlad kvalificerad kompetens inom området. Det nationella kunskapscentret fyller denna funktion. en utredning om handikappolitisk samordning har lämnat sitt förslag om en samlad statlig organisation inom det handikappolitiska området. Förslagen berör Sisus verksamhet och kan leda till förändringar inom anslagsområdet. Tabell 6.12 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2.Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3 Justering av felaktig PLO-uppräkning 2003 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under anslaget 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd . beräknas anslaget till respektive . 6.8.416:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder Tabell 6.13 Anslagsutveckling 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder