prop · GR0386 · 2004-03-10 00:00:00 — 4 Ändringar i sametingslagen , som inrättades 1993, är ett folkvalt organ och en myndighet under regeringen. Dess uppgifter består i att besluta om fördelning av statens bidrag till samisk kultur och samiska organisationer samt andra medel som ställs till samernas förfogande, att leda det samiska språkarbetet, att medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas, däribland rennäringens intressen vid utnyttjande av mark och vatten, att informera om samiska förhållanden, att utse sameskol- styrelsen samt att besluta om och anställa sameskolchefen. För att utföra arbetsuppgifterna har inrättat ett kulturråd som fördelar statens bidrag och medel ur Samefonden till samisk kultur och samiska organisationer. Det finns en valnämnd som ansvarar för sametingsvalet och röstlängden. Det finns vidare ett språkråd som leder det samiska språkarbetet. medverkar i samhällsplaneringen genom att delta i arbetsgrupper som hanterar samiska frågor vid olika myndigheter och yttra sig i frågor som rör de samiska näringarna. 31 ledamöter väljs . Den som är upptagen i sameröstlängden har rösträtt i valen till . En person skall för att få upptas i sameröstlängden uppfylla sametingslagens definition av same. 4.1Behovet av en reform Regeringens bedömning: Sametingslagens bestämmelser om genom- förande av val till bör reformeras. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Inte någon av remissinstanserna har invänt mot behovet av att reformera bestämmelserna om val till . Skälen för regeringens bedömning: har sett över och samernas förhållande till staten, organisation och frågor som berör valet till . Ett flertal förslag till ändringar i sametingslagen har presenterats, bl.a. vad gäller valfrågor. Utredningen behandlar frågan om sametingslagens definition av vem som anses vara same. Enligt har definitionen ansetts vara oklar, vilket har medfört en risk för att röstlängden upptar personer som inte är samer. Eftersom endast samer får rösta i valet finns det en risk för att sådana felaktigheter påverkar legitimitet. Därför skall röstlängden uppta endast den som enligt lagen är röstberättigad. För att komma till rätta med problemet föreslås att möjligheten att överklaga den preliminära röstlängden utvidgas (avsnitt 4.2). I samband med överklaganden av valutgången vid valet till fann att i flera avseenden avvikit från den föreskrivna ordningen vid röstsamman- Detta ledde till att valet upphävdes. har behövt Prop. 2003/04:86 omfattande stöd från vid organiseringen av valen. kan ifrågasättas om det är rimligt att ensamt bör handha valen på det sätt som varit fallet. Det föreslås därför att ansvaret för valen fördelas mellan , och (avsnitt 4.3). I sametingslagen anges fasta tidsfrister för de olika skedena i valet. Dessa anses av såväl som vara för snäva. Även den nu föreslagna utökade möjligheten till överklagande av den preliminära röstlängden föranleder överväganden beträffande tidsfristerna (avsnitt 4.4). har sedan tillkomsten präglats av att partierna är förhållandevis små och att det har varit svårt att bilda majoriteter. En del av orsaken till problemet står enligt regeringens mening att finna i att det i sametingslagen, till skillnad mot vad som gäller vid de allmänna valen, inte finns någon spärr mot småpartier. Det föreslås därför ändringar när det gäller reglerna om mandatfördelningen och registrering av partier. Syftet med ändringarna är att minska röstsplittringen och att bidra till stabiliteten hos (avsnitt 4.5 och 4.6). Nästa val till hålls den tredje söndagen . Regeringen anser det vara angeläget att de förslag som tas upp i utredningsbetänkandet och som har samband med valen leder till lagstiftning i så god tid före valet att reglerna kan träda i kraft och tillämpas vid detta val. Regeringens förslag: Den som tagits upp i den preliminära röstlängden får överklaga valnämndens beslut om att ta upp en annan person i röstlängden. Överklagande sker hos . Genom undantag från definitionen av samebegreppet föreskrivs att om beslutat att en person inte uppfyller kraven för att anses som same skall inte heller dennes barn kunna anses som same på den grunden att föräldern har varit upptagen i röstlängden. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks av merparten av remiss- instanserna. Hovrätten för övre har dock förslag på annan lydelse av 3 kap. 6 § än den föreslagna. anser att det är olämpligt att ett icke samiskt organ skall kunna avgöra om en person är same eller inte och utgår från att besvärsmöjligheten till är en temporär lösning. anser att tänkbara nackdelar såsom risken för missbruk med en ordning som den föreslagna bör Skälen för regeringens förslag: Endast samer har enligt 3 kap. 3 § rösträtt i valen till . Enligt 1 kap. 2 § sametingslagen avses med same den som anser sig vara same och gör sannolikt att han har eller har haft samiska som språk i hemmet, eller gör sannolikt att någon av hans föräldrar, far- eller morföräldrar har eller har haft samiska som språk i hemmet, eller har en förälder som är eller har varit upptagen i röstlängden till . har enligt utredningen ansett definitionen av begreppet same vara oklar. Detta har fått till följd att valnämnden efter ett beslut av i plenum tillåtit att även icke-samer som gift sig med en samisktalande person tas upp i röstlängden. Tolkningen överensstämmer enligt utredningen inte med avsikten med bestämmelsen. Utredningen finner dock att det inte finns skäl att föreslå en ändring i definitionen av begreppet same. Regeringen instämmer i utredningens bedömning. Regeringen anser emellertid att det förhållande att problem av det nämnda slaget kan uppstå när det gäller att bedöma vem som skall ha rätt att upptas i röstlängden tyder på att denna omfattar personer som inte uppfyller de objektiva kriterier för upptagande som anges i sametingslagen. Dessa kan finnas kvar i röstlängden till dess de avlider eller själva begär att bli strukna. finns enligt 3 kap. 5 § sametingslagen en möjlighet att överklaga valnämndens beslut att inte uppta en person i röstlängden. Överklagande skall ske hos i det län där har sitt säte, dvs. Rätten att överklaga gäller bara den som inte tagits upp i längden. Utredningen föreslår att lagen ändras så att även valnämndens beslut om att ta upp en annan person i den preliminära röstlängden kan överprövas. Rätten att överklaga bör tillkomma samer. Förslaget innebär att den som upptagits i den preliminära röstlängden skall kunna överklaga ett beslut om att en annan person tagits upp i längden under påstående av att denne förts upp i längden utan att vara berättigad till det. Fel av det slag som beskrivits ovan kommer därmed att kunna rättas till. En liknande bestämmelse fanns vallag, men togs bort eftersom den sällan kom till användning och ansågs sakna praktisk betydelse (prop. 1993/94:21, s. 45). Regeringen delar utredningens bedömning att en bestämmelse av denna typ får anses ha betydelse för upprätthållande av legitimitet. Risken för missbruk får anses vara försumbar. Lagen bör därför ändras i enlighet med förslaget. Texten bör dock formuleras så att det framgår att valnämndens fastställande av den preliminära röstlängden utgör ett enda beslut och att överklagandena avser beslutet i den del det rör upptagande av en viss person i längden. För att ett överklagande skall vara möjligt även beträffande den som vid tidigare val varit upptagen i röstlängden måste redan den preliminära röstlängden vara fullständig och 3 kap. 5 § bör därför ändras i detta avseende. Se närmare i författningskommentaren. Av legitimitetsskäl är det lämpligt att prövningen sker av en oberoende instans. Överklagandena skall därför, i likhet med vad som gällt för överklaganden, prövas av . Sedan prövningen är avslutad skall enligt 3 kap. 6 § en slutlig sameröstlängd upprättas. Denna skall enligt paragrafens nuvarande lydelse uppta samer som enligt valnämnds eller beslut skall tas upp i längden. I utredningens lagförslag bibehålls denna formulering. Bestämmelsen bör dock, som påpekats under remissbehandlingen, omformuleras så, att det tydligt framgår att den, som enligt beslut efter överklagande av den preli- minära röstlängden inte skall upptas i denna, inte heller skall tas upp i Prop. 2003/04:86 den slutliga röstlängden. För att det skall vara praktiskt möjligt för den samiska allmänheten att få kännedom om den preliminära röstlängdens innehåll och därmed göra bruk av möjligheten att överklaga bör det föreskrivas att den preliminära röstlängden skall hållas tillgänglig för granskning. och bör i samråd bestämma vid vilken tid och på vilken plats som röstlängden skall hållas tillgänglig. Dessa uppgifter bör också kungöras. En person skall enligt 1 kap. 2 § 3 sametingslagen betraktas som same om personen anser sig vara same och har en förälder som är eller har varit upptagen i röstlängden. Endast samer har rösträtt till . Även ett barn till den som felaktigt upptagits i röstlängden har därmed rätt att tas upp i eller kvarstå i längden. Detta är, som utredningen framhållit, inte tillfredsställande. Utredningen har mot denna bakgrund föreslagit att det skall krävas att föräldern har varit upptagen i röstlängden utan att därefter ändrat detta. Regeringen instämmer i utredningens förslag. Den föreslagna bestämmelsen bör dock begränsas så att den omfattar endast de fall där det av beslut framgår att föräldern inte är same. Sådana situationer där en förälder efter beslut har tagits bort från röstlängden av andra skäl berörs härigenom inte av bestämmelsen. Ett barn till en same som är utländsk medborgare och har flyttat utomlands och därför inte längre skall finnas i röstlängden kan således tas upp i röstlängden under åberopande av att föräldern har varit upptagen i denna. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att bestämmelsen i 1 kap. 2 § förses med ett tillägg, enligt vilket ett barn till den som har varit upptagen i röstlängden inte skall betraktas som same, om beslutat att föräldern inte uppfyller kraven för att betraktas som same. Regeringens förslag: Vissa delar av ansvaret för valet förs över från Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks av samtliga remissinstanser. framhåller att den ändrade ansvarsfördelningen förutsätter datorstöd både vid röstlängds- och röstkortsframställningen, valsedelshanteringen och sammanräkningen samt att utvecklingen av datorstödet måste påbörjas för att kunna användas till nästa val. De ökade kostnaderna för och anser bör täckas av sametingsanslaget. har även anfört att duplettröstkort/duplettytterkuvert i första hand bör skrivas ut av valnämnden och och inte, som enligt utredningens förslag, av . varje grupp eller parti kan få utan kostnad bör enligt anges i lagen. Myndigheten anser att regler bör införas i sametingslagen om att anteckning skall göras i röstlängden om avgivna godkända brevröster och att rösterna skall räknas, ogiltiga röster sorteras bort samt de godkända valsedlarna sorteras efter grupp, parti eller sammanslutning och att det även bör anges att personröster skall räknas. anser slutligen att bör utse även efterträdare till ledamöter och ersättare. i anser att bör göra en preliminär röstsammanräkning innan får valsedlarna för en slutlig sammanräkning. Skälen för regeringens förslag: Valen till handhas i stor utsträckning av ensamt genom dess valnämnd. Vid tillkomst förutsågs att nämnden i flera frågor skulle behöva samråda med den centrala valmyndigheten, dåvarande , vars uppgifter i denna del numera har övertagits av . Denna ordning skiljer sig avsevärt från vad som gäller beträffande de allmänna valen. har enligt utredningen haft svårigheter att organisera valet utan ett omfattande stöd från . Det har även i samband med överklaganden av valutgången vid valet till visat sig att i flera avseenden avvikit från den föreskrivna ordningen för röstsammanräkningen. Enligt utredningen är det principiellt felaktigt att fullt ut handhar sitt eget val. Det skulle inte kunna komma i fråga att rösträkningen till kommun- och riksdagsval utfördes av kommunerna eller själva. Motsvarande regler om valhanteringen bör därför gälla vid valen till som vid de allmänna valen. Enligt regeringens mening bör inte ensamt handha valen på det sätt som varit fallet. Vissa av valnämnds uppgifter i samband med val bör därför överföras till och i det län där har sitt säte på sätt som utredningen föreslagit. kommer därigenom att ansvara för det förberedande arbetet och organisationen av röstningen, medan i ansvarar för röstsammanräkning och mandatfördelning. bör behålla sina nuvarande uppgifter med att utse valförrättare och ordna vallokaler samt upprätta röstlängden. Den sistnämnda uppgiften innefattar bedömningen av vem som är att anse som same. Denna bedömning måste i första hand anses vara en intern samisk angelägenhet. Även med hänsyn tagen till att det nu föreslås att möjligheterna att överklaga valnämndens beslut utökas (avsnitt 4.2) saknas skäl att ändra den nuvarande ordningen när det gäller nämndens ansvar för upprättande av röstlängden. Duplettröstkort och duplettytterkuvert utfärdas enligt 3 kap. 7 § sametingslagen av valnämnden. Av praktiska skäl bör dessa, som anfört, kunna utfärdas inte bara av , utan även av valnämnden och . Ordningen för sametings- valet kommer därmed att vara utformad på liknande sätt som den som gäller för de allmänna valen enligt 7 kap. 9 § vallagen. Antalet valsedlar som varje grupp, parti eller liknande sammanslutning skall kunna erhålla utan kostnad är inte begränsat. Enligt 3 kap. 10 § tredje stycket sametingslagen får det för varje grupp, parti eller sammanslutning finnas valsedlar med olika kombinationer av kandidater. Enligt vallagen gäller för de allmänna valen att staten svarar för kostnaden för valsedlar som motsvarar antalet personer som har rösträtt i en valkrets för ett parti som deltar i riksdagsvalet. Samma regel gäller vid landstings- och kommunalvalen. För vissa partier Prop. 2003/04:86 har ett stort antal olika valsedlar framställts inför sametingsvalet. till den rika av valsedlar är att det bara finns en valkrets vid sametingsvalet. Lokala listor över kandidater måste därför spridas i hela valkretsen. Eftersom detta innebär stora kostnader kan det, som anfört, behöva övervägas om antalet valsedlar som framställs utan kostnad bör begränsas. Sådana överväganden skulle kunna göras även med tanke på att det förekommer personval till . Utredningen har inte berört frågan. Regeringen anser att det inte finns tillräckligt underlag för att ändra den nuvarande ordningen. har påpekat att sametingslagen saknar bestämmelser om anteckning i röstlängden av godkända brevröster, räkning av röster, utsortering av ogiltiga röster och sortering efter parti m.m. samt att personröster skall räknas. Frånvaron av sådana bestämmelser har enligt vad som framkommit inte lett till svårigheter. Frågan har inte heller berörts av utredningen. Några ändringar i detta avseende bör inte göras. Enligt 3 kap. 32 a § i dess nuvarande lydelse skall valnämnden utse efterträdare till ordinarie ledamöter som avgår och ytterligare ersättare för ersättare för ordinarie ledamöter som inträder som ordinarie ledamot eller avgår. Ledamöter och ersättare skall enligt utredningens förslag utses av . Frågan om hur efterträdare till ledamöter och ytterligare ersättare skall utses berörs inte av utredningen. Det finns emellertid enligt regeringens bedömning inte något skäl till att dessa skall utses på annat sätt än det som föreskrivs för ledamöter och ersättare. Bestämmelsen bör därför ändras så att även denna uppgift handhas av . Enligt de regler som gäller för de allmänna valen skall den kommunala valnämnden göra en preliminär röstsammanräkning, varefter läns- styrelsen svarar för den slutliga sammanräkningen. Utredningen har inte föreslagit någon motsvarande ordning beträffande sametingsvalen. Valsedlarna kommer således, som påpekats vid remissbehandlingen, endast att räknas en gång. Enligt regeringens bedömning bör detta, bl.a. med hänsyn tagen till det relativt begränsade antalet röster som omfattas, vara tillräckligt för att tillgodose kraven på rättssäkerhet och demokratisk insyn. Beträffande frågan om ansvaret för kostnader hänvisas till avsnitt 6. Regeringens förslag: De tidsfrister för genomförande av val som anges i Utredningens förslag: Utredningen har föreslagit att tidsfristerna så att anmälan till röstlängden skall komma in senast den året före valåret, att preliminär röstlängd skall ha upprättats samt att sista dag för överklagande av beslut om röstlängden skall vara valåret. prövning av överklaganden förlängs till en månad. Remissinstanserna: Förslaget har tillstyrkts eller lämnats utan erinran av merparten remissinstanser. i anser att den föreslagna handläggningstiden för överklaganden av valnämndens beslut om upprättande av preliminär röstlängd är för snävt tilltagen. anser vidare att det inte finns anledning att hålla offentligt sammanträde för att pröva överklaganden av röstlängden. Skälen för regeringens förslag: Olägenheter kan uppkomma på grund av den begränsade tid som står till förfogande för förberedande åtgärder inför val till . Särskilt den tid som står till buds för att sända ut röstkort har ansetts vara för kort. Valet skall enligt sametingslagen hållas den tredje söndagen . Partier och kandidater skall anmälas valåret. Röstkort skall sändas ut senast före valet, vilket i praktiken innebär att arbetet med att sända ut röstkort skall utföras av . Det bör också beaktas att påskhelgen kan infalla . Vidare anges det som ett problem att överklaganden av valnämndens beslut att upprätta den preliminära röstlängden skall handläggas av mellan , då tiden för överklagande av beslutet går ut, och omkring , då prövning skall ske. Enligt är för kort för att nämnden skall kunna fullt ut bemöta de skäl som anförts. Om utredningens förslag att utöka möjligheterna att överklaga beslut som innebär att en viss person upptagits i röstlängden (avsnitt 4.2) genomförs är det också nödvändigt att förlänga handläggningstiden i . Utredningen har med anledning av detta föreslagit att partier och kandidater skall anmälas tidigare än enligt nuvarande bestämmelser, nämligen i stället för . Den utökade tiden gör det lättare att hinna distribuera valsedlarna. Slutlig röstlängd skall vidare enligt förslaget ha upprättats i stället för . prövning av överklaganden av beslut om upprättande av den preliminära röstlängden skall ske , eller om denna dag är eller söndag, närmast , i stället för omkring . Tiden för överklagande föreslås löpa ut i stället för . Den preliminära röstlängden, slutligen, skall fastställas året före valåret i stället för valåret, och anmälan till röstlängden skall ske året före valåret, i stället för som enligt nuvarande bestämmelser valåret. Med utredningens förslag skulle således tidsfristerna bli mindre snäva. i har anfört att den föreslagna förlängningen av handläggningstid av överklaganden av beslut om den preliminära röstlängden till en månad är för kort. Det är enligt nödvändigt att den som över- klagandet avser får rimlig möjlighet att hinna yttra sig. Det kan även vara nödvändigt att kommunicera yttranden före avgörandet. Handläggnings- tiden bör därför enligt utökas . Regeringen instämmer i utredningens förslag om att förlänga tidsfristerna. Av de skäl som i har anfört bör det dock vara möjligt att utsträcka handläggningstiden något i förhållande till utredningens förslag. Prövningen av ett överklagande bör å andra sidan inte tillåtas dra för långt ut . Hänsyn bör även tas Prop. 2003/04:86 till att en förlängning av tiden för prövning förskjuter tiden för valprocessen bakåt i motsvarande mån. Regeringen anser att en rimlig handläggningstid är . Med en sådan förlängning kommer tiden för överklagande av beslutet om preliminär röstlängd att gå ut året före valåret, preliminär röstlängd skall ha upprättats och anmälan till röstlängden skall komma in jämfört med tiderna enligt de nu gällande reglerna som är valåret, respektive . har efter remisstidens utgång anfört att tiden mellan för anmälan till röstlängden och för upprättande av röstlängden med utredningens förslag blir tämligen kort. Regeringen instämmer i detta. för anmälan till röstlängden bör därför vara året före valåret. Enligt 3 kap. 5 § sametingslagen skall anmärkning mot röstlängden prövas vid offentligt sammanträde hos . har anfört att förfarandet, liksom vid de allmänna valen, bör vara skriftligt eller att beslut i vart fall inte skall behöva fattas vid sammanträdet. Regeringen anser att några ändringar i den nuvarande ordningen inte bör göras. Regeringens förslag: Talet 1,4 används som första divisor vid fördel- ningen av mandat i . Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: har tillstyrkt förslaget. instanser har lämnat förslaget utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Sametingslagen saknar bestämmelser som fungerar som spärr mot småpartier. Det krävs vidare endast tre personer för att registrera ett parti (avsnitt 4.6). Detta har ansetts bidra till att de 31 ledamöterna i representerar nio partier, varav de tre minsta endast har ett mandat vardera. Utredningen har haft i uppdrag att se över valbestämmelserna i sametingslagen och överväga frågor om bl.a. procentspärr och en ökning av det antal personer som behövs för att registrera ett parti i syfte att åstadkomma en större stabilitet. Utredningen har funnit att det är naturligt att en organisation i startskedet är dynamisk och att det förs en vital debatt, men att stabiliserande faktorer som en procentspärr eller skärpta krav för registrering av partier skulle kunna vara en hjälp. Utredningen framhåller dock att sådana åtgärder inte nödvändigtvis löser de problem som finns i . Utredningen pekar på att svårigheterna att bilda en stabil politisk majoritet kan bero på att inte ens de största partierna alltid har haft fler än fem eller sex mandat. Det är inte säkert att åtgärder mot mycket små partier skulle lösa detta problem. Regeringen instämmer till fullo i detta. I likhet med utredningen finner regeringen dock att stabiliserande åtgärder bör kunna underlätta funktion och främja den politiska stabiliteten i tinget, även om de inte utgör en Prop. 2003/04:86 fullständig lösning på problemet. Utredningen har föreslagit att en småpartispärr införs i form av ändringar i reglerna för mandatfördelningen. Det föreslås även skärpta krav för partiregistrering (avsnitt 4.6). Enligt 3 kap. 32 § sametingslagen skall mandaten, vid mandatfördelningen mellan grupper, partier och liknande sammanslutningar, fördelas proportionellt på grundval av valresultatet. Härvid skall mandaten, ett efter annat, tilldelas den grupp, det parti eller motsvarande som för var gång uppvisar det största jämförelsetalet. Detta beräknas genom att gruppernas, partiernas eller sammanslutningarnas röstetal delas med det tal som är ett högre än det dubbla antalet mandat som redan har tilldelats gruppen, partiet eller sammanslutningen (divisorn). Det är således den s.k. rena uddatals- metoden med 1,0 som första divisor som tillämpas. Vid fördelningen av det första mandatet är jämförelsetalet för samtliga lika med röstetalet, eftersom antalet mandat som då tilldelats är lika med noll. Vid ett röstetal på 100 blir ekvationen vid första mandatfördelningen enligt lagtexten 100:1=100. För de allmänna valen gäller att jämförelsetalet, så länge ett parti inte ännu tilldelats något mandat, beräknas genom att partiets röstetal i valkretsen delas med 1,4 (den s.k. jämkade uddatalsmetoden). Först därefter beräknas jämförelsetalet på samma sätt som enligt sametings- lagen, dvs. genom att partiets röstetal delas med det tal som är ett högre än det dubbla antalet av de mandat som redan tilldelats partiet i valkretsen.