prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — I propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) gjorde regeringen bedömningen att undervisningstiden inom särvux bör utökas i syfte att förbättra möjligheterna för den enskilde att nå målen. 7.3.5Svenskundervisning för invandrare (sfi) Sfi syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket och om det svenska samhället. Regeringen fastställde 2002 en ny kursplan för sfi. Denna gäller från . Deltagarna i sfi är en mycket heterogen grupp. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 samheten måste anpassas efter varje deltagares förutsättningar och behov. Den nya kursplanen inbegriper därför tre olika studievägar vilka var och en innehåller två kurser. De tre studievägarna har olika mål. folkbildningsproposition slogs fast att statens stöd till folkbildningens organisationer syftar till att bevara och utveckla folkbildningens egenvärde friheten, frivilligheten, idéstyrningen och självständigheten. Staten lägger fast syften med de statliga bidragen till verksamheten och folkbildningens anordnare lägger själva fast målen för verksamheten. Denna ansvarsfördelning ger folkbildningen ett långtgående mandat att själv, genom , avgöra hur statens bidrag skall användas och fastställa kriterier för fördelningen av statsbidraget mellan folkbildningens olika aktörer. tillsatte regeringen en särskild utredare för att genomföra den andra statliga utvärderingen av folkbildningen , SUFO 2 (dir. 2001:74). Utvärderingen skall leda fram till en samlad bedömning av hur verksamheten inom studieförbund och folkhögskolor svarar mot de syften som anges för statsbidraget. Som ett komplement till utvärderingen har medel ställts till disposition, för att rådet tillsammans med berörda aktörer skall formulera folkbildningens egen syn på dess framtida roll och uppgifter. För att ytterligare bredda beslutsunderlaget beslutade regeringen att tillsätta en utredning (dir. 2003:6) som skall ta sitt fokus på att undersöka vilka grupper som inte deltar i folkbildning och skälen till varför de inte deltar. Samtliga uppdrag skall redovisas . De kompletterande utbildningarna är ett komplement till det offentliga skolväsendet. De bidrar till att utveckla kunskaper och färdigheter av hög kvalitet inom specifika, ibland ganska smala, yrkesområden. De ökar tillgången på yrkesutbildning inom yrken som det finns ett uttalat nationellt behov av och bidrar till bevarandet av traditionella yrkeskunskaper. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 omfattade verksamheten cirka 7 700 årsstudieplatser. Fortsatt utveckling av vuxnas lärande publicerade skrivelsen Validering m.m. fortsatt utveckling av vuxnas lärande (Ds 2003:23). Skrivelsen behandlar ett antal frågor som är centrala för den fortsatta utvecklingen av vuxnas lärande. Några av frågorna har tidigare behandlats i Karriärvägledning.se.nu (SOU 2001:45) och Validering av vuxnas kunskap och kompetens (SOU 2001:78). I skrivelsen lämnas förslag som rör validering, vägledning, flexibelt lärande, eftergymnasiala utbildningar utanför högskolan och certifiering av utbildningsanordnare. Vissa förslag behandlas i avsnitt 7.5.8. Regeringen tillsatte 2002 en utredning (dir. 2002:105) som skall pröva hur skolformen svenskundervisning för invandrare kan förnyas och förbättras. Utredningens arbete har skett i nära kontakt med Översynen av mottagande och introduktion av flyktingar (dir. 2001:87 och dir. 2003:9). betänkande innevarande år. kommittén (dir. 2001:100) har tillsatts för att göra en översyn av särskolan och särvux. Kommitténs uppdrag är att ge förslag till en utbildning som i större utsträckning svarar mot de behov och förutsättningar som elever med utvecklingsstörning har. Kommittén har redovisat ett delbetänkande, För den jag är om utbildning och utvecklingsstörning (SOU 2003:35). Kommittén skall slutredovisa sitt uppdrag . har bedrivit försöksverksamhet med validering av utländsk yrkeskompetens i åtta kommuner. Myndigheten för skolutveckling har erhållit medel för fortsatta försök med validering. Även i den pågående översynen av mottagandet av och introduktionen för flyktingar (dir. 2001:87) aktualiseras frågor rörande Utredaren skall redovisa sitt uppdrag senast . För att stärka kommunernas arbete med utvecklingen av infrastrukturen för vuxnas lärande avsattes engångsvis . Medlen har fördelats till kommunerna efter ansökan och nyttjas . Myndigheten för skolutveckling skall senast inkomma med en rapport till regeringen om hur medlen använts i kommunerna. Regeringen har också beslutat om (N2002/10902/) att från det under utgiftsområde 19 Regional utveckling och utveckling upptagna reservationsanslaget 33:7 Särskilda regionala utvecklingsprogram efter ansökan fördela utvecklingsbidrag om sammanlagt för att stödja uppbyggnaden av lokala lärcentra. Regeringen har givit Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) i uppdrag att och fram fördela dessa medel. Medlen skall fördelas till kommunerna efter kvalitativa bedömningar av CFL i samråd med Myndigheten för skolutveckling. Kommunerna har enligt skollagen (1985:1100) skyldighet att bedriva uppsökande verksamhet när det gäller personer som saknar grundläggande vuxenutbildning och informationsskyldighet i fråga om gymnasial vuxenutbildning. Som ett komplement till den kommunala uppsökande verksamheten har fackliga organisationer m.fl. fått medel för att bedriva uppsökande verksamhet främst riktad till korttidsutbildade inom sina medlemsgrupper. Syftet är att stödja organisationerna i deras arbete med uppsökande verksamhet för att utveckla formerna för denna. Bidraget får även användas till utbildning i samhällsfrågor för förtroendevalda inom organisationerna. För att visa upp den mångfald och flexibilitet, som vuxenutbildning och folkbildning erbjuder tog regeringen initiativet till den s.k. Kunskapsveckan, en nationell kampanj, som ägde rum . Denna har därefter följts av tre ytterligare kampanjer . Kunskapsvecka har legat hos utbildningsradio (UR). Särskilda insatser för vissa grupper För att göra vuxnas lärande tillgänglig för alla måste bl.a. pedagogiken utvecklas utifrån den enskildes behov och förutsättningar. tillfördes 2002 medel för specialpedagogiskt stöd till vuxna studerande med funktionshinder inom den kommunala utbildningen för vuxna. har till uppgift att utveckla, framställa och distribuera läromedel för synskadade, rörelsehindrade, hörselskadade/döva och utvecklingsstörda barn och ungdomar. I avvaktan på sitt ställningstagande till betänkandet Läromedel specifikt (SOU 2003:15) som lämnades har regeringen anvisat till institutet för viss utveckling av läromedel för vuxna. fördelar en viss del av statens bidrag till folkbildningen till folkhögskolor för kostnadskrävande insatser i form av stöd till kursdeltagare med funktionshinder, t.ex. förstärkta lärarinsatser, tolk, assistans och anpassning av teknisk utrustning. utbildningsstöd (Sisus) fördelar statsbidrag för särskilt kostnadskrävande insatser och för assistans. Från har en tydlig uppdelning mellan bidrag och Sisus anslag gjorts. finansierar från /04 kostnader för pedagogisk verksamhet, t.ex. ökad lärartäthet. Sisus statsbidrag kan beviljas för assistans, tolk, anpassning av teknik och material m.m. I syfte att utveckla särvuxverksamheten i kommunerna för att bl.a. öka undervisningstiden och undervisningsgruppernas storlek har ett särskilt statsbidrag inrättats . Regeringen har beräknat medel för en varaktig förstärkning för detta ändamål om . Regeringen har vidare ställt medel till Myndigheten för skolutvecklings förfogande för en fortsatt satsning på att stärka sfi-lärarnas kompetens i ämnet svenska som andraspråk. upphörde som särskilt projekt /03. har haft ett särskilt uppdrag att följa och utvärdera kun- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Verket har lämnat redovisningar varje halvår. har träffat ett avtal med i (ett bolag inom stiftelsen ) om en analyserande kunskapsöversikt med avseende på . Syftet med analysen är att kartlägga vad som är utvärderat och identifiera områden där kunskapsluckor kan föreligga. Uppdraget skall redovisas . deltar i Mechanisms for the Co-finance of Lifelong Learning som syftar till att identifiera, dokumentera och värdera olika vägar att finansiera det livslånga lärandet. En slutrapport beräknas bli färdig 2004. Vuxenutbildningens roll i den regionala utvecklingspolitiken beslutade om en ny regional utvecklingspolitik i enlighet med regeringens proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Målet för politiken är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Regeringens ambition är att utveckla en sammanhållen politik för en hållbar regional utveckling, där nationella sektorsmål och prioriteringar på ett systematiskt sätt kan vägas mot skilda regionala behov och förutsättningar. Ett centralt instrument för genomförande av politiken är de regionala tillväxtprogrammen som skall genomföras . Programmen kommer bl.a. inriktas mot insatser som främjar kompetensförsörjningen utifrån ett näringslivsperspektiv. Utbildningspolitiken har av regeringen pekats ut som ett politikområde som bör bidra till uppfyllandet av den regionala utvecklingspolitikens mål . Inom ramen för samordningsuppdraget genomförs en pilotstudie för att kartlägga, analysera och problematisera samverkan mellan berörda myndigheter när det gäller utbildningsfrågor utifrån ett arbetskrafts- och kompetensförsörjningsperspektiv. I uppdraget ingår att identifiera hinder och finna generaliserbara metoder för sektorsamverkan. I arbetet har vikten av att även gymnasieskolan och vuxenutbildningen beaktas i frågor som rör utbild- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ningspolitikens betydelse för hållbar regional och nationell tillväxt lyfts fram. I det följande redovisas resultat för respektive utbildningsform. Uppgifterna är om inget annat nämns hämtade från respektive myndighets årsredovisning eller Statens skolverks rapportserie, Barnomsorg, skola och vuxenutbildning i siffror del 13 samt rapport 218. Resultatredovisning och analys av kommunerna vuxenutbildning finns även delvis redovisade i regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2002/03:102). Under deltog motsvarande 26 436 heltidsstuderande elever i grundläggande vuxenutbildning. Den totala kostnaden för grundläggande vuxenutbildning under uppgick till , vilket innebär per heltidsstuderande och år. Resultatredovisningen avser både och den kommunalt finansierade gymnasiala vuxenutbildningen. De krav som gällde är ersatta av ett krav på en motprestation på av det statliga bidraget. anvisade 2002 statsbidrag motsvarande cirka 73 000 årsstudieplatser. har fördelat 69 969 årsstudieplatser för studier på gymnasial nivå och 1 738 årsstudieplatser för grundläggande vuxenutbildning till kommunerna. Ytterligare 162 årsstudieplatser fördelades till Nationellt centrum för flexibelt lärande. Dessutom genomförde folkhögskolorna utbildning inom ramen för motsvarande 8 700 platser. Sammanlagt har nästan 1,1 miljoner personer studerat inom den kommunala vuxenutbildningen. Av dessa har (drygt 950 000 personer) studerat minst en kurs på gymnasial nivå. Omfattningen av den gymnasiala vuxenutbild- ningen finns redovisad i tabell 7.1. Den minskning som kan noteras är delvis ett resultat av att statsbidraget trappades ner under sista år. Omfattningen, mätt i antal årsstudieplatser, beräknas totalt uppgå till cirka 75 000, varav 46 500 platser inom ramen för statsbidraget. Tabell 7.1 Omfattning av den gymnasiala vuxenutbildningen (och kunskapslyft) Årsstudieplatser är en schablon för vad en heltidsstuderande beräknas genomföra i studieprestation och motsvarar 800 gymnasiepoäng. Heltidsplats för motsvarar alltså 400 gymnasiepoäng. Registrerade deltagare beskriver det antal studerande som läste en eller flera kurser . Varje person studerar i genomsnitt drygt fyra kurser. Under /02 fullföljde av kursdeltagarna på gymnasial- och påbyggnadsnivå den kurs de påbörjat, avbröt kursen och resterande deltog vid läsårets slut i kurser som ännu inte var avslutade. Inom grundläggande vuxenutbildning var det som slutförde, som avbröt studierna och de resterande deltog i kurser som ännu inte var avslutade. Män avbröt studierna i högre grad än kvinnor. De totala kostnaderna för den kommunala vuxenutbildningen har minskat något och uppgick till 2002 (6,2001). Kostnaderna för det särskilda statsbidraget till kommunerna uppgick till . Av de registrerade deltagarna i vuxenutbildning (2001 inom parentes): -var 32 (33) procent av de studerande män, -hade 60 (63) procent högst en tvåårig gymnasieutbildning, -var 23 (19) procent av deltagarna födda utomlands, -var 40 (43) procent av de studerande aktuella vid arbetsförmedlingen, -var 58 (60) procent av de studerande . har beslutat att kommunerna får anordna 8 400 platser inom vuxenutbildning som riksrekryterande påbyggnadsutbildningar med rätt till interkommunal ersättning. Medelvärdet för debiterad kostnad per plats och termin är . Utbildningskostnaderna varierar kraftigt, dyrast är trafikflygarutbildning och lägst kostnad har vissa omvårdnads- och omsorgsutbildningar. redovisade 2002 en svag ökning av antalet deltagare . av de studerande kom från andra kommuner än den där utbildningen bedrivs. Härutöver finns enligt samma undersökning 161 påbyggnadsutbildningar som inte ger rätt till interkommunal ersättning. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning hade under sitt första verksamhetsår 2002 medel motsvarande cirka 12 500 årsstudieplatser att fördela till olika utbildningsanordnare. Efter genomförd ansökningsomgång prioriterades 3 564 nya årsstudieplatser för start . Detta motsvarar av ansökningarna från olika utbildningsanordnare. Utbildningar som inte har beviljats har haft för låg kvalitet, bristande arbetslivsförankring, för hög kostnad eller inte rymts inom verksamhetens anslagsramar. har 846 utbildningar pågått med ett genomsnittligt bidrag på per studerande och år. Resultaten är fortsatt goda, har anställning 6 månader efter genomförd utbildning. Andelen kvinnor i de olika utbildningarna uppgick till och medelåldern för samtliga studerande var . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 7.4.3Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) Inom den utbildning som motsvarar vuxenutbildning i CFL:s egen regi har antalet kursdeltagare varit 22 954 (varav 12 820 var anslagsfinansierade och 10 314 var uppdragsfinansierade). Antalet studieavbrott var . Andelen män uppgick till och medelåldern för kursdeltagarna var . Verksamhetens intäkter uppgick till , varav intäkter av anslag uppgick till . Resterande intäkter var, enligt CFL:s årsredovisning, avgifter, andra ersättningar och bidrag. Kostnaderna för verksamheten fördelades på verksamhetsgrenarna utveckling (), utbildning (), rådgivning och information (19,) samt läromedel (). 7.4.4Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) Antalet studerande i särvux uppgick /03 till drygt 4 500, en ökning med sedan föregående läsår. Nära hälften av deltagarna återfanns på grundsärskolenivå. I genomsnitt fick varje studerande undervisning motsvarande . Det genomsnittliga antalet deltagare per undervisningsgrupp varierar kraftigt mellan kommunerna från en till nio deltagare. Den genomsnittliga gruppstorleken är 2,6 deltagare. Antalet tjänstgörande lärare i särvux har ökat sedan föregående läsår och motsvarar nu 5,4 heltidstjänster per 100 elever. Den totala kostnaden för särvux 2002 var , vilket är en ökning med jämfört med . Även kostnaden per elev har ökat något och uppgick till 2002. 7.4.5Svenskundervisning för invandrare (sfi) Under /02 deltog nära 40 000 studerande i sfi. Detta är en ökning med drygt 2 600 studerande jämfört med läsåret före. /2000 har antalet deltagare ökat med 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nära 6 000. Jämfört med /95 har det totala antalet studerande minskat med cirka 21 000. Andelen kvinnor uppgick till under /02, vilket är oförändrat jämfört med föregående läsår. Medelåldern för de studerande i sfi var . Av de deltagare som påbörjade sina studier /2000 hade godkänts , hade avbrutit studierna och har fortsatt sfi-studierna /03. Andelen som har godkänts är något lägre jämfört . I genomsnitt behöver de deltagare som klarar godkänd sfi-nivå 382 timmars undervisning. En vanlig orsak till att den enskilde inte klarar av sfi-nivån är en kort tidigare utbildning. Av dem som hade högst sexårig utbildning klarade sfi-nivån inom . Detta kan jämföras med de personer som hade en tidigare utbildning , där klarade sfi-nivån. /03 hade av lärarna en pedagogisk utbildning. hade (138 lärare av 1 725) av de tjänstgörande lärarna minst 40 poäng i ämnet Svenska för invandrare eller Svenska som andra språk, dvs. utbildning i den omfattning som krävs för ämneskompetens i . hade relevant ämnesteoretisk utbildning om minst 20 poäng, medan hade högst 5 poäng i relevanta ämnen. Kommunernas kostnader för sfi uppgick till 2002, en ökning med jämfört med . Kostnaden per elev var , vilket är en minskning med jämfört med . Statens bidrag till folkbildningen uppgick till 2002. fördelade till verksamhet inom studieförbunden och till folkhögskolornas verksamhet. samlade studieförbunden nära 2,6 miljoner deltagare, varav knappt 1,5 miljoner var kvinnor och drygt 1,1 miljoner män, i cirka 317 000 studiecirklar. En stor grupp deltagare studerar i flera olika cirklar, vilket innebär att minst 1,5 miljoner personer beräknas ha deltagit i studiecirkelverksamhet. Vidare anordnades knappt 215 000 kulturprogram för 15,5 miljoner deltagare och cirka 1 miljon medverkande. Utöver detta anordnades 65 000 arrangemang avseende övrig folkbildningsverksamhet/annan gruppverksamhet för drygt 720 000 deltagare. Andelen invandrare och personer med funktionshinder som deltog i studiecirklar som anordnats till följd av särskilda riktade insatser var av det totala antalet deltagare, vilket ligger på i stort sett oförändrad nivå jämfört med . Studieförbundens verksamhet räknat i studietimmar och genomförda studiecirklar var av ungefär samma volym som 2001. Antalet genomförda kulturprogram ökade och annan gruppverksamhet ökade med . I de långa kurserna samlade folkhögskolorna knappt 18 000 deltagare och drygt 18 000 deltagare , varav kvinnor både vår och höst. Antalet deltagare och deltagarveckor har minskat något jämfört med . Drygt 4 300 deltagare i folkhögskolornas långa kurser hade någon form av funktionsnedsättning eller språkliga funktionshinder. Andelen invandrare på de långa kurserna var vilket är en liten ökning jämfört med . 233 000 deltagare, vilket är en liten minskning jämfört med . I folkhögskolornas totala kursverksamhet deltog 110 000 personer och knappt 115 000 . Inom ramen för den särskilda utbildningssatsningen samlade folkhögskolorna i genomsnitt 8 700 deltagare per andelen män , andelen invandrare och andelen deltagare med Åldersgruppen 2545 utgjorde av de studerande. har redovisat regeringens uppdrag att beskriva hur folkbildningen breddat sina insatser i riktning mot hållbar utveckling. Rapporten visar att folkbildningen fortsatt att bidra till att medvetandegöra, informera och påverka medborgarna i riktning mot att ställa om till ett inte bara ekologiskt utan också ekonomiskt, socialt och demokratiskt hållbart samhälle. genomfördes 244 kompletterande utbildningar med någon form av statligt stöd. Flest utbildningar fanns inom områdena /Teater/Musik, Konst respektive Hantverk. har /03 övergått till att vara högskoleutbildning. Sammantaget har cirka 7 650 personer deltagit i utbildningarna, vilket är en ökning med sedan föregående år. Det största antalet studerande finns inom området Ekonomi/Konsumentekonomi/Kommunikation /Media. Av samtliga utbildningar var ettåriga eller längre. Deltagarnas medelålder är . Andelen kvinnor i de kompletterande utbildningarna är vilket är en minskning med sedan föregående år. Det bedöms bero på en kraftig ökning av antalet studerande inom teknikutbildningar. Knappt 3 700 deltagare gick i utbildningar som berättigar till studiestöd. Det statliga stödet som utbetalades till de kompletterande utbildningarna uppgick till . startade ett pilotprojekt som en del av utredningens arbete i tre kommuner . utökades projektet med ytterligare fem kommuner. övertog ansvaret för att driva försöksverksamheten vidare. Syftet var att öka invandrarnas möjligheter att få jobb på den svenska arbetsmarknaden som svenskt arbetsliv tillfördes kompetens på bristområden. Verket har avlämnat en slut- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 (dnr U2002/4687/SV). Avtal om försöksverksamhet upprättades med Stad, , och . Drygt 320 valideringar har utförts. Uppföljningen av verksamheten visar att dokumentation av individens kunskaper och kompetenser har ökat möjligheterna att erhålla ett arbete eller en utbildning på högre nivå. Förtroendet mellan individen och de system som är avsedda att stödja individens möjligheter att ta del av utbildning eller arbetsmarknad har varit betydelsefullt. Verksamheterna har i samtliga fall haft en nära relation till den kommunala vuxenutbildningen. En starkt bidragande orsak till det är att uppdraget fokuserats på validering på gymnasial nivå. Man har nyttjat den kommunala vuxenutbildningen i egen regi, externa utbildningsanordnare och arbetsplatser för i första hand yrkesbedömningar. Validering har skett i syfte att uppnå nivå för gesällbrev, yrkesbevis eller branschcertifikat. I några fall har försökskommunerna tagit fram egna intyg tillsammans med den lokala arbetsmarknaden. En relativt stor andel av det redovisade arbetet har resulterat i en fördjupad kartläggning. Kompetensbevis eller betyg har utfärdats av rektor inom den kommunala vuxenutbildningen. Ett antal individer som efter kartläggning bedömdes ha utbildning på högskolenivå har fått stöd för att kontakta högskolor eller universitet. fördelade regeringen för uppsökande verksamhet till följande organisationer: , Handikappförbundens samarbetsorgan, i , , Ledarna, akademikers centralorganisation, och . De åtta organisationerna har redovisat genomförd verksamhet till (dnr U2003/234/SV). Av dessa redovisningar framgår bl.a. att flertalet organisationer har använt större delen av tilldelade medel för uppsökande verksamhet i regionala och lokala projekt. Sammantaget genomfördes mer än 150 sådana uppsökar- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ett par av organisationerna har i stor utsträckning inriktat sin verksamhet på utbildning av förtroendevalda i aktuella samhällsfrågor. Särskilda insatser för vissa grupper För att stödja de folkhögskolor som erbjuder utbildning för funktionshindrade och invandrare med språksvårigheter avsatte av statsbidraget till folkhögskolorna i form av ett s.k. förstärkningsbidrag. uppgick detta bidrag till . Bidrag enligt förordningen om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF) har utbetalats till 270 föräldrar, vilket är något färre än 2001. Antalet deltagare i teckenspråksutbildning har dock varit betydligt fler än antalet deltagare som sökt och beviljats stöd. har i uppdrag att följa och utvärdera TUFF och lämna redovisning. beräknades för stöd till tolkutbildning och teckenspråkslärarutbildning. Av Tolk- och översättarinstitutets (TÖI) årsredovisning framgår att åtta folkhögskolor bedrivit undervisning inom detta område. Antalet årsstudieplatser var 288, vilket är en minskning jämfört med . Bristen på tolkar är dock alltjämt stor. anvisar bidrag för kontakttolkutbildning och TÖI har i uppdrag att fördela dessa medel. har elva folkhögskolor och elva studieförbundsavdelningar erbjudit denna utbildning i över 60 olika språk. Kurserna samlade drygt 3 154 deltagare . Antalet deltagare har minskat något sedan föregående år. Av rättstolkningskurserna utgör asyltolkkurserna . Antalet läshandikappade högskolestuderande som utnyttjade TPB:s studielitteraturservice var 880 personer. Det är en ökning jämfört med föregående år. Det är framför allt gruppen dyslektiker som ökat. ökade antalet dyslektiker .