prop · GR031d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Regeringens förslag: Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om en rörlig kredit i om högst för att tillgodose behov av likviditet i handeln med fondandelar. Skälen för regeringens förslag: PPM bör, i likhet med vad som gäller , medges en rörlig fondhandelskredit . PPM:s behov av denna kredit kan variera kraftigt mellan de olika handelsdagarna. Regeringen föreslår därför också ett bemyndigande om att besluta om en rörlig kredit i omfattande . Krediten är avsedd att täcka ojämna likviditetsflöden i PPM:s handel med fondandelar. Ett bemyndigande finns som omfattar . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 19 Anslag som inte ingår i något politikområde Tabell 19.1 Anslagsutvecklingen för 90:1 1Motsvarar 269 067 tkr prisnivå. 2Motsvarar 269 067 tkr prisnivå. inrättades genom beslut av . Myndigheten, som är en del av kontrollmakt, ansvarar för granskningen av den statliga verksamheten. Granskningsuppdraget har preciserats i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Granskningen omfattar såväl årlig revision som effektivitetsrevision. får även bedriva internationell verksamhet. leds av tre av valda riksrevisorer. De beslutar självständigt om vad som skall granskas, hur granskningen skall gå till och om slutsatserna i granskningarna. Vid myndigheten finns också en av vald styrelse som skall tillgodose behov av samband med och insyn i verksamheten. Till styrelsens uppgifter hör att besluta om förslag och redogörelser till med anledning av granskningsrapporter och revisionsberättelser. Det ankommer också på styrelsen att, efter det att riksdagsförvaltningen yttrat sig, besluta om förslag till anslag på statsbudgeten för . prövade på förslag av riksdagsstyrelsen frågan om anslagsnivån för den nya myndigheten (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:FiU2, rskr. 2002/03:85). I propositionen framhölls att resursbehov hade beräknats utifrån dåvarande kostnader för de uppgifter som revisorer och hade och att dessa kostnader därefter hade justerats med hänsyn till ändrade arbetsuppgifter och ambitionshöjningar. I propositionen föreslogs ett anslag för om och anslaget beräknades till . beslutade i enlighet med förslaget. beslut om att inrätta innebär en förstärkning av ekonomiska kontrollmakt. Det är enligt styrelsens bedömning inte aktuellt att ta ställning till det mer långsiktiga resursbehovet för . Det bör göras först när den nya myndigheten har verkat och effekterna av omställningen av den statliga revisionsverksamheten kan utvärderas. styrelses utgångspunkt är därför att verksamhet skall rymmas inom nuvarande resursramar. Styrelsen för vill under- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 stryka att beräkningen av resursbehovet för inledningsvis är omgärdat med en inte oväsentlig osäkerhet. Erfarenheterna av ombildningen av andra myndigheter visar att det ekonomiska utrymmet kan bli väsentligt mindre än beräknat, bl.a. till följd av kostnadsökningar som uppstått i de tidigare organisationerna. Styrelsen för kan konstatera att löneavtal har slutits som klart överstiger det som förutsattes när anslagsnivån beräknades. har antalet anställda utökats. Mot denna bakgrund och med hänsyn till att i stort sett alla medarbetare vid revisorer och vid har rätt att gå över till den nya myndigheten har det varit svårt att beräkna personalkostnaderna. Det är även svårt att överblicka vissa andra kostnader som kan uppstå i samband med bildandet. Styrelsen för vill mot den anförda bakgrunden avisera att det kan bli aktuellt att under budgetåret på tilläggsbudget pröva en uppjustering av anslagsnivån. Dessutom bör på kort sikt beviljas en högre anslagskredit och en högre räntekontokredit än vad som normalt gäller för förvaltningsmyndigheter. Styrelsen för utgår givetvis också från att myndigheten så långt möjligt finansierar de ökade kostnaderna genom omprioriteringar och rationaliseringsåtgärder. Styrelsen för anser det som grundläggande att verksamheten tar sin utgångspunkt i den roll och i de uppgifter för som lagt fast i regeringsformen och i övrig lagstiftning. Uppgiften att revidera hela beslutskedjan i den verkställande makten och förse och regeringen med ett kvalificerat beslutsunderlag ställer stora krav på myndigheten. och dess verksamhet bör därför präglas av hög effektivitet och bör sträva efter att betraktas som ett föredöme i statsförvaltningen. har i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. lagt fast verksamhetsmålen för två huvuduppgifter. Av lagens 4 § framgår att effektivitetsrevisionen främst skall ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen skall främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. På motsvarande sätt framgår av lagens 5 § att den årliga revisionen skall ske enligt god revisionssed. Den skall ha till syfte att dels bedöma om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande, dels om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter. gäller att revisionen inte skall avse ledningens förvaltning. Inriktningen av verksamhet kommer att läggas fast i den granskningsplan som upprättas i enlighet med lagen (2002:1023) med instruktion för . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 19.2 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får (Intäkt -kost- Tabell 19.4 Låneram för Riksdagsstyrelsen skall enligt bestämmelserna i 12 kap. 7 § regeringsformen och 12 § lagen med instruktion för yttra sig över förslag till anslag för . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 styrelsen har inte haft något att erinra mot förslaget. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet........................................................ Organisations- och strukturförändringar ................................................................... Personalkonsekvenser inom statsförvaltningen.......................................................... Resultat av verksamhet.................................................. Bedömningar av framtida personalkonsekvenser ......................................... Uppföljning av myndigheternas arbetsgivarpolitik.................................................. Regeringens övergripande iakttagelser och bedömningar ........................... Iakttagelser och bedömningar inom enskilda områden ............................... 5.2.1 Åldersstrukturen i staten ............................................................................ 5.2.2 Ett aktivt lokalt omställningsarbete ........................................................... 5.2.3 Könsfördelningen i staten........................................................................... 5.2.4 Etnisk och kulturell mångfald .................................................................... 5.2.6 Arbetsmiljö och sjukfrånvaro..................................................................... 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Andel uppsagda kvinnor och män i staten respektive den totala andelen kvinnor och män i staten 1994-2001.................................................................................... Personalkonsekvenser vid Försvarsmakten ............................................................. Beviljade delpensioner januariaugusti 2003 ........................................................... Fördelning av män och kvinnor som myndighetschefer ... Skillnader i sjukfrånvaro per län, 2002 ..................................................................... Real löneutveckling 19972002 ................................................................................ 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Åldersstrukturen i staten och på arbetsmarknaden totalt, 2002............................ Fördelning av män och kvinnor med uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet på olika nivåer, 19982002 ............................................................... Nyanställningar och avgångar i staten, september 2001september 2002 ............ Personalrörlighet för statsanställda fördelade efter kön och ålder, september Personalrörlighet för statsanställda med uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet, september 2001september 2002........................... Sjukfrånvaron enligt , procent av ordinarie arbetstid.................................... Genomsnittlig månadslön i olika sektorer på arbetsmarknaden, 2001 ................. Genomsnittslöner för statsanställda fördelade efter kön och ålder, identiska Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden, 1994 5.10 Uppskattad löneutveckling per sektor under den hittillsvarande delen av avtalsperioden 20022004, identiska individer årstakt....................................... 5.11 Samband mellan ålder och löneutvecklingstakt under den hittillsvarande delen av avtalsperioden 20022004, identiska individer i åldersintervall......................... 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Grunden för en gemensam förvaltningskultur redovisades i regeringens propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136). beslutade regeringen om ett förvaltningspolitiskt handlingsprogram En förvaltning i demokratins tjänst. Programmet innehåller dels regeringens grundläggande värden för en långsiktig utveckling av förvaltningen, dels de åtgärder som regeringen genomför för att uppnå de förvaltningspolitiska målen. Regeringen redogör i denna bilaga kortfattat för den fortsatta inriktningen av förvaltningspolitiken. Regeringen ger också en allmän beskrivning av genomförda och pågående organisations- och strukturförändringar. Vidare redovisas resultatet av verksamhet och bedömningar vad gäller framtida personalkonsekvenser för staten. Regeringen redovisar sin bedömning av den statliga arbetsgivarpolitiken och dess utveckling till . I denna bilaga redovisas regeringens övergripande iakttagelser och bedömningar . Regeringens bedömning: Det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet har fått ett brett genomslag i förvaltningen. De statliga myndigheterna har ökat sina ansträngningar att vara tillgängliga och serviceinriktade i sina kontakter med medborgare och företag. Med det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet som grund bör frågor om ohälsan, integrationen och den elektroniska förvaltningen ägnas särskild uppmärksamhet. Regeringen redovisade i propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136) riktlinjer för och krav på den statliga förvaltningen. Utifrån dessa riktlinjer och krav fortsätter genomförandet av regeringens fleråriga handlingsprogram En förvaltning i demokratins tjänst. Regeringens åtgärder för en långsiktig utveckling av statsförvaltningen sätter medborgarna i centrum och syftar till att skapa organisations-, styr- och ledningsformer som ger förutsättningar för att de tre grundläggande värdena demokrati, rättssäkerhet och effektivitet skall få genomslag i hela förvaltningen. Förvaltningspolitiken måste präglas av långsiktighet. Med det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet som grund vill regeringen ställa tre frågor i förgrunden: ohälsan, integrationen och elektronisk förvaltning. Att komma tillrätta med ohälsan och sjukfrånvaron i är ett centralt mål för regeringen . Sjukfrånvaron skall halveras till 2008 och staten skall gå före och utgöra ett föredöme. En bättre integrering av invandrade svenskar i arbetslivet är en avgörande fråga för vår demokrati och vår ekonomiska utveckling. De statliga myndigheterna måste driva ett aktivt förändringsarbete på detta område och bana väg för en annan utveckling. Även här måste den statliga förvaltningen föregå med gott exempel. Medborgarorienteringen inom den offentliga förvaltningen manifesteras i regeringens satsningar på elektronisk förvaltning och 24-tim- marsmyndigheten. De initiativ som tas för att utveckla den offentliga förvaltningen till att bättre möta medborgares och företags behov kan samlas i begreppet 24-timmarsmyndigheten. Medborgarna skall uppleva hela den offentliga förvaltningen som en sammanhållen och lättillgänglig enhet samt bli bemötta med respekt. En utförligare redogörelse för genomförandet av det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet finns i avsnitt 5 Styrning, ledning, verksamhetsutveckling. Regeringens bedömning: Förändringsarbetet inom statsförvaltningen bör följas upp systematiskt så att åtgärder vid behov kan vidtas för att höja effektiviteten i förändringsarbetet. En sådan uppföljning bör vara ett led i genomförandet av beslutade förändringar. När beslut fattas om en organisations- eller strukturförändring bör också ställning tas till hur och när uppföljningen skall ske. Regeringens riktlinjer för organiseringen av statsförvaltningen anges bl.a. i den förvaltningspolitiska propositionen och i det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet. Syftet med att omstrukturera den statliga verksamheten är att öka dess effektivitet och ändamålsenlighet samt att anpassa den interna och externa verksamheten till förändringarna i samhället. Inte minst skapar den tekniska utvecklingen nya möjligheter att förbättra servicen för medborgarna. Detta ställer nya krav på sättet att organisera olika verksamheter och på samverkan mellan myndigheter. Även EU-samarbetet och omvärldsförändringar i övrigt innebär en anpassning av de statliga myndigheternas organisation. Strukturförändringarna har resulterat i att sju nya myndigheter inlett sin verksamhet och att fyra har upphört. Därtill har flera organisationsöversyner påbörjats. Som exempel kan nämnas översynerna av , en ny djurskyddsmyndighet och Rikstrafiken. Till antalet är förändringarna något färre än , men till karaktären är de betydande för organiseringen av statsförvaltningen. Ansvarfördelningen mellan regeringen och har ändrats genom revisionsreformen och ledningsformerna inom större myndighetsområden har omprövats, bl.a. och . har gett ut riktlinjer för sitt arbete med organisations- och strukturförändringar i statsförvaltningen. Där betonas bl.a. vikten av att utvärdera och följa upp de förändringar som genomförs. Statskontoret utvärderar t.ex. det nybildade (Fammi) och ändrade ledningsform. tillsatte regeringen den s.k. (dir. 2003:10), en parlamentarisk kommitté med uppgift att analysera den nuvarande samhällsorganisationens förutsättningar att klara de offentliga välfärdsåtagandena. Såväl arbetsfördelningen mellan staten, kommunerna och landstingen som relationerna mellan myndigheter och regeringen kommer att vara föremål för översyn. Parallellt med detta arbete kommer Statskontoret i ett regeringsuppdrag att analysera formerna för ledning och organisation av de statliga myndigheterna. I uppdraget ingår att bedöma effektivitet och möjligheter till måluppfyllelse. En genomgripande förändring är inrättandet av . uppgift är att granska statens verksamhet. Granskningen görs i form av dels årlig revision, 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Verksamheten baseras på den av fastlagda utgångspunkten att all statlig verksamhet skall vara underkastad en oberoende revision. kan också revidera annan verksamhet förutsatt att den bedrivs med statsunderstöd. I och med inrättandet av har revisorer och avvecklats. Förändringsarbetets fortsatta inriktning på effektivitet och likabehandling har bidragit till att verksamheten inom flera områden koncentrerats till färre och större myndigheter. Inom vissa myndigheter har verksamheten koncentrerats ytterligare genom att de regionala myndigheterna slagits samman med den centrala myndigheten och s.k. enmyndigheter har bildats. Ett tidigare exempel på detta är som inrättades 2001 genom en sammanslagning av Arbetarsskyddsstyrelsen och myndigheterna inom . Regeringen har föreslagit att och de regionala skattemyndigheterna 2004 läggs samman i en gemensam statlig myndighet, (prop. 2002/03:99). Målsättningen är att förbättra enhetligheten i rättstillämpningen, öka flexibiliteten i organisationen samt effektivisera styrning och administration. skall medborgarnas och företagens intressen kunna tillgodoses i högre grad. Samma skäl anförs av utredningen angående socialförsäkringsadministrationen () som bl.a. föreslår att den nya organisationen skall vara statlig och att och försäkringskassorna slås samman till en myndighet (SOU 2003:63). För att tydliggöra det statliga ansvaret för granskning och utvärdering samt säkerställa medborgarnas rättssäkerhet har myndigheters tillsynsuppgifter i flera fall skiljts från den övriga verksamheten. Fristående myndigheter med ansvar för tillsyn och granskning har inrättats. På skolområdet har delats upp i två separata myndigheter där fått en renodlad granskningsuppgift, medan Myndigheten för skolutveckling skall stödja kommuner och skolor i arbetet med att nå de nationella målen. , som övertagit uppgifter från , är ett annat exempel på en ny tillsynsmyndighet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Medlemskapet i EU inverkar på olika sätt på den svenska statsförvaltningen. Genom medlemskapet har bl.a. uppgifter som varit nationella överförts till gemenskapen. EU-myn- digheter med reglerande och granskande uppgifter påverkar hur den svenska statliga tillsynen sköts på flera områden. Därtill har statsförvaltningens verksamhet ökat i omfattning genom uppdrag från de till antalet allt fler EU- myndigheterna. inrättades tre nya EU-myndigheter, , Luftfartssäkerhetsbyrån och Sjösäkerhetsbyrån; i vilka länder de kommer att placeras är ännu inte beslutat. Fler myndigheter, t.ex. IT-säkerhetsmyndig- heten, är planerade. Kontakten med EU har lett till att en del svenska myndigheter valt att anpassa sin organisation till EU-myndigheternas. Exempelvis har en tydligare organisation som mer liknar . Detta för att bättre hantera EU-direk- tiven och EU-myndigheternas inspektioner av tillsynen och för att öka möjligheterna att påverka. Organisationsformerna kan även påverkas av EG-rätten. Bakom översynen av järnvägssektorns organisation ligger bl.a. genomförandet av ett antal EG-direktiv som ska harmonisera den europeiska järnvägssektorn. Det s.k. ramdirektivet för vatten innebär bl.a. att en ny organisation för vattendelegationer är under bildande. Även den föreslagna delningen av i en myndighetsdel och en produktionsdel rimmar väl med förslagen till nya EG-förord- ningar för att förbättra luftfartssäkerheten. Inte bara medlemskapet i EU inverkar på organiseringen av statsförvaltningen. Även andra omvärldsförändringar, främst den snabba utvecklingen på IT-området, påverkar organisationen och inriktningen av verksamheten. Ett exempel är utvärderingen av där en utredning skall analysera hur förändringar i omvärlden bl.a. påverkar bevarandeteknik och arbets- och sökmetoder inom bibliotekssektorn. Ett annat exempel är utvecklingen på krishanteringsområdet och inom säkerhetspolitiken. har bildats med uppgiften att samordna samhällets arbete inom beredskapen mot svåra påfrestningar på sam- hället i fred och civilt försvar. akademin har inrättats för att främja och stärka roll i det internationella krishanteringssamarbetet. Vidare skall utredningen om Översyn av totalförsvarsinformationen (dir. 2003:55) bl.a. lämna förslag till hur de statliga myndigheternas information om totalförsvaret och säkerhetspolitiken kan samordnas och utvecklas. Nya frågor nya myndigheter Det sätt på vilket statsförvaltningen är organiserad kan även sägas spegla olika företeelsers betydelse i samhället. Nya frågor och ändrade prioriteringar kan resultera i nya myndigheter. Som ett led i regeringens arbete för att öka demokratin och toleransen i samhället har myndigheten för levande historia inrättats. Myndigheten skall med utgångspunkt från Förintelsen främja arbetet med frågor som rör demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter. träder lagen (2003:460) om etikprövning av forskning i kraft. Syftet med lagen är bl.a. att skydda den enskilda människan och människovärdet vid forskning, att utforma granskningsprocessen så att allmänheten får möjlighet till insyn och inflytande och att värna om rättssäkerheten. Mot denna bakgrund har regeringen beslutat att det skall finnas sex regionala nämnder för etikprövning av forskning och att varje nämnd skall ha ett kansli vid ett lärosäte. Dessutom inrättas en central av beslut samt tillsyn. Denna skall ha kansli vid . Regeringen har föreslagit finansiell samordning mellan de offentliga aktörerna på rehabiliteringsområdet. Bland de förslag som lämnats ingår inrättandet av ett utredningsinstitut, och Arbete, med uppgift att bevaka kunskapsutvecklingen inom området arbete, hälsa och arbetslinjen. bildades Rådet för konsumentfrågor. Det är ett av flera exempel på den ökande samverkan inom den statliga förvaltningen och med andra organisationer, t.ex. kommuner. I rådet samverkar de olika myndigheter som arbetar med konsumentfrågor. Andra typer av samverkan sker i gemensamma projekt mellan myndigheter kring specifika frågor. Sammantaget illustrerar detta behovet av att hantera komplexa frågor som skär på tvärs mot organisationsindelningen. Allt mer av den offentliga verksamheten har blivit tillgänglig via Internet. Det är en utveckling som inte bara underlättar för medborgarna, utan även öppnar för nya samarbetsformer inom förvaltningen och med andra aktörer. En särskild delegation har tillsatts av regeringen för att fortsätta utveckla och förbättra samverkan kring 24- timmarsmyndigheten och offentliga elektroniska tjänster. Regeringens bedömning: Regeringen bedömer att resultatet av individanpassade arbetsformer samt det sätt som de statliga arbetsgivarna sköter avvecklingen av personalen medfört fortsatt goda resultat, bl.a. genom att andelen öppet arbetslösa inom stiftelsens avtalsområde sjunker relativt snabbt och går ned av de uppsagda, de statsanställda hävdar sig väl på arbetsmarknaden. har genomgått mycket omfattande förändringar. Antalet statsanställda har minskat från ca 410 000 till ca 221 4001, vilket motsvarar av alla anställda i . Av dessa är män och kvinnor. har 68 300 statsanställda sagts upp. Tabell 4.1 visar andelen uppsagda fördelade på kvinnor och män . 1 Avser antalet statsanställda , inkl. affärsverken, exkl. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Tabell 4.1 Andel uppsagda kvinnor och män i staten respektive den totala andelen kvinnor och män i staten 1994- 2001 Att andelen kvinnor i inflödet till varierat över tiden hänger samman med de bakomliggande orsakerna till att övertalighet uppkommer. skedde omfattande besparingar och teknikförändringar som i hög grad drabbade kvinnliga administratörer. Inflödet har i högre grad bestått av övertaliga från Försvarsmakten och infrastrukturmyndigheterna, där andelen män är högre. Vid utgången av 2002 hade av de uppsagda (2001: av de uppsagda ) avaktualiserats som lösta hos , varav de flesta fått nytt arbete eller startat eget. Av de uppsagda befann sig i målinriktade åtgärder, de flesta i utbildning. Vidare var öppet arbetslösa, varav var eller äldre. An- delen öppet arbetslösa sjunker dock relativt snabbt . Av de uppsagda vara öppet arbetslösa vid utgången av 2002. Skillnaden i resultat mellan åldersgrupperna är liten. Uppsagda i åldersgruppen får t.ex. arbete i nästan samma utsträckning som de uppsagda i de yngre åldersgrupperna och det är inte heller några stora skillnader mellan könen. Från stiger andelen öppet arbetslösa, särskilt bland männen. Det bör ändå noteras att en tredjedel av de 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 nyanmälda 5559 åringarna hade arbete vid utgången av 2002. Enligt kan de goda resultat som uppnås delvis hänföras till att de statsanställda hävdar sig väl på arbetsmarknaden. Av de uppsagda som fick nya arbeten (fasta och tidsbegränsade ) under de tre sista kvartalen 2002 gick till den statliga sektorn (2001, 2000) till den kommunala sektorn (2001, 2000) till den privata sektorn (2001 och 2000). låter regelbundet genomföra kundundersökningar. Den senaste, som gjordes , ger genomgående höga betyg på stiftelsens insatser.