prop · GR031d10 · 2004-01-01 00:00:00 — Anmälningsskyldigheten enligt SoL utvidgas till att omfatta myndigheterna inom kriminalvården och rättspsykiatriska avdelningar inom samt anställda inom dessa myndigheter. För att ytterligare understryka vikten av att anmälningsskyldigheten fullföljs av alla berörda grupper införs hänvisningar till anmälningsskyldigheten enligt SoL i de lagar som berör verksamheter som regelbundet kommer i kontakt med barn. skall aktivt verka för att samverkan sker med samhällsorgan, organisationer och andra i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa. I enskilda ärenden skall inom ramen för gällande sekretesslagstiftning samverka med andra berörda med utgångspunkt i den enskilda flickans eller pojkens behov. Sådan samverkan kan inte väljas bort eller prioriteras bort av någon berörd. kommer att få regeringens uppdrag att tillsammans med Myndigheten för skolutveckling och ta fram en strategi för hur berörda myndigheter och organisationer kan utforma samverkan. För att lösa de tvister som emellanåt uppstår mellan kommuner bl.a. när en flicka eller pojke byter vistelseort under en pågående utredning eller ett pågående ärende införs en bestämmelse i SoL som reglerar förfarandet i sådana situationer. Inom pågår ett kontinuerligt arbete med att utveckla nya metoder inom barn- och ungdomsvården. Regeringen har beslutat att avsätta på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition för att stimulera inrättande av skyddat boende m.m. för flickor och unga kvinnor som har utsatts för eller riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld. Andra åtgärder syftar till att höja kunskapen och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 medvetenheten kring problemet på statlig, regional och nivå. Också pojkars och unga mäns situation skall uppmärksammas. Insatser för personer i ekonomiskt utsatta situationer Inom pågår insatser för att stödja arbete med att stärka möjligheten för människor som uppburit försörjningsstöd att kunna leva ett självständigt liv. Syftet är bl.a. att undersöka vilka arbetsmetoder som tillämpas i arbetet med långvarigt mottagande av ekonomiskt bistånd och hur de kan beskrivas. medverkar på olika sätt i de lokala utvecklingsavtal som staten har tecknat med sju storstadskommuner inom ramen för storstadspolitiken. Ett mål som särskilt lyfts fram i dessa avtal är att behovet av ekonomiskt bistånd bör minska i de aktuella stadsdelarna. Insatser för personer i socialt utsatta situationer leder på regeringens uppdrag ett utvecklingsarbete under 20022004 för att utveckla metoder för att långsiktigt komma tillrätta med problem som är kopplade till hemlöshet bland kvinnor och män. disponerar för detta ändamål till projekt . Arbetet sker utåtriktat och i nära samverkan med kommuner och frivilligorganisationer med ambitionen att fortlöpande sprida kunskap och erfarenheter om hemlöshetsproblematiken. Inom ramen för uppdraget utvecklar en standardiserad metodik för inventering av hemlöshet som erbjuds kommuner och andra berörda. Samtliga projekt som får stöd skall utvärderas och goda exempel skall dokumenteras och spridas. Inom pågår ett omfattande utvecklingsarbete för att stärka missbrukarvården. Som ett led i detta utarbetar nationella riktlinjer för missbrukarvården. Riktlinjerna baseras på vetenskapligt grundad kunskap. Arbetet, som sker utifrån de principer för riktlinjearbete som tillämpar inom hälso- och sjukvårdsområdet, bygger på olika kunskapsöversikter inom området. Ett huvuddokument är den rapport som publicerades av för Medicinsk Utvärdering (SBU) 2001 rörande behandling av personer med alkohol- och narkotikaproblem. Parallellt med riktlinjearbetet pågår ett projekt för att utveckla kvalitetsindikatorer som gör det möjligt att följa, stödja och utveckla kvaliteten i missbrukarvården. Vid pågår vidare utvecklingen av ett nationellt informationssystem med basuppgifter om personer som påbörjar behandling för alkohol- eller narkotikaproblem. Arbetet är initierat av åtaganden i EU att rapportera in (anonyma) mängduppgifter om missbrukare som söker vård. Dessa data är en av fem indikatorer som används inom EU för att följa utvecklingen inom narkotikaområdet. har fortsatt att stödja införandet av den strukturerade intervjumetodiken Addiction Severity Index (ASI), som ett led i arbetet med att systematiskt samla in data rörande klienter i behandling. Stöd har också lämnats till ett tiotal andra metodutvecklingsprojekt som stödjer en kunskapsbaserad utveckling av . På initiativ av genomförde en närmare granskning av missbrukarvården ur ett nationellt perspektiv. Granskningen består bl.a. av en undersökning av missbrukarvårdens organisation, resurser och insatser samt en brukarundersökning. Förstärkning av missbrukarvården är också en viktig utgångspunkt för regeringens narkotikapolitiske samordnare , som har i uppdrag att genomföra den narkotikapolitiska handlingsplan som beslutade . Det är bland annat fråga om att höja kompetensen och kvaliteten i vården. Sammanlagt har avsatts för att förstärka metodutveckling, nätverksuppbyggnad samt utveckling av ett rapporteringssystem inom vården. En satsning på vården görs också inom ramen för den storstadssatsning som genomför i partnerskap med , och . Inom olika delprojekt skall verksamma metoder utvecklas, prövas och utvärderas. Regeringen har avsatt för projektet . De tre städerna bidrar därutöver till finansieringen inom respektive stad. har, tillsammans med andra berörda myndigheter, genomfört uppdrag som den fick i samband med Kvinnofridsreformen 1998. Inom ramen för uppdrag har åtta olika rapporter publicerats, bland annat innehållande redovisningar av metodutvecklingsprojekt. Resultaten från projekten genomförs gradvis. Myndigheternas arbete med anledning av uppdragen kommer att följas upp av en särskild utredare under 20032004. Utredaren skall också lägga förslag om finansiering och drift av en nationell kristelefon för kvinnor som utsätts för hot eller våld. Staten stöder ekonomiskt kvinnojourer och andra organisationer som arbetar för att motverka våld mot kvinnor, främst kvinnojourernas två riksorganisationer. har i engångsanslag fördelats till kvinnojourer för projekt riktade till kvinnor med invandrarbakgrund, kvinnor med missbruksproblem och kvinnor med funktionshinder. Regeringen beslutade om ekonomiskt stöd till ett projekt inom handikapprörelsen för att öka kunskapen och medvetenheten om våld mot kvinnor och män med funktionshinder. Regeringen har sedan tillkomsten av Rikskvinnocentrum lämnat stöd till verksamheten där. uppgick stödet till sammanlagt . I uppdrag ligger också att följa prostitutionens omfattning och utveckling samt att ge stöd till utveckling och förbättring. genomförde 1999, efter lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster, en kartläggning av prostitutionens omfattning i . Arbetet med en uppföljning av kartläggningen pågår . Verksamhetsområde Statligt bedriven ungdoms- och missbrukarvård Den statliga ungdomsvården har tillförts nya resurser i syfte att tillskapa nya platser på de särskilda ungdomshemmen och inom den slutna ungdomsvården. I Statens institutionsstyrelses (SiS) uppdrag ingår satsningar på forskning och utveckling av ungdoms- och missbrukarvården och har använts i detta syfte. En prioriterad uppgift har varit att genomföra strukturerade klientintervjuer som utgör viktiga instrument för behandlings- och uppföljningsarbetet. SiS finansierar allt fler forskningsprojekt som syftar till långsiktig resultatuppföljning och utvärdering av vården. Exempelvis en femårsuppföljning av psykiskt störda missbrukare, en studie av LVM-vårdens effektivitet, utvärdering av behandling av pojkar på särskilda ungdomshem samt utvärdering av sluten ungdomsvård. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Efterfrågan på ungdomsvård fortsatte att vara hög . SiS mötte denna efterfrågan med nya platser och ett bättre utnyttjande av befintliga platser. Antalet fastställda platser vid de särskilda ungdomshemmen var 635 . tillkom 24 nya platser vid de särskilda ungdomshemmen. Kapacitetsutnyttjandet förbättrades också och gav en beläggning för den samlade ungdomsvården på . Det genomsnittliga antalet intagna var 562. I fokus för diskussionerna avseende ungdomsvården var utveckling av behandlingsmetoder och omfattande resurser lades på utbildning av de anställda. SiS gjorde en utredning om flickornas situation, deras behov av platser och utveckling av behandlingsmetoder för denna grupp. SiS har aktivt följt forskningen när det gäller behandling av ungdomar med allvarliga beteendeproblem och medverkat i flera kunskapsöversikter. Att förbättra vården för flickor och unga kvinnor framstår som särskilt angeläget. görs därför en satsning för att ytterligare utveckla och anpassa vården för flickor och unga kvinnor med missbruksproblem. SiS har 2002 slutit avtal med och om en gemensam projektverksamhet med målsättning att förbättra och fördjupa samarbetet kring ungdomsgruppen med psykiatrisk problematik som vårdas hos SiS. Antalet fastställda platser för sluten ungdomsvård var 74 , det genomsnittliga antalet inskrivna ungdomar var 68. Inom sluten ungdomsvård stabiliserades efterfrågan . Antalet vårddygn var i stort sett oförändrat. Flertalet av de intagna ungdomarna fick tillgång till programverksamhet riktad mot kriminalitet. Antalet fastställda platser vid LVM-hemmen var 349 . Efterfrågan på vård sjönk efter en mindre uppgång . Det genomsnittliga antalet intagna var 2002, jämfört med 2001. Detta innebär att den långsiktiga trenden med ett minskat antal klienter inom missbrukarvården fortsätter. Orsakerna till denna utveckling utreds (dir. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2002:10) av en särskild utredare. Uppdraget skall redovisas . SiS finansierar både genomförande och utvärdering av ett projekt för eftervård av missbrukare som tvångsomhändertagits. Syftet med forskningsprojektet är att se hur det går för missbrukare som får intensiva eftervårdsinsatser efter tvångsvården i jämförelse med dem som inte erbjuds någon specialhjälp efter institutionsvistelsen. Insatser inom andra politikområden påverkar i hög grad välfärdsutvecklingen för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer. Här kan särskilt nämnas arbetsmarknadspolitiken, folkhälsopolitiken, hälso- och sjukvårdspolitiken, jämställdhetspolitiken, integrationspolitiken, den ekonomiska familjepolitiken, barnpolitiken, utbildningspolitiken, bostadspolitiken samt storstadspolitiken. Insatser inom dessa politikområden är viktiga också för att förebygga social utsatthet. överlämnade regeringen propositionen Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet (prop. 2002/03:132) till . I propositionen lämnas förslag till ett system för finansiell samordning mellan olika huvudmän inom rehabiliteringsområdet fr.o.m. . Syftet med den finansiella samordningen är att underlätta för människor som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser från flera av de samverkande parterna att bli självförsörjande. En grupp som fortfarande har långvarigt behov av försörjningsstöd i högre grad än andra är personer som invandrat. Regeringen har avsatt för riktade insatser för att öka sysselsättningen bland invandrare. Medlen används bl.a. för kompletterande utbildningar inom olika bristyrken samt för arbetslösa invandrare med relevanta språkkunskaper i syfte att tillgodose behovet av tvåspråkig vårdpersonal. Även om nyanlända flyktingar erbjuds särskilda introduktionsprogram i riskerar många att få uppbära försörjningsstöd . gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av mottagande av och introduktion för flyktingar med inriktningen att identifiera och analysera hinder för egenförsörjning, delaktighet och en långsiktigt hållbar integration. Parallellt med denna utredning görs även en översyn av hur skolformen svenskundervisning för invandrare (sfi) kan förnyas och organiseras i syfte att stärka språkinlärningen. Båda uppdragen skall redovisas . Alltsedan den första världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn i har frågor om sexuell exploatering av barn prioriterats. En särskild utredare (dir. 2003:54) har regeringens uppdrag att fullfölja det arbete som bedrivits i Arbetsgruppen med uppgift att inventera kunskaper om sexuell exploatering av barn m.m. (S 2002:B). Bland annat skall den svenska handlingsplanen mot kommersiell sexuell exploatering av barn följas upp och behovet av ytterligare åtgärder skall övervägas. I propositionen Arbetsmarknaden förstärks (prop. 2002/03:44) föreslår regeringen att en försöksverksamhet med arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare skall bedrivas till och med vid arbetsförmedlingen. Specialutbildade arbetsförmedlare skall med hjälp av särskild arbetsmetodik förmedla kontakt med lämplig arbetsgivare och ansvara för bl.a. introduktion och uppföljning på arbetsplatsen. Sammanlagt beräknas kostnaden för denna försöksverksamhet uppgå till . I propositionen 2002/03:122 Gemensamt ansvar, politik för global utveckling, föreslår regeringen att bör verka för att hållbar utveckling präglas av rättvis fördelning och att svenska erfarenheter av en politik för social trygghet bör tas tillvara i politiken för global utveckling. Skyddet mot diskriminering har stärkts genom en ny lag, lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering, som gäller . I lagen anges ett förbud mot diskriminering som har samband med etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning i fråga om bl.a. insatser inom . Den som diskriminerar någon enligt lagen skall betala skadestånd för den kränkning som diskrimineringen innebär. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) har tillsynsansvar över lagen. Frågan om att införa lagstadgat skydd mot diskriminering p.g.a. sexuell läggning och funktionshinder inom bereds för 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Genom den nya lagen genomförs bl.a. EU:s direktiv (2000/43/EG) om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras etniska ursprung. utveckla vårdkedja i relation till den vård som bedrivs av SiS. Enligt uppföljning har anmärkningsvärt få sådana projekt kommit till stånd. Utveckling av behovet av ekonomiskt bistånd Utbetalt ekonomiskt bistånd (mkr) Verksamhetsområde Individ- och familjeomsorg har genomfört en rad olika insat- ser för att informera om och förankra det natio- nella programmet till stöd för kunskapsutveck- har bland annat riktats till chefer och politiker på lokal och regional nivå, till utbildare och forskare samt till personal i FoU-miljöer. fördelning av medel för att starta försöksverk- samhet med systematisk koppling mellan social- tjänst, högre utbildning och forskning genom- Källa: , officiella statistik, priser resulterade i ansökningar från 70 kommuner och samtliga universitets- och högskolor med socio- utbetalades cirka 8,5 miljarder nom- och social omsorgsutbildning. kronor i ekonomiskt bistånd, inklusive intro- ansökningar har haft en bred inriktning mot duktionsersättning för flyktingar, vilket var en bland annat individ- och familjeomsorg. minskning i fasta priser jäm- fördelades bland de sökande. fört med 2001. I länsstyrelsernas tillsyn (Social tillsyn 2002, Cirka 434 000 personer fick 2003) framkommer att social- tjänsten påverkas av en hög personalomsättning Detta utgör av befolkningen. Under en följd av år har många kommuner Jämfört med 1996 då med hjälp av statliga projektbidrag utvecklat antalet biståndsmottagare var som högst har öppna vård- och behandlingsformer för ung- antalet minskat med . domar och missbrukare. Medlen har fördelats av personer och hushåll som fick ekonomiskt länsstyrelserna och följts upp av . bistånd var det lägsta under den Ett omfattande utvecklingsarbete, riktat mot de avsedda målgrupperna, har bedrivits i kommu- med barn var den vanligaste hushållstypen bland nerna med stöd av utvecklingsmedlen. biståndshushållen i förhållande till befolkningen öppenvårdsmodeller har utvecklats och nyska- i denna grupp. Knappt en fjärdedel i denna grupp pande och kvalitetshöjande projekt har priorite- fick ekonomiskt bistånd . rats i bidragsgivningen, men hänsyn har även tagits till behovet av insatser för särskilt utsatta stod ensamstående kvinnor med barn och sam- manboende par med barn för (var- FoU-enheter och högskolor har i ökande ut- Den minsta minskningen återfanns bland sträckning medverkat i projektverksamheten och ensamstående män utan barn. länsstyrelserna har börjat genomföra utvärde- Den genomsnittliga biståndstiden per hushåll ringar för att mäta effekterna av den bedrivna var , vilket var samma genomsnitts- har därmed mattats av. Nästan en tredjedel av 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 biståndsmottagarna som är eller äldre har fått ekonomiskt bistånd och definieras därmed som långvariga biståndsmottagare. Andelen ligger ungefär på samma nivå . Utrikes födda var långvariga biståndsmottagare i större utsträckning () än inrikes födda () men andelen långvariga biståndsmottagare bland de utrikes födda avtar med ökad vistelsetid i landet. Nästan sju av tio biståndsmottagare bor i någon av de tre storstäderna eller deras förortskommuner samt i större städer. De lokala utvecklingsavtal som staten har tecknat med sju storstadskommuner inom ramen för storstadspolitiken har stimulerat till ökad samverkan mellan kommuner och de statliga myndigheter som är verksamma på lokal nivå, främst arbetsförmedlingar och försäkringskassor. I flera stadsdelar har denna samverkan lett till att andelen långvariga socialbidragstagare halverats . är dock nivåerna relativt höga i jämförelse med landet i övrigt. och länsstyrelserna har i ett gemensamt projekt (Rapport 2003, Barnperspektiv vid handläggning av ekonomiskt bistånd) studerat barnperspektivet i handläggningen av ekonomiskt bistånd. Resultatet visar att barnperspektivet generellt inte uppmärksammas i tillräcklig utsträckning i handläggningen av ekonomiskt bistånd. Det finns till exempel sällan några beskrivningar av barnens situation i dokumentation och inte heller några bedömningar av hur olika beslut och omständigheter kan påverka barnen. Barn i utsatta situationer är skyldig att utreda och vid behov besluta om och genomföra olika öppenvårdsinsatser och i vissa fall placering i dygnsvård. Ungefär 28 600 barn och unga hade en eller flera öppenvårdsinsatser . Detta är en ökning med ungefär 600 personer jämfört med föregående år. har andelen barn och unga med öppenvårdsinsatser ökat från cirka 10 till 13 per 1000 i befolkningen. Kontaktperson/-familj var den insats som flest barn och unga berördes av 2002. Cirka 22 000 barn och unga fick sådan insats . Ungefär 18 700 barn och unga fick behovsprövat personligt stöd och cirka 5 100 ingick i struktu- Av de barn och unga som fick kontaktperson och de som fick personligt stöd var pojkar och flickor. Av de som hade insatsen strukturerade öppenvårdprogram var pojkar och flickor. Ungefär 14 500 barn och unga var föremål för heldygnsinsatser. Andelen barn och unga med heldygnsinsatser (respektive år) har ökat från ungefär 5,5 till drygt 6 per 1000 i befolkningen. Av dem som var föremål för heldygnsinsats hade vård med stöd av SoL och med stöd av LVU. var pojkar och flickor. Att följa lagar och bestämmelser och att öka rättssäkerheten har enligt haft hög prioritet i kommunerna . Inrättande av s.k. familjecentraler har medfört långtgående förändringar i både syn- och arbetssätt inom barnavården och i landets kommuner pågår olika projekt för att förbättra och utveckla insatser för barn och unga. Det finns dock få utvärderingar av samlade insatser för barn och unga. Det är okänt hur många anmälningar/ansökningar som görs till socialnämnden och vad de leder till. Det saknas i stor utsträckning samlad kunskap om barnavårdens utredningar, institutionsvårdens innehåll, vilka metoder barnavården använder sig av och vilka insatser man erbjuder inom den öppna vården. har ett fåtal forskningsresultat presenterats som på olika sätt ger en bild av dygnsvårdens resultat. En av undersökningarna visar (m.fl. 2001) att mellan av de undersökta placeringarna i dygnsvård avbröts. Pågående studier indikerar att avslutad dygnsvård ofta leder till återintagning, att barn i samhällsvård har sämre fysisk hälsa och utbildningsnivå än andra barn. Länsstyrelserna har i sin tillsyn ofta kritiserat handläggning och dokumentation inom den sociala barnavården. Man redovisar också att kommunerna ofta har problem med att rekrytera kompetent personal till verksamhetsområdet. Kvinnor i utsatta situationer Utbildning och kompetensutveckling är viktigt för att öka kunskapen om våld i nära relationer och hur man bemöter kvinnor som behöver stöd. En uppföljning av fort- bildningssatsning för personal inom socialtjänst och hälso- och sjukvård visar att ett stort antal anställda har genomgått utbildning samt att personalen genomgående tycks ha fått större kunskap, ökad kompetens och bättre beredskap att möta problemen. Utbildningen har på många håll i landet resulterat i nätverk, handlingsplaner och bättre rutiner. I över en tredjedel av länen finns länsövergripande samverkansgrupper. Många kommuner har tagit fram strategier och/eller handlingsplaner för arbetet med våldsutsatta kvinnor. I flera kommuner finns också lokala samverkansgrupper. kvarstår dock brister inom fler områden. Rehabilitering är grunden för att hjälpa missbrukare att komma ifrån ett beroende. Vård och behandling är därför en viktig del i en sammanhållen alkohol- och narkotikapolitik. På många håll i landet pågår ett arbete med att utveckla vårdformer för missbrukare, t.ex. boende för hemlösa och olika former av öppenvård. Många kommuner har också tagit fram alkohol- och drogpolitiska dokument och program. har på initiativ av granskat missbrukarvårdens organisation, resurser och insatser inom offentlig narkomanvård. Undersökningen () visar att missbrukarvården i relativt hög grad är specialiserad. Det gäller framför allt i större kommuner och landsting, där verksamheten till mer än två tredjedelar är organiserad i särskilda enheter. Det finns en mycket stor variation i personalbemanningen vid dessa enheter samt antalet tjänster totalt sett, något som varken kan förklaras av befolkningstal eller arbetsbelastning. Resursutbudet förefaller vara relativt gott, med några tydliga undantag. Resursbristen märks framför allt genom avsaknaden av särskilda boenden för kvinnor och ett relativt lågt utbud av inackorderingshem i många kommuner. I en jämförelse mellan större och mindre kommuner framstår de större kommunerna i allt väsentligt som resursmässigt mer gynnade. Större kommuner och landsting har också bättre möjlighet att anlita ett relativt diversifierat utbud av verksamheter, från verksamheter i egen regi till verksamheter som bedrivs av privata företag, ideella organisationer och stiftelser. Vidare framkommer i undersökningen att endast omkring hälften av kommunerna och en tredjedel av landstingen använder systematiska bedömnings- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 I drygt en tredjedel av kommunerna förekommer projekt riktade till särskilda målgrupper. hade omkring 5 900 personer en insats inom som avsåg bistånd till boende. Knappt en fjärdedel av dessa var kvinnor. Omkring 10 900 personer fick individuellt behovsprövad öppenvård (kvinnor) och omkring 3 700 personer befann sig i heldygnsvård (kvinnor). av heldygnsvården avsåg frivillig vård och tvångsvård. Jämfört med året innan innebär utvecklingen att insatserna boende som bistånd samt individuellt behovsprövad öppenvård ökade , medan heldygnsvården minskade i frivillig vård och i tvångsvård. Kommuner, landsting och organisationer har visat stort intresse att delta i det utvecklingsarbete mot hemlöshet som bedriver under 20022004. fördelades till 12 projekt för att prova olika metoder att utveckla boende och boendestöd för utsatta grupper. Ansökningarna, som ger en relativt bra bild av hur situationen ser ut i landet samt vad man vill göra, visar att många vill ta ett helhetsgrepp. Det är fråga om åtgärder som syftar till allt ifrån att förebygga vräkning, till hjälp att ordna bostad med stöd i hemmet.