prop · GR031d25 · 2004-01-01 00:00:00 — En preliminär fördelning på anslagsposter och delposter för 20042006 har gjorts mot bakgrund av den nu tillgängliga informationen och framgår av tabell 5.8. Det ankommer dock på regeringen att besluta om medlens slutliga fördelning på poster. Uppgiften att bevara och säkerställa järnvägsanläggningarna är prioriterad. Nivån på drift och underhåll av järnvägsnätet har en direkt koppling till möjligheten att genomföra effektiva, tillförlitliga och säkra transporter på järnvägar. har anläggningarnas kvalitet försämrats vilket bidragit till en ökning av tågförseningarna. Regeringen har därför fördelat mer medel till drift, underhåll och trafikledning på bekostnad av investeringsmedlen. Den satsning som gjort på förebyggande underhåll har visat sig ge resultat i form av förbättrad punktlighet och mindre störningskänslighet. Det felavhjälpande underhållet har också minskat. beräknar att behovet för att byta ut felaktiga sliprar uppgår till ca . föreslår regeringen mot denna bakgrund en något höjd nivå på anslagsposten till drift och underhåll jämfört med . Det innebär att anslagsposten ligger något över den nivå som beräknades i infrastrukturpropositionen. I infrastrukturpropositionen aviserade regeringen en nivåhöjning med ca i den s.k. närtidssatsningen. På grund av rådande ekonomiska läge beslutades med anledning av ekonomiska vårpro- position att endast skall tillföras anslagsposten för investeringar i järnvägar 2004. Närtidssatsningen omfattar även en möjlighet för att ta upp lån i om 865, 1 713 respektive för finansiering av investeringar 20022004. har utnyttjat sina lånemöjligheter. , , har anmält att utökade statistikuppgifter på grund av nya regleringar inom EU innebär ett utökat medelsbehov om 2004. En mycket stor del av denna statistikproduktion är reglerad av förordningar inom EU och berör järnvägar. Regeringen bedömer att det inte är möjligt att göra omprioriteringar inom ramen för anslag. Regeringen föreslår därför att anslag tillförs och att finansiering sker inom ramen för anslaget 36:3 : Administration. Regeringens bedömning av anslagets fördelning på poster 2004 beräknar regeringen nedanstående fördelning på anslagsposter. 1 Myndighetsutövning delas in i delposterna 1.1 respektive 1.2 Fastställelse av tågplan och järnvägsplan. verksamhet med anledning av föreslagna och beslutade nya EG-direktiv på järnvägsområdet kommer att öka. bör anslagsnivån för verksamhet höjas jämfört med . 1.1 beräknas till . 1.2 finansierar Tågtrafikledningens verksamhet och fastställelse av järnvägsplaner enligt lagen (1995:1649) om byggande av järnväg. 1.2 omfattar även den myndighetsutövning i form av beslut och utfärdande av föreskrifter i samband med nya ansvar för bidragsgivning i enlighet med den ändring i förordningen (1988:1017) om statsbidrag till regionala kollektivtrafikanläggningar m.m. Ändringen innebär att ansvarar för bidragsgivning avseende byggande av spåranläggningar för regional kollektivtrafik, byggande av stationer, terminaler, vänthallar m.m. samt investeringar i rullande materiel för regional kollektiv persontrafik på järnväg, tunnelbana och spårväg. 1.2 beräknas till . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 beräknas därmed totalt till . 2 Bidrag till och Konsortiet finansierar dels bidrag till drift och underhåll på , dels kostnader för trafikavgifter enligt avtalet om Öresundsförbindelsen. Bidraget till för drift- och underhållsåtgärder bör ligga på oförändrad nivå, dvs. bör dessutom avsättas för reinvesteringsåtgärder. Kostnaden för trafikavgifter för Öresundsförbindelsen beräknas till . An slagsposten 2 beräknas därmed totalt till . 3 Sektorsuppgifter beräknas till vilket är i nivå med det som beräknades i infrastrukturpropositionen. sektorsansvar har i enlighet med förslaget i infrastrukturpropositionen utökats till att omfatta även tunnelbane- och spårvägssystem. Det sektorsprogram som utarbetat tillsammans med sektorns aktörer ställer större krav på i dess roll som sektorsansvarig. 4 Banhållning omfattar investeringar, drift, underhåll och trafikledning samt räntor och återbetalning av lån. 4.1 Investeringar i nationell plan beräknas till . Den s.k. närtidssatsningen 20022004 skall fullföljas på den lägre nivå som beslutades genom ekonomiska vårproposition. Regeringen anser att av anslagsposten även får användas till bidrag till investeringar i anslutning till det kapillära bannätet i samverkan med externa intressenter. får också finansiera bidrag till kollektivtrafikanläggningar från posten. 4.3 Drift, underhåll och trafikledning beräknas till . En fortsatt satsning på drift, underhåll och reinvesteringar är nödvändig för att kunna upprätthålla en god standard på järnvägsnätet och för att kunna minska problemen med tågtrafikens bristande punktlighet. Det omfattande arbetet med utbyte av felaktiga sliprar fortgår. 4.4 Räntor och återbetalning av lån beräknas till . En närmare redovisning av beräknad nettoupplåning, beräknad låneskuld och anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån görs nedan i avsnitt Lån inom . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 4.5 Riskavgift för ÖSK beräknas till . Byggandet av finansierades med statligt garanterade lån. Den nya modellen för hantering av statliga garantier innebär att alla garantier som staten ställer ut skall prissättas utifrån statens ekonomiska risk och övriga kostnader för åtagandet. () är den myndighet som hanterar dessa garantiavgifter. har RGK gjort en preliminär beräkning av garantiavgiften för broprojektet. Den preliminära garantiavgiften, inklusive en administrativ avgift, uppgår till . RGK har genomfört nya beräkningar och föreslår mot den bakgrunden att avgiften sätts till , inklusive en administrativ avgift. Eftersom avgifterna som tagits ut och 2003 varit för höga, föreslås en reducering av avgiften med . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att garantiavgiften skall vara . Avgiften finansieras med hälften vardera från anslagen 36:2 : Väghållning och statsbidrag respektive 36:3 : Banhållning och sektorsuppgifter. Tabell 5.8 Fördelning av anslaget på anslagsposter Fastställelse av tågplan och järnvägsplan Investeringar i nationell plan Investeringar i regional plan Drift, underhåll och trafikledning2 Räntor och återbetalning av lån 1År 2001 omfattade anslagsposten delposterna 1.1 respektive 1.2 Tidtabellsläggning och banupplåtelse. 2År 2001 omfattade anslagsposten endast drift och underhåll, medan trafikledning låg under anslagsposten 5. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Anslaget 36:4 Banhållning och sektorsuppgifter har beräknats enligt nedanstående tabell. Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. har begärt en redovisning av i vilken utsträckning som statsbudgeten är intecknad för att betala framtida räntor och amortering på lån m.m. Inom finns lån upptagna för att finansiera investeringar i vissa järnvägsprojekt som ingår i gällande planer (närtidssatsningen), eldrifts- och teleanläggningar, telenätsutrustning, projekteringslager rörelsekapital, samt för statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten. Låneramen för dessa ändamål föreslås uppgå till . När det gäller omsättningstillgångar (rörelsekapital) och anläggningstillgångar skall dessa enligt lagen om statsbudgeten finansieras med lån eller krediter i . För anläggningstillgångar föreslås en låneram om . Den låneram för en närtidssatsning som beslutades med anledning av infrastruktur propositionen var . har redovisat vilka projekt man finansierar med denna låneram. föreslås låneramen för närtidssatsningen utökas med . hade vid utgången av 2002 upptagit lån på i , varav finansieras med myndighets- och rörelsekapital. upptogs lån på och lån på Räntekostnaderna inklusive avgifter uppgick i genomsnitt till vilket är något lägre jämfört med då kostnaden i genomsnitt uppgick till . Av tabell 5.10 framgår ändamål och belopp för dessa lån. Tabell 5.10 Ändamål och belopp för lån upptagna i Övriga krediter, varav Av tabell 5.11 nedan framgår beräknade nettoupplåning samt nettoupplåningen för järnvägsprojekt som hanteras utanför för perioden 20032011. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.11 Beräknad nettoupplåning för och vissa järnvägsprojekt 2003-2011 I tabell 5.12 nedan redovisas ackumulerade skuld samt skulden för järnvägsprojekt som hanteras utanför för perioden 20022011. Skulden är en konsekvens av den nettoupplåning som anges ovan. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.12 Beräknad låneskuld för och vissa järnvägsprojekt 20022011 De lån som har tagit upp i skall återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och återbetalning av lån. I nedanstående tabell redovisas det årliga anslagsbehovet 20022011 för räntor och amortering av dessa lån. Räntan är i denna tabell beräknad till . Enligt avtalet om byggande av (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) skall betala hyra för anläggningen när den färdigställts och öppnats för trafik. Anslagsbehovet för denna hyra, som bl.a. inkluderar Botniabanan AB:s kostnader för ränta och amortering, framgår av nedanstående tabell. Tabell 5.13 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för järnvägar m.m. 2002-2011 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2006 är motsvarande andel beräknad till . Byggandet av och upprustning av mellan och är av väsentlig regionalpolitisk betydelse. har lämnat regeringen bemyndiganden att godkänna ett avtal om byggandet av mellan staten, kommun, , kommun, kommun, och (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). För ändamålet har ett bolag, , bildats. kostnadsberäknades i avtalet till i prisnivå . Kostnaderna för utbyggnaden har efter avtalets ingång beräknats bli ca högre i prisnivå . Utbyggnaden skall finansieras genom lån i som skall återbetalas på högst . skall erlägga hyra för till . När hyrestiden löpt ut skall överta till en kostnad av . En utförlig redogörelse för organisation, planering och finansiering av har lämnats i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1). Regeringen beslutade om tillåtlighet enligt för avslutande etapp 3, delen NordmalingUmeå. har bemyndigat regeringen att ta upp lån inom en låneram på för . Denna bör utvidgas så att den täcker finansieringen av hela mellan och . Regeringen bör därför bemyndigas att låta låna ut högst till för utbyggnaden av på hela sträckan NylandUmeå. Av den föreslagna låneramen avser produktionskostnader och finansiella kostnader och indexuppräkning. Kostnadsberäkningen är gjord innan regeringen beslutade om tillåtlighet enligt för den avslutande etappen mellan och . färdigställs en ny kostnadsberäkning för Botnia- banan baserad på att alla tillåtlighetsbeslut har fattats. Det kan bli aktuellt för regeringen att återkomma till i frågan om finansiering. Sammanfattningsvis föreslår regeringen att regeringen får besluta om en låneram i om högst för för den första, den andra och den tredje utbyggnadsetappen av mellan och . Budget för avgiftsbelagd verksamhet får enligt förordningen (1998:1827) om avgifter för statens spåranläggningar ta ut avgifter av operatörerna för trafik på statens spåranläggningar. bedriver extern uppdragsverksamhet som genererar intäkter. Banavgifterna och resultatet från uppdragsverksamheten används för att finansiera banhållning och trafikantinformation. Resultatet för uppdragsverksamheten 2002 var -och beräknas till -. beräknas resultatenheterna generera intäkter om och ha kostnader om , dvs. ett resultat på . beräknas intäkterna av banavgifterna uppgå till . Vidare erhåller anslagsmedel från utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet för uppgifter kopplade till samverkansområdet Transporter. Av tabell 5.14 framgår vilka avgifts- och uppdragsintäkter samt anslagsintäkter från annat utgiftsområde som beräknar för åren 20032005. Tabell 5.14 Uppdrags- och avgiftsintäkter m.m. Tusental kronor (löpande priser) försvar, post 2 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 investeringsverksamhet omfattar de investeringar som fastställts av regeringen i stomnätsplanen för och av länsstyrelserna i de regionala planerna. Regeringen har för avsikt att fastställa nya investeringsplaner för perioden 20042015. Dessa investeringar finansieras i huvudsak med anslag och i vissa fall med lån i . Därutöver gör investeringar i el- och teleanläggningar som finansieras med lån. beräknar att genomföra nedanstående in vesteringar för (se tabell 5.15) Investeringar i järnvägar enligt nationell Investeringar i järnvägar enligt regionala 5.6.3Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Den verksamhet som bedriver innebär att ingår långsiktiga avtal innebärande ekonomiska förpliktelser . Detta gäller både avtal om investeringar och avtal rörande drift och underhåll. har också regeringens uppdrag att lämna bidrag för olika ändamål. För att kunna planera sin verksamhet måste bidragstagaren normalt veta i förväg att bidraget kommer att betalas ut. Regeringen bör därför ges ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser. Bemyndigandet bör avse all upphandlad verksamhet och alla bidrag där fleråriga avtal sluts och som inte faller under 13 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, detta oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. För dessa ändamål begär regeringen ett bemyndigande om . har fått rätt att ta upp lån i för att finansiera utbyggnaden av . När banan är färdigställd skall hyra ut den till . Hyreskostnaden kommer att belasta anslag. Hyreskostnaden skall motsvara räntekostnaden på hela den återstående skulden och det aktuella årets amortering på lånen. Regeringen begär därför ett bemyndigande för byggandet av . Bemyndigandet avser dels produktionskostnaden om ca och dels den totala räntekostnaden om ca . Den föreslagna omfattningen av bemyndigandena framgår av tabellen nedan. Tabell 5.16 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 är ett affärsverk som förvaltar den egendom och ansvarar för den verksamhet som före utgången av 2000 ingick i Statens järnvägars verksamhet och som inte överfördes till aktiebolag /2001 eller som därefter avvecklats eller förts över till myndigheter eller aktiebolag. Det har främst gällt leasing- och leaseholdåtaganden, fastigheter, personal, järnvägsmuseum samt åtaganden avseende i . Verksamheten inriktades främst mot att successivt avveckla verksamheten eller föra över den till andra huvudmän. denna fordran har RRV varken kunnat tillstyrka eller avstyrka att resultaträkningen och balansräkningen fastställs. Regeringen har till överlämnat propositionen Åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i (prop. 2002/03:86). Regeringen föreslog bl.a. ett kapitaltillskott om högst . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2002/03:NU13, rskr. 2002/03:243). Genom de av regeringen föreslagna och beslutade åtgärderna för att stärka SJ AB:s finansiella ställning elimineras, enligt regeringens bedömning, i allt väsentligt de risker som affärsverket påtalat i sin årsredovisning och RRV i revisionsberättelsen. Mot bakgrund av detta fastställde regeringen affärsverket Statens järnvägars årsbokslut avseende 2002. 5.7.2 Mål och resultat 5.7.3 Finansiella befogenheter m.m. Statens järnvägars uppdrag var att verksamheten skulle bedrivas kostnadseffektivt och inriktas mot att avveckla åtagandena affärsmässigt på ett snabbt och effektivt sätt. avvecklades ytterligare personal som fanns kvar i affärsverket efter bolagiseringen. Vid ingången av uppgick personalen till 1 211 personer och vid slutet av 2002 till 172. /2003 fördes samtliga fastigheter över till . Detsamma gällde Statens järnvägars åtaganden avseende i . utreddes frågan om framtida huvudman för i . Regeringen föreslog i förslaget till tilläggsbudget (prop. 2002/03:100) att övertar huvudmannaskapet för järnvägsmuseet från . har bifallit regeringens förslag (bet. 2002/03:FiU21, rskr. 2002/03:235) och museet är nu överfört till . () har granskat affärsverket Statens järnvägars årsredovisning, underliggande redovisning och ledningens förvaltning för . RRV anger att det av förvaltningsberättelsen framgår att affärsverket har betydande fordringar på och att det finns risk för att inte kan fullfölja sina åtaganden. På grund av osäkerheten beträffande Statens järnvägars investeringar har i stor utsträckning finansierats genom leasing- och leaseholdtransaktioner. Det totala betalningsåtagandet för samtliga räntebärande leasingkontrakt i affärsverket uppgick vid slutet av 2002 till 9 791 (9 558) . För affärsverket och de verksamheter som drivs i bolag uppgick låneramen i och utanför totalt till och den var utnyttjad med . Uppdraget för är att förvalta den egendom och ansvara för den verksamhet som före utgången av 2000 ingick i Statens järnvägars verksamhet och som inte överfördes till aktiebolag /2001 eller som därefter avvecklats eller förts över till myndigheter eller aktiebolag. Personalen kommer att minska ytterligare till cirka 110 personer. I propositionen 2002/2003:86 Åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i föreslog regeringen bl. a. att SJ AB:s åtagande att förse Rikstrafiken med fordon tas bort på så sätt att fordon som används i av staten upphandlad trafik överlämnas till affärsverket , som hyr ut fordonen till Rikstrafikens operatö- har beslutat i enlighet med detta (bet. 2002/03:NU13, rskr. 2002/03:243). Beslutet innebär att Statens järnvägars roll, åtminstone temporärt, kommer att öka när det gäller järnvägsmateriel. Leasing- och leaseholdåtagandena förvaltas tills vidare av affärsverket som avvecklas helt . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bemyndigar regeringen att ge affärsverket finansiella befogenheter i enlighet med vad som förordas i det följande: teckna underuthyrningsavtal avseende leasingkontrakt, placera medel enligt gällande finanspolicy. Enligt riksdagsbeslut har Statens järnvägars hittillsvarande behov av medel täckts genom egen finansiering och upplåning på kapitalmarknaden, däribland hos . har tidigare godkänt en finansieringsplan för . Efter omvandlingen till aktiebolag har regeringen ansett att långsiktig upplåning för de nya bolagen i princip helt bör ske på den öppna kreditmarknaden. Med tanke på den komplexa bolagiseringsprocessen har regeringen dock konstaterat att en omedelbar upplåning på den öppna kreditmarknaden skulle innebära en finansiell belastning och en ökad risk för det eller de nya aktiebolagen. Utlåning från till andra än affärsverk och statliga myndigheter kräver godkännande. har i budgetpropositionen godkänt en låneram om totalt för affärsverket och de nya SJ-bolagens totala upplåning i och utanför 2003 och i samband därmed bemyndigat regeringen att besluta om hur denna skall fördelas. Låneramen var utnyttjad för leasing- och leaseholdåtaganden på och för lån i på dvs. har genom beslutet avseende prop. 2002/2003:86 Åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i godkänt att SJ AB:s låneram i uppgår till 20042007. Med tanke på den komplexa bolagiseringsprocessen och att omstruktureringsarbetet har tagit än beräknat även för övriga nybildade bolag har regeringen konstaterat att bolagen haft svårigheter att finansiera sig på den öppna kreditmarknaden. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen föreslår därför att övriga bolag, dvs. Euromaint, , Jernhusen och Swedcarrier får en låneram i som uppgår till totalt . Regeringen föreslår vidare att den får bemyndigande att fördela ramen mellan bolagen. föreslås få en låneram i på och en låneram för sina leasing- och leaseholdåtaganden på . Staten ansvarar för de leasing- och leaseholdåtaganden avseende järnvägsmateriel som förvaltas av affärsverket och där materielen hyrs av , och . Till följd av beslut att stärka den finansiella ställningen i kommer uthyrning att ske från till ytterligare ett antal tågoperatörer. skall för statens åtagande betala en riskavspeglande avgift som fastställs av . För att täcka affärsverkets kostnader för denna tas en avgift ut av respektive berört bolag. 5.7.4Ersättning till för kostnader i samband med utdelning från AB Swedcarrier m.m. 1 Inklusive av redan beslutad minskning med 8 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2003. 5.8Transeuropeiska Nätverk (TEN) medlemskap i unionen innebär att har möjlighet att söka finansiellt stöd till projekt som ingår i det s.k. transeuropeiska nätet för infrastruktur för transporter och telekommunikation, TEN. TEN-stöd kan sökas för såväl planeringsunderlag som för genomförande av infrastrukturprojekt. Stöd beviljas i princip endast om genomförandet av projekten stöter på 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 finansieringssvårigheter och får inte överstiga av den totala investeringskostnaden. Europeiska kommissionen beslutar om varje enskild studie eller projekt som skall tilldelas TEN-stöd. När en studie eller ett projekt beviljas stöd betalas mellan och av bidraget ut. Resterande summa betalas ut efter att studien eller projektet slutredovisas till Europeiska kommissionen. Inför perioden 20012006 har Europeiska kommissionen utarbetat ett nytt system för budgetfördelning för Transeuropeiska Nätverk, s.k. Multiannual Indicative Programme, MIP. Den fleråriga innebär att det på nationell nivå blir mer överblickbart hur stort stödet blir till de aktuella projekten . Av fördelas på projekt som ingår i detta program. Resterande fördelas på andra projekt. Bland de järnvägsprojekt som beviljats TEN- bidrag kan nämnas uppgradering av sträckan StockholmMalmö och dubbelspår . De vägprojekt som fått beviljat stöd är E6 och E18. Öresundsförbindelsen samt väg- och luftinformatikprojektet är också projekt som har fått beviljat stöd. Bidrag till sjöfarten har gått bl.a. till och hamn. har bl.a. erhållit bidrag för studier i samband med byggande av bana 3 på . De projekt har fått beviljat bidrag är: Tabell 5.18 Beviljat TEN-stöd 2002 Södra och Västra stambanorna Väg E6 i , utbyggnad till motorväg trafikledning och trafikinformatik, fas 4 Följande projekt ingår i det femåriga : Tabell 5.19 Projekt som ingår i MIP 2001 2006 Södra och Västra stambanorna Väg E6 i , utbyggnad till motorväg Europeiska kommissionen har påbörjat en halvtidsöversyn av MIP-programmet 20012006. Översynen innebär en bedömning av storleken på bidrag under de återstående åren 20042006. I samband med översynen har medlemsländerna haft möjlighet att ansöka om dels ändrade bidragsbelopp för redan beviljade MIP- projekt, dels ansöka om att nya projekt skall tas med i flerårsprogrammet MIP. har ansökt om höjt bidrag med för väg E6 i och med för . Därutöver har ansökt om att två nya projekt skall inkluderas i MIP-pro- grammet under 20042006. Det är järnvägsförbättringar inom Nordiska triangeln med ett bidrag om och flygledningssystemet NUP Fas 3 med ett bidrag om . De projekt som inte ingår i MIP:en och som har ansökt om TEN-bidrag för är: Tabell 5.20 Utanför MIP-programmet ansökta TEN-stöd 2003 Inom finns av 1994 särskilt prioriterade projekt. I finns två av dessa projekt. Det är Öresundsförbindelsen och den Nordiska Triangeln. Öresundsförbindelsen har avslutats i och med att den fasta förbindelsen invigdes. Projektet den Nordiska Triangeln är en multimodal transportkorridor med syfte att förbättra kommunikationerna mellan de nordiska huvudstäderna , , och . I den ingår järnvägsprojekten , , Vänernlänken, Västra stambanan och . De vägprojekt som ingår är E4, E6 och E18. Även och hamn ingår som delar i den Nordiska Triangeln. Europeiska kommissionen arbetar med en revidering av riktlinjerna för TEN inklusive en ny lista för särskilt prioriterade projekt. Regeringen har i revideringsarbetet framfört att systemet med kartor som visar skall behållas och att över tre gränsöverskridande projekt skall tas upp på den nya listan över särskilt prioriterade projekt.