prop · GR031d23 · 2004-01-01 00:00:00 — 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Allmän miljö- och naturvård Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård................................................. Verksamhetsområde 1 Pådrivande och förebyggande miljöarbete.... Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Verksamhetsområde 2 Bevara och restaurera natur och miljö........... Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Verksamhetsområde 3 Kunskap och underlag för miljöarbete.......... Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ Analys och slutsatser ............................................................................ Bara naturlig försurning........................................................................ Analys och slutsatser ............................................................................ Analys och slutsatser ............................................................................ 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Analys och slutsatser............................................................................. Analys och slutsatser............................................................................. Analys och slutsatser............................................................................. Levande sjöar och vattendrag................................................................ Analys och slutsatser............................................................................. Grundvatten av god kvalitet.................................................................. Analys och slutsatser............................................................................. Hav i balans samt levande kust och skärgård....................................... Analys och slutsatser............................................................................. Analys och slutsatser............................................................................. Analys och slutsatser............................................................................. Ett rikt odlingslandskap ........................................................................ Analys och slutsatser............................................................................. Analys och slutsatser............................................................................. God bebyggd miljö................................................................................ Analys och slutsatser............................................................................. 34:2 Miljöövervakning m.m. ................................................................. 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald .................................................. 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden...................... 34:7 Internationellt miljösamarbete ..................................................... 34:8 internationella miljöinstitut ..................................... 34:10 : Förvaltningskostnader................ 34:11 : Kärnsäkerhetsforskning.............. 3.9.1234:12 Bidrag till meteorologiska och hydrologiska 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 34:14 Stöd till klimatinvesteringar ....................................................... Politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 20 ................................ 4.1.126:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader.......................................... 4.1.226:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning .............................................................. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet................................................................... Härledning av ramnivån 2004 2006. Allmän miljö- och naturvård................................................................................ Utgiftsutveckling inom politikområde Miljöpolitik............................................... Offentligrättslig verksamhet 34:1 .............................................. Härledning av anslagsnivån 2004 2006, för 34:1 ................... Anslagsutveckling 34:2 Miljöövervakning m.m. ..................................................... Härledning av anslagsnivån 2006, för 34:2 Miljöövervakning m.m.................................................................................. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 34:2 Miljöövervakning m.m., Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 34:2 Miljöövervakning m.m., Anslagsutveckling 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald..................................... Härledning av anslagsnivån 2006, för 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald.......................................................................................... Bemyndigande om ekonomiska åtaganden, 34:3 Åtgärder för Anslagsutveckling 34:4 Sanering och återställning av förorenade Härledning av anslagsnivån 2006, för 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden ............................................................ 3.15 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden.................................................................... Anslagsutveckling 34:5 Miljöforskning ................................................................. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 34:5 Miljöforskning ........................ Härledning av anslagsnivån 2004 2006, för 34:5 Miljöforskning ...................... Anslagsutveckling 34:6 Kemikalieinspektionen.................................................... Offentligrättslig verksamhet 34:6 Kemikalieinspektionen................................... Uppdragsverksamhet 34:6 Kemikalieinspektionen............................................... Härledning av anslagsnivån 2004 2006, för Anslagsutveckling 34:7 Internationellt miljösamarbete ....................................... Härledning av anslagsnivån 2006, för 34:7 Internationellt Anslagsutveckling 38:8 internationella miljlöinstitut ...................... Offentligrättslig verksamhet 34:9 ............................. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 34:9 Statens Härledning av anslagsnivån 2004 2006, för 34:9 Statens Offentligrättslig verksamhet 34:10 : Härledning av anslagsnivån 2004 2006, för 34:10 Statens kärnkraftinspektion: Förvaltningskostnader...................................................... Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 34:11 : Härledning av anslagsnivån 2004 2006, för 34:11 Statens kärnkraftinspektion: Kärnsäkerhetsforskning ................................................... Anslagsutveckling 34:12 Bidrag till meteorologiska och hydrologiska Uppdragsverksamhet 34:12 Bidrag till meteorologiska och hydrologiska institut m.m. ........................................................................... Affärsverksamhet 34:12 Bidrag till meteorologiska och hydrologiska institut m.m. ........................................................................... Härledning av anslagsnivån 2004 2006, för 34:12 Bidrag till meteorologiska och hydrologiska institut m.m.................................................. Anslagsutveckling 34:14 Stöd till klimatinvesteringar ......................................... Härledning av anslagsnivån 2006, för 34:14 Stöd till Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 34:14 Stöd till 4.1 Anslagsutveckling 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader ......................................................... 4.2 Härledning av anslagsnivån 2004 2006, för 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader............. 4.3 Anslagsutveckling 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning....................................................................... 4.4 Härledning av anslagsnivån 2004 2006, för 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning............................ 4.5 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning............................ 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att , för ramanslaget 34:2 Miljöövervakning m.m, ingå ekonomiska förpliktelser i samband med planering, upphandling och genomförande av miljöövervakning som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , högst och högst (avsnitt 3.9.2). 2.bemyndigar regeringen att , för ramanslaget 34:2 Miljöövervakning m.m. ingå ekonomiska förpliktelser i samband med bilavgasverksamhet som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst (avsnitt 3.9.2). 3.bemyndigar regeringen att , för ramanslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald, ingå ekonomiska förpliktelser i samband med förvärv av eller intrångsersättning i ur naturvårdssynpunkt värdefulla naturområden som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst (avsnitt 3.9.3). 4.bemyndigar regeringen att , för ramanslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden, ingå ekonomiska förpliktelser i samband med genomförande av saneringsinsatser, som inklusive tidigare (avsnitt 3.9.4). 5.bemyndigar regeringen att , för ramanslaget 34:5 Miljöforskning, ingå ekonomiska förpliktelser i samband med planering, upphandling och genomförande av forskningsprojekt som inklusive tidigare 6.bemyndigar regeringen att , för ramanslaget 34:9 , ingå ekonomiska förpliktelser i samband med strålskyddsforskning som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst och högst (avsnitt 3.9.9). 7.bemyndigar regeringen att , för ramanslaget 34:11 : Kärnsäkerhetsforskning, ingå ekonomiska förpliktelser i samband med kärnsäkerhetsforskning som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 8.bemyndigar regeringen att , för ramanslaget 34:14 Stöd till klimatinvesteringar, ingå ekonomiska 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 förpliktelser i samband med beslut om stöd till klimatinvesteringar som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 2009 (avsnitt 3.9.13). 9.bemyndigar regeringen att , för ramanslaget 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning, ingå ekonomiska förpliktelser i samband med planering, upphandling, och genomförande av forskningsprojekt som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst , högst och högst (avsnitt 4.1.2). 10.för anvisar anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt följande uppställning: för miljö, areella näringar och samhällsbyg- för miljö, areella näringar och samhällsbyg- Åtgärder för biologisk mångfald Sanering och återställning av förorenade områden 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 2 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård I utgiftsområdet ingår politikområde Miljöpolitik och del av politikområde Forskningspolitik. Regeringens samordning av miljöpolitiken och ekologiskt hållbar utveckling har sin utgångspunkt i detta utgiftsområde som åtgärder för en god miljö i stor utsträckning också finansieras inom ramen för andra utgiftsområden. Forskningspolitiken presenteras närmare under utgiftsområde 16. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 20 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Politikområdet ligger under utgiftsområde 16. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Den totala resursförstärkningen inom utgiftsområde 20 uppgår till ca 2004, ca 2005 och ca 2006 i jämförelse med utgiftsnivå. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2004 2006. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Förutom de stöd till ett visst utgiftsområde som redovisas via anslag på statsbudgetens utgiftssida förekommer även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar kallas saldopåverkande skatteavvikelser. Det handlar om avvikelser från en enhetlig beskattning, t.ex. att en viss grupp omfattas av skattelättnad i förhållande till en enhetlig norm, vilket kan uppfattas som en skatteförmån. I det följande redovisas skatteavvikelser som hänför sig till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Förmån av miljöanpassade tjänstebilar Bilar som drivs med elektricitet får en nedsättning av förmånsvärdet till av förmånsvärdet för närmast jämförbara bil utan sådan mer miljöanpassad teknik. Alkohol- och gasdrivna bilar, utom de som drivs med gasol, får en nedsättning av förmånsvärdet till av förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. Skatteavvikelsen netto beräknas uppgå till respektive år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Politikområdet omfattar frågor rörande -naturvård och biologisk mångfald, -vatten- och luftvård, -sanering och efterbehandling av förorenade områden, -strålskydd och säkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften, -meteorologi, hydrologi och oceanografi, -internationellt miljösamarbete. Verksamheten vid , , , , och ingår i politikområdet. Vidare hör Stiftelsen , internationella miljöinstitut, , AB och till politikområdet. Andra myndigheter med verksamhet inom politikområdet är och . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområde Miljöpolitik 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald 34:4 Sanering och återställning av förorenade 34:12 Bidrag till meteorologiska och 34:13 Information om klimatfrågor 34:14 Stöd till klimatinvesteringar 34:12 Internationellt samarbete i fråga 2000 A9 Investeringsbidrag för främjande av om- ställning i ekologiskt hållbar riktning 1999 A5 Åtgärder för att rena 1999 A10 Miljöinsatser i Anslag inom andra UO UO18 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram Totalt för politikområde Miljöpolitik 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 2003 ingår anslaget 34:12 Internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. beslutade (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183) om 15 miljökvalitetsmål, som anger vilket tillstånd som skall uppnås i ett generationsperspektiv. Målen omfattar följande områden: Levande sjöar och vattendrag Grundvatten av god kvalitet Hav i balans samt levande kust och skärgård har senare beslutat (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU03, rskr. 2001/02:36) om ett antal delmål för miljökvalitetsmålen som anger att en viss miljökvalitet skall vara uppnådd eller att förändringar skall vara genomförda för att miljökvalitetsmålen skall kunna uppnås inom en generation. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö kompletterades med beslut om delmål (prop. 2000/2001:65, 2000/01:MJU15, rskr. 2000/01:269) . Delmål för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan beslutades (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163) . beslutade (prop. 2001/02:128, bet. 2001/02:BoU14, rskr. 2001/02:291) om ytterligare ett delmål under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Regeringen har till föreslagit (prop. 2002/03:117) ytterligare två 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 delmål under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. är ett föregångsland i omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Den positionen skall vi befästa och utveckla. Genom en ambitiös och pådrivande miljöpolitik skall aktivt bidra till en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling, såväl nationellt som globalt. Miljöpolitiken är en viktig del i regeringens politik för hållbar utveckling. Arbetet med de av antagna 15 miljökvalitetsmålen utgör grunden för den nationella miljöpolitiken. Miljömålsarbetet med dess systematik, delmål, vägledande åtgärdsstrategier och regelbunden utvärdering skapar stabilitet som det stimulerar till en pådrivande förnyelse av miljöpolitiken. Målet är ett ekologiskt hållbart . Omsorgen om naturen och miljön och dess betydelse för folkhälsan är en förutsättning för vår välfärd, vårt långsiktiga välstånd och en viktig drivkraft för en tillväxt som sker inom ramen för en hållbar samhällsutveckling. En god bebyggd miljö förutsätter också en hållbar stadsutveckling. En rik natur är en viktig del av vår välfärd. Ett aktivt friluftsliv, rekreation och naturupplevelser kan motverka stress och utbrändhet och bidra till ökad folkhälsa och livskvalitet. Det är ett viktigt skäl till att skyddet av den biologiska mångfalden är en av hörnstenarna i regeringens miljöpolitik. Den förnyade naturvårds- och friluftspolitiken sätter fokus på människan och naturens sociala värden. En programsatsning på naturvård inleds. Havsmiljöfrågorna ges en fortsatt central roll i miljöpolitiken. betänkande, som redovisats för regeringen , innehåller en rad förslag till åtgärder som kan bryta den pågående negativa utvecklingen i havsmiljön och kommer att utgöra ett betydelsefullt underlag för regeringens fortsatta arbete med havsmiljöfrågorna. Fler skyddade områden i marin miljö skall inrättas. agerar aktivt för att få klassat som särskilt känsligt havsområde (PSSA). I 1992 och i betonades vikten och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 värdet av att bevara och restaurera biologisk mångfald. Insatserna för att bevara den biologiska mångfalden skall öka för att målet som slogs fast i att hejda utarmningen av biologisk mångfald till 2010 skall kunna nås. I arbetet med biologiska resurser arbetar utifrån principen om hållbart nyttjande på ett sätt som tillgodoser såväl bevarandesom ekoturism- och nyttjandeintressen. Inom verkar för godkännandet av en ny förvaltningsplan som syftar till att långsiktigt bevara världens valbestånd. Våra sjöar och vattendrag skall vara ekologiskt hållbara och deras variationsrika livsmiljöer för djur och växter skall bevaras. Vårt grundvatten skall vara av god kvalitet för att ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning. Därför intensifieras miljöarbetet för vatten. En proposition för att genomföra EU:s ramdirektiv för vatten presenteras i syfte att skapa en bättre analys, övervakning, planering och administration av Sveriges sjöar och vattendrag. Farliga kemikalier i varor och produkter utgör en risk för både miljön och människors hälsa. Kampen mot de farliga kemikalierna måste fortsätta. Därför är stränga kemikaliepolitik en viktig del av miljöpolitiken. Eftersom de s.k. bromerade flamskyddsmedlen utgör en uppenbar risk för människors hälsa avser regeringen att arbeta för förbud mot vissa bromerade flamskyddsmedel och i övrigt fortsätta arbetet med att fasa ut användningen av dessa flamskyddsmedel. Även kvicksilver är en prioriterad fråga nationellt och internationellt. skall arbeta intensivt för att stärka EU:s kemikaliepolitik inklusive substitutionsprincipen och agera pådrivande för att, i enlighet med beslutet vid i , få till stånd en global kemikaliestrategi till 2005. Frågor om miljöns påverkan på barns hälsa står i centrum för arbetet med en handlingsplan inom EU och globalt. En internationell aktionsplan kommer att antas vid en ministerkonferens i . För att utveckla och förstärka kretsloppspolitiken i syfte att skapa en hållbar avfallshantering följer regeringen upp genomförandet av den kretsloppsproposition som presenterades . Regeringen har tillsatt en utredare med uppgift att lämna förslag till hur en skatt på avfall som förbränns lagtekniskt kan utformas och bedöma lämpligheten av att införa en sådan skatt eller om andra ekonomiska styrmedel i stället bör förordas. Klimatfrågan kommer fortsättningsvis att vara högt prioriterad och av central betydelse i arbetet för en hållbar utveckling. Grunden för arbetet mot klimatförändringarna är det internationella samarbetet inom ramen för klimatkonventionen. Kyotoprotokollet utgör ett första steg mot klimatkonventionens slutgiltiga mål att undvika farliga klimatförändringar - men krävs betydligt mer långtgående och omfattande åtaganden. Nationellt är beskattningen av koldioxid och energi viktiga ingredienser i den framtida klimat- och miljöpolitiken tillsammans med det handelssystem för utsläppsrätter och andra s.k. flexibla mekanismer som byggs upp inom EU. Klimatinvesteringsprogrammen (Klimp) är tillsammans med satsningarna på investeringar i pilotprojekt för vindkraft till havs och i fjällen viktiga instrument för att främja investeringar i ny klimatvänlig och förnybar energi. En ökad satsning på teknikutveckling, nya tekniklandvinningar och teknologiskiften är avgörande för att nå hållbar utveckling och skapa hållbara konsumtions- och produktionsmönster. En ökad satsning på teknologiutbyte kan göra att man finner lösningarna på globala miljöproblem som det kan främja svensk industri och tjäna som drivkraft för en tillväxt inom ramen för hållbar utveckling. Satsningarna på forskning och utveckling inom energi- och transportområdet behövs för att vi skall kunna utveckla morgondagens energisnåla teknik. Ett av flera lovande exempel på teknisk utveckling är den svenska solcellstekniken. Regeringens arbete med att utveckla effektiva styrmedel fortsätter. Andra aktörers inte minst näringslivets medverkan i miljö- och hållbarhetsarbete är betydelsefull. skall också agera aktivt för att EU tar vara på de möjligheter som finns i ny teknik genom ambitiösa mål och program för att öka energieffektiviteten och användningen av alternativa bränslen för att bekämpa växthuseffekten. Luftföroreningsfrågor ges fortsatt hög prioritet i miljöpolitiken. Luftföroreningar såsom svaveldioxid, kväveoxider, partiklar och marknära ozon är en betydande källa till ohälsa i form av luftvägsbesvär och cancer samt bidrar starkt till miljöproblemen försurning och övergödning. Det krävs nationella strategier för att introducera alternativa drivmedel, liksom för en hållbar stadsutveckling. Nationellt är därför arbetet med miljökvalitetsnormer för luftföroreningar viktigt. Men eftersom luftföroreningar ofta är långväga och gränsöverskridande är EU- arbetet och det övriga internationella samarbetet av avgörande vikt för att vi skall kunna nå våra nationella miljömål luft och Bara naturlig försurning. Miljöprövningen av större industri- och infrastrukturprojekt bör effektiviseras. Handläggningstiderna av sådana ärenden bör vara så korta som möjligt. En samordning av miljöbalksärenden och plan- och bygglagsärenden bör eftersträvas. Därför har regeringen, genom ett tilläggsdirektiv, gett miljöbalkskommittén i uppdrag att se över möjligheterna att effektivisera och förenkla miljöprövningen utan att hälso- och miljöskyddskraven åsidosätts. skall lämna förslag på effektiviseringar som går att genomföra med nuvarande organisation /2004. De stora och allvarliga miljöproblemen är gränsöverskridande och känner inga nationsgränser. För att skapa en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar värld krävs globalt samarbete och internationella överenskommelser. För att uppnå flera av de nationella miljökvalitetsmålen krävs internationella insatser. Det handlar bl.a. om att minska sådana utsläpp som påverkar och att höja den allmänna skyddsnivån. EU:s arbete påverkar direkt den svenska miljölagstiftningen. för hållbar utveckling, liksom det sjätte miljöhandlingsprogrammet, skall konkretiseras och genomföras. Utvidgningen av EU kommer att påskynda minskningen av gränsöverskridande utsläpp som drabbar 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20