prop · GR031d20 · 2004-01-01 00:00:00 — Den statliga verksamheten på arkivområdet syftar bl.a. till att öka möjligheterna att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial, till att tydliggöra och förstärka arkivens betydelse som källa till information och kunskap om samhället och dess utveckling samt till metod- och kunskapsutveckling inom arkivområdet. Inom ramen för anslagen till och landsarkiven, bidrag till regional arkivverksamhet, () och Svenskt biografiskt lexikon har staten fördelat ca till arkivområdet . Under 19972003 har anslagen till och landsarkiven, bidrag till regional arkivverksamhet och förstärkts med totalt . Av detta belopp avser och landsarkiven, Stiftelsen och bibliotek, bidrag till regional arkivverksamhet och . De statliga insatserna på kulturmiljöområdet syftar till att bevara, bruka och levandegöra kulturarvet och göra det tillgängligt för alla. Inom ramen för anslagen till () och bidrag till kulturmiljövård fördelar staten ca till kulturmiljöområdet. Dessutom har bidraget till regionala museer en stor betydelse för det regionala kulturmiljöarbetet. Under 19972003 har anslaget till RAÄ förstärkts med totalt och bidraget till kulturmiljövård med totalt . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över vissa frågor som rör bebyggelseskydd och skydd för lösöre (dir. 2002:96 och dir. 2003:16). Uppdraget skall vad gäller kyrkstäder avses att redovisas . Uppdraget skall i övrigt redovisas . I samverkan med RAÄ har länen arbetat intensivt med att säkerställa miljöer som kulturreservat. Sedan skyddsformen inrättades har tio kulturreservat bildats och totalt ett femtiotal miljöer är nu under utredning. Bland dessa förekommer såväl agrara som bruks-, gruv- och samiska miljöer. Inom projektet kulturarv har funnits möjlighet att avsätta medel ur anslaget 28:26 Bidrag till kulturmiljövård. Bidrag får lämnas till verksamhet som syftar till att lyfta fram kulturarvets betydelse och roll i samhällsutvecklingen m.m. gjorda insatser har inneburit ett aktivt arbete på alla nivåer i länen samt hos RAÄ i syfte att utveckla och förnya kulturmiljöarbetet. Samarbetsformerna inom kultur- och naturmiljösektorerna har utvecklats och fördjupats nationellt såväl som regionalt. Detta har stimulerats och påskyndats genom arbetet med exempelvis Agenda kulturarv, Natura 2000, Miljö- och landsbygdsprogram, Lokala investeringsprogram (LIP), regionala tillväxtprogram och EG:s strukturfondsprogram. Inom ramen för arbetet med miljökvalitetsmålen (prop. 2000/01:130) medverkar de flesta län i olika tvärsektoriella grupper för att till de nationella delmålen precisera och formulera egna regionala miljökvalitetsmål. Industrisamhällets och hela det moderna samhällets kulturarv är en stor och viktig del av hela kulturmiljösektorns arbete. initierade och genomförde regeringen en särskild satsning på industrisamhällets kulturarv. Bland annat anvisades , vilket möjliggjorde omkring 50 olika projekt på nationell, regional och lokal nivå runt om i landet. Vidare inrättades ett särskilt bidrag till arbetslivsmuseer, som permanentades . De insatser som genomfördes inom ramen för den särskilda satsningen har skapat goda förutsättningar för det fortsatta arbetet med frågor kring industrisamhällets kulturarv. Som en del i den nationella storstadspolitiken och inom ramen för det fortsatta storstadsarbetet skall RAÄ verka för att stärka och ta tillvara storstädernas kulturmiljövärden. Arbetet med hela det industriella och det moderna samhällets kulturarv är fortsatt prioriterat. utgår en viss statlig ersättning till för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena (kyrkoantikvarisk ersättning). Innevarande år uppgår ersättningen till , vilka har fördelats till åtgärder avseende kyrkliga kulturminnen runt om i landet. I anslutning till stat-kyrkareformen, som trädde i kraft , inrättades dels en central samrådsgrupp, dels en regional samrådsgrupp i varje stift för frågor som rör de kyrkliga kulturvärdena. Inom ramen för samrådsgrupperna, som består av representanter för kulturmiljösektorn och , sker en fortlöpande dialog och utbyte av kunskap och erfarenheter i kyrkoantikvariska frågor. De statliga insatserna inom musei- och utställningsområdet syftar till att bevara kulturarvet och göra det tillgängligt, att utveckla och förmedla kunskap om kulturarvet och därmed ge perspektiv på samhällsutvecklingen. Statens insatser inom musei- och utställningsområdet sker främst inom ramen för anslagen till de centrala museerna, till Riksutställningar och till de regionala museerna. Vidare ges bidrag till ett antal andra museer och institutioner inom området. Genom dessa medel samt systemet med statliga utställningsgarantier och stödet till icke-statliga kulturlokaler främjas musei- och utställningsverksamhet i hela landet. har anslagen inom musei- och utställningsområdet förstärkts med . uppgår det samlade statliga stödet till musei- och utställningssektorn till ca . Regeringen har på olika sätt uppmärksammat de museer som går under benämningen arbetslivsmuseer, dvs. ofta små museer som drivs helt eller delvis ideellt och är inrymda i 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 lokalerna till en tidigare arbetsplats. Bland annat har Stiftelsen fått ekonomiskt stöd för att vidareutveckla sitt redan påbörjade arbete att vara en stödresurs för arbetslivsmuseer runt om i landet. fick särskilda medel för att ytterligare pröva förutsättningarna för fri entré. Myndigheten införde fri entré till alla utställningar samt övrig verksamhet vid de båda museerna och Kungl. En slutrapport jämte en utvärdering av försöket lämnades till regeringen . Den visar bl.a. att besöksantalet ökade med jämfört med . Ökningen omfattade alla grupper, även s.k. museiovana besökare. tilldelades i anslagshöjning i syfte att genomföra ytterligare satsningar på att föra ut kunskap om komplexa naturvetenskapliga och samband. Därutöver tilldelades myndigheten i syfte att säkra bevarandeförhållandena för samlingarna. Anslaget till Statens museer för världskultur höjdes med för att ge rimliga ekonomiska förutsättningar för myndigheten i samband med uppbyggandet av det nya i . Förberedelserna inför museets öppnande fortskrider enligt planerna och byggnaden beräknas vara klar för inflyttning . Museets invigning planeras äga rum i slutet av eller . är stängt för ombyggnad och renovering. Syftet är att dels öka tillgängligheten, dels förbättra arbetsmiljön vid museet. Återinvigning planeras , då museet även kommer att införa fri entré. och beräknas, efter en tids stängning, kunna återinviga sina respektive ordinarie lokaler . Även dessa museer kommer då att erbjuda fri entré. Statens maritima museer anvisades 2003 ett engångsbelopp om i syfte att stärka samarbetet mellan och de regionala och lokala aktörerna i . Regeringen beslutade att tilldela Statens maritima museer ett extra bidrag om 4,7 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 för bevarandearbetet med skeppet . Stiftelsen föremålsvård i fick i samband med regeringens ekonomiska vårproposition 2003 en ökning av anslaget med . Medlen används till att konsolidera verksamheten samt möjliggöra nödvändiga investeringar. Regeringen, och har efter diskussioner enats om att verksamheten vid skall permanentas. Regeringen har länge varit engagerad i skapandet av ett . i anvisades ett anslag om sammanlagt . Regeringen höjde bidraget till med . Bidragshöjningen syftade till att möta ökade verksamhetskostnader. För att ytterligare förstärka verksamheten vid museet fördelade regeringen även i samband med ekonomiska vårproposition. Forum för levande historia inrättades den nya myndigheten för levande historia. Myndighetens uppdrag är att främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Forumet skall ha som övergripande mål att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Forum för levande historia har sin bas i i , men verksamheten är spridd och förankrad i hela landet. Forumet skall bedriva utåtriktad verksamhet med inriktning på kunskap, kultur och utbildning och med särskilt fokus på att nå barn, unga och vuxna i dessas närområde. Forum för levande historia har även i uppdrag att främja högtidlighållandet av som en svensk minnesdag över Förintelsen. Vidare skall Forum för levande historia vara representant i the Task Force for International Cooperation on Holocaust Education, Remembrance and Research, ett internationellt samarbete på svenskt initiativ. Tretton länder deltar i samarbetet. Levande historia inleddes som en informationsinsats 1997 på initiativ av statsminister . Med stöd i en enig riksdag påbörjades en bred diskussion om alla människors lika värde byggd på kunskap om vad som skedde under Förintelse. beslutade godkänna regeringens förslag i budgetpropositionen att inrätta en ny myndighet, Forum för levande historia, i (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:KrU1, rskr. 2001/02:72). till har en organisationskommitté och sedermera en särskild utredning arbetat med att förbereda och genomföra etableringen av ett Forum för levande historia. utsåg regeringen en överintendent för myndigheten för levande historia. beslutades också om instruktion för myndigheten. Ett stort antal verksamheter har tagit form sedan Levande historia först initierades. Utbildningar, seminarier, utställningar m.m. har genomförts på olika platser runt om i landet. Boken om detta må ni berätta publicerades och har översatts till drygt tio olika språk, inklusive punktskrift, och tryckts i över en miljon exemplar. En ny hemsida med övergripande information om myndighetens arbete m.m. finns . Den första inplanerade utställningen är turnerande och invigs i . Den kallas Gränser och är ett samarbete med Riksutställningar. Ett aktuellt projekt är ett samarbete med där ungdomars attityder, utsatthet och delaktighet med fokus på rasism, antisemitism, homofobi och islamofobi undersöks. Vårt samhälle präglas i allt högre grad av religiös mångfald, vilket bl.a. är en följd av de senaste årtiondenas migration och ökade internationalisering. En av utgångspunkterna för stat-kyrka- reformen, som trädde i kraft , var att öka likställigheten mellan olika trossamfund. Statligt stöd till trossamfund lämnas i form av statsbidrag och avgiftshjälp. omfattas 19 trossamfund och två samverkansorgan av statsbidragssystemet och sju trossamfund har beviljats avgiftshjälp. utgår totalt till området, varav ca till till trossamfund och till stöd till trossamfund. Regeringen tillsatte 2000 ett särskilt råd, Regeringens råd för kontakt med trossamfunden, där kulturministern är ordförande. Rådet består av sammanlagt 17 representanter för staten och trossamfunden. Inom ramen för rådets verksamhet skall övergripande frågor av gemensamt intresse för staten och trossamfunden diskuteras. Syftet är att rådet skall vara ett forum för fortlöpande kontakter och utbyte av kunskap och erfarenheter. Staten ger stöd till verksamhetsforskning och utvecklingsarbete inom kultursektorn. Medlen används för projekt inom Statens kulturråds, ansvarsmuseernas, , och Språk- och folkminnesinstitutets ansvarsområden. Vidare används medel för grundforskning inom naturvetenskap vid . Statens stöd till forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet uppgår 2003 till ca . I propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) betonades behovet av kunskapsuppbyggnad och forskning inom museiområdet. Mot bakgrund av detta förstärkte regeringen anslagen till de regionala museerna, samt med för en museipedagogisk satsning som bl.a. innefattar insatser för erfarenhetsutbyte, metodutveckling och forskning. Verksamheten omfattar myndigheten samt bidrag till allmän kulturverksamhet, utvecklingsverksamhet och internationellt kulturutbyte. Dessutom ingår bidrag till verksamheter som får särskilda nationella uppdrag, bidrag till länskonstnärer, bidrag till nationella minoriteter, bidrag till regionala konsulenter för mångkultur, kultur i arbetslivet samt försöksverksamheten med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. Insatserna på det konstområdesövergripande området uppgår 2003 till . har det konstområdesövergripande området förstärkts med totalt ca . anvisades dessutom totalt för att bidra till genomförandet av . Reformverksamheten omfattar bl.a. följande åtgärder inom området. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Nio tidsbegränsade nationella uppdrag har getts till vissa institutioner eller verksamheter som står för utveckling och förnyelse inom en konstriktning eller verksamhetsform. Syftet är att ta tillvara kunnande och idéer från hela landet för att bidra till utveckling och förnyelse inom olika delar av kulturområdet. Varje institution som getts ett nationellt uppdrag har tilldelats ett årligt bidrag . För detta ändamål avsattes 2003. De nio nationella uppdragen är inom områdena barn- och ungdomsteater, regional filmverksamhet, ungdomskultur, musik, samtidskonst, museiverksamhet, formgivning och design, barnkulturforskning samt samtida dans. Innehavare av dessa uppdrag är i ovan nämnd ordning Dalateatern, Film i , Drömmarnas Hus i , , (BAC) i , , Föreningen , Regionteatern och Dansnät hos . Ett stöd till verksamhet med s.k. länskonstnärer har inrättats för att sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur samt att höja kvaliteten inom amatörkulturen. Inom sina respektive konstområden arbetar länskonstnärerna särskilt med att engagera barn och ungdomar för att öka deras möjligheter till kulturupplevelser och eget skapande. För länskonstnärsverksamheten avsattes 2003 till sammanlagt 27 heltidstjänster. Ett särskilt stöd för att öka tillgängligheten till kulturlivet för funktionshindrade inrättades 1999. Stödet för detta ändamål uppgick till 2003. fördelas för regionala konsulenter för mångkultur. Konsulenterna skall på olika sätt driva på arbetet med mångkultur, även inom existerande kulturinstitutioner på statlig, regional och lokal nivå. har sju mottagare av statsbidrag för mångkulturkonsulenter utsetts. Ett särskilt stöd i syfte att främja de nationella minoriteternas språk och kultur inrättades 2002 och för ändamålet avsattes . Stödet inrymmer allmänt kulturstöd med inriktning mot bl.a. barn och unga. För att möjliggöra satsningen på en samisk teater förstärktes bidraget till samisk kultur med 1999, vilket innebär att det totala bidraget till samisk kultur 2003 uppgår till ca 14,5 miljoner 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 erhåller Kurdiska ett årligt verksamhetsbidrag på . permanentades Kulturnät inom . Ett nationellt Internetbaserat kulturnätverk utgör ett viktigt instrument i arbetet för att uppnå de kulturpolitiska målen. Uppdraget är att tillhandahålla en webbplats som skall fungera som den gemensamma ingångssidan till hela det svenska kulturutbudet. Barn och ungdomar ägnas särskild uppmärksamhet och en hög användbarhet för personer med funktionshinder eftersträvas. ungefär hälften fördelades till studieförbunden och hälften till folkhögskolorna. Inom studiecirkelverksamheten hade kurserna i estetiska ämnen ungefär 1 miljon deltagare, vilket utgör av det totala antalet deltagare i studiecirklar. arrangerade studieförbunden även drygt 214 000 kulturprogram med ca 15,6 miljoner deltagare. Regeringen tillkallade 2001 en särskild utredare med uppgift att utvärdera folkbildningen (dir. 2001:74). Enligt direktiven bör utredningen belysa vilken roll och betydelse folkbildningen har för kulturen och i vilken utsträckning folkbildningen bidrar till att de kulturpolitiska målen 4.5.2Insatser utanför politikområdet nås. Inom ramen för statens stöd till personalförstärkning i skola och fritidshem har kommunerna möjlighet att utöka personalresurserna på skolbiblioteken. avsätts och det är regeringens avsikt att stödet stegvis skall höjas med 1 miljard tills nivån 5 miljarder är nådd. Totalt beräknas att ca 15 000 nya lärare och andra specialister skall kunna anställas, i syfte att öka måluppfyllelsen i läroplaner och andra styrdokument. Myndigheten för skolutveckling fortsätter sitt arbete inom projektet att stödja skolors och förskolors arbete med språkutveckling med inriktning på förbättrade läs- och skrivmiljöer. Språkrum samarbetar med kommuner, läsrörelsen, lärarstudenter, rektorer, bibliotekarier m.fl. Ett utvecklings- och forskningsprojekt kommer att redovisas där problemområden identifieras och förslag på fortsatt insatser inom området behandlas. Regeringen avser att fortsatt stödja arbetet med kultur och estetik i skolan, vilket ytterst berör frågor som yttrandefrihet, bildning och demokrati. Ett uppdrag med fortsatta insatser kommer att avse ett utvecklingsarbete med lärarutbildningar och rektorsutbildningar. Det behövs även nya mötesplatser för att lärare, lärarutbildare, kulturpedagoger, kulturarbetare m.fl. skall få tillfällen att utbyta erfarenheter och skapa nätverk samt reflektera över sambandet mellan kultur, bildning och demokrati. Statens bidrag till folkbildningen skall bl.a. syfta till att bredda kulturintresset i samhället, öka delaktigheten i kulturlivet samt främja kulturupplevelser och eget skapande. fick folkbildningen , varav presentera ett antal delbetänkanden i form av rapporter från fem av utredningen initierade forskningsprojekt. Ett slutbetänkande, med utredningens samlade analys, skall lämnas . Folkbildningens resultat redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Förutom folkbildningen kan nämnas att de konstnärliga utbildningarna, framför allt på högskolenivå, innebär viktig stimulans till det lokala och nationella konstlivet. Upphovsrätten är av väsentlig betydelse för konstnärers möjlighet att leva av sitt arbete. Upphovsrättsliga ersättningar ökar konstnärers möjlighet till försörjning och stimulerar därmed konstnärligt skapande. Upphovsrätten ger en grundläggande rätt för en konstnär att, som upphovsman till sitt verk, bestämma hur och på vilket sätt verket skall komma andra till del, samt en rätt att få ersättning när verket nyttjas. Utgångspunkten är alltså att upphovsmannen har en ensamrätt till sitt verk. Mot upphovsmännens individuella intressen står emellertid vissa behov som allmänheten och samhället har av att kunna utnyttja verk, t.ex. för att tillgodose ett allmänt informationsintresse. För att åstadkomma en rimlig balans mellan dessa olika intressen har i lagstiftningen gjorts vissa inskränkningar i upphovsmännens ensamrätt. Inskränkningar av upphovsmännens rättigheter kan i många fall vara kännbara för konstnären ur ekonomisk synpunkt. Staten kompenserar en del av det ekonomiska bortfallet genom offentligrättsliga insatser. Exempel på detta är biblioteksersättningen på ordområdet, visningsersättningen på bildkonstområdet och talboksersättningen. Genom EG-direktivet 2001/29/EG om upp- hovsrätten i informationssamhället har en översyn av stora delar av den upphovsrättsliga lagstiftningen aktualiserats. I det pågående genomförandearbetet är det en grundläggande princip att balansen upprätthålls mellan upphovsmännens rätt till ersättning för nyttjanden och kontroll över sina verk, och användarnas intresse av tillgänglighet och information. Förslag till lagstiftningsändringar med anledning av EG-direktivet har utarbetats, Ds 2003:35, och remissbehandlas . Kulturarbetare har en arbetsmarknad som delvis präglas av andra förhållanden än de som råder inom många andra yrken. I propositionen En rättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring (prop. 1999/2000:139) uttalar regeringen att rimlig hänsyn bör tas till de särskilda behov som kan gälla för grupper med projektanställningar och andra tillfälliga anställningar och osäkra anställningsförhållanden eller andra speciella förhållanden, liksom till villkor som gäller för personer som har upprepade perioder av arbetslöshet. Detta gäller bl.a. kulturarbetsmarknaden. Regeringens syn på kulturarbetsmarknadens särskilda villkor återspeglas även i de särskilda avgränsningskriterier för arbetsmarknadspolitiska åtgärder på kulturarbetsmarknaden som fastställts av regeringen. Avseende åtgärder inom ramen för aktivitetsgarantin är det regeringens bedömning att aktivitetsgarantin inte skall riktas till konstnärer som är etablerade på den konstnärliga arbetsmarknaden. Inom () har en omstrukturering inletts från för att utveckla verksamheten inom Arbetsförmedlingen Kultur med målsättningen att uppnå en mer sammanhållen och enhetlig verksamhet över hela landet. Utvecklingsarbetet bedrivs i nära samråd med AMS kulturarbetsdelegation. Kulturens betydelse för hållbar utveckling har genom arbetet inom EU fått genomslag i den globala processen utifrån världstoppmötet i den 26 augusti4 . Regeringen har i skrivelsen Nationell strategi för hållbar utveckling (skr. 2001/02:172) formulerat en nationell strategi för hållbar utveckling. Strategin omfattar alla dimensioner av hållbar utveckling: ekologiska, sociala inklusive kulturella och ekonomiska. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 arbetet med regeringens satsning på hållbar utveckling har kulturarvsaspekter fått en större tyngd och integrerats alltmer i andra samhällssektorer, bl.a. inom miljö- och jordbrukspolitiken och i samarbetet mellan och ansvarsmyndigheter inom olika sektorer. Detta har inte minst tagit sig uttryck i flera samarbetsprojekt, såsom t.ex. arbetet med de nationella miljömålen, miljöstöden i Landsbygdsprogrammet samt utvecklingen av miljökonsekvensbeskrivningar i det infrastrukturella samhällsbyggandet. Mot bakgrund av regeringens proposition Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) har kulturmiljösektorn genom () och länsstyrelserna utvecklat kulturmiljöarbetet. Arbetet gäller främst kunskapsuppbyggnad och strategi- och programutveckling och rör insatser för god bebyggd miljö, levande sjöar och vattendrag, hav i balans, levande kust och skärgård, ett rikt odlingslandskap, levande skogar samt storslagen fjällmiljö. RAÄ utvecklar och fördjupar tillsammans med samarbetet mellan kulturmiljö- och naturmiljösektorerna på både centralt och regionalt plan för att uppnå en gemensam syn på landskapsfrågorna. RAÄ samverkar vidare med gällande naturvårdsfrågor och insatser kring skogens natur- och kulturmiljövärden. Inom energiområdet har RAÄ i samarbete med länsstyrelserna utrett förutsättningarna från kulturmiljösynpunkt för storskalig utbyggnad av vindkraftsanläggningar i havs- och fjällområden. Inom projektet miljöeffekter genomför RAÄ, och en uppföljning av jordbrukets direktstöd och utvärdering av miljöersättningar inom miljö och landsbygdsprogrammet. RAÄ ingår också i expertgruppen för det pågående arbetet med halvtidsutvärderingen av miljö och landsbygdsprogrammet för 20012006. Målet för politiken är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Grunden för det fortsatta arbetet är de regionala tillväxtprogrammen. De centrala kulturinstitutionerna , och Statens 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kulturråd arbetar inom sina respektive områden med att bidra till att målet uppnås, bl.a. genom det s.k. samordningsuppdraget. , och har tillsammans med Stiftelsen även i uppdrag att redovisa antalet svenska projekt med kulturanknytning som beviljats stöd via och gemenskapsinitiativ samt hur mycket medel som utbetalats. Den senaste rapporten visar att EU bidrog med sammanlagt till sådana projekt. uppgick den svenska offentliga finansieringen till . Utöver de kulturinsatser som görs inom ramen för kulturpolitiken fördelas storstadspolitikens medel till kulturverksamhet genom de lokala utvecklingsavtalen. Enligt en rapport som Mångkulturellt centrum i gjort på regeringens uppdrag har av de ekonomiska insatserna gått till projekt som inrymmer kultur i större eller mindre omfattning. Rapporten visar bl.a. att kultur är en stor och viktig del av storstadsarbetet och att de boende i stor utsträckning deltar i kulturaktiviteter. Inom storstadspolitiken har översiktliga inventeringar av efterkrigstidens bebyggelse genomförts.