prop · GR03100 · 2004-04-15 00:00:00 — Tabell 1.4 Sysselsättning och arbetslöshet uppdelat på kön Anm.: I fördes anställda i kyrkan över från kommunala myndigheter till näringslivets tjänstesektor först . Till följd av detta är antalet sysselsatta i offentlig sektor överskattat, och antalet anställda i näringslivet underskattat, med ca 22 000 personer . 2I procent av arbetskraften. den svaga konjunkturen, men även på utbildningssatsningar som minskat andelen sysselsatta . Sysselsättningsmålet ligger fast. Regeringen fortsätter löpande att följa utvecklingen och kommer att föreslå åtgärder för att målet skall nås. 1.2.2.3 Utvecklingen på medellång sikt I ett medelfristigt perspektiv är det svårt att förutsäga konjunktursvängningar. Beräkningarna för åren efter 2005 är därför uppbyggda kring ett antagande om att det vid utgången av 2005 finns outnyttjade resurser i ekonomin som kan tas i anspråk utan att det uppstår inflationsdrivande löneökningar. Det innebär att BNP under kan växa snabbare än den långsiktigt hållbara tillväxt- takten. Osäkerheten är dock stor vad gäller såväl bedömningar av resursläget som av den långsiktiga tillväxttakten i ekonomin. För att illustrera osäkerheten i de bedömningar som görs i basalternativet redovisas två sido- scenarier. I lågtillväxtalternativet antas den globala tillväxten bli betydligt svagare än i basalternativet till följd av att konjunkturen i försämras avsevärt. Därmed blir BNP-tillväxten och sysselsättningsnivån även i betydligt lägre än i basalternativet. I högtillväxtalternativet antas arbets- marknaden och lönebildningen fungera bättre än i basalternativet. Det finns i utgångsläget mer lediga resurser i ekonomin och den potentiella tillväxttakten förutsätts dessutom vara högre. Med samma antaganden om styrräntan och löneökningstakten kan BNP och syssel- sättningen därmed stiga snabbare utan att inflationen ökar. Regeringens sysselsättningsmål om en reguljär sysselsättningsgrad på för personer i åldrarna uppnås i detta scenario 2007. Tabell 1.5 De tre scenarierna BNP, procentuell förändring Stark tillväxt och god sysselsättnings- och välfärdsutveckling kräver starka och sunda offentliga finanser. Utan sunda offentliga finanser riskerar varje lågkonjunktur att framtvinga stora nedskärningar. Välfärden måste gå att lita på också när den ekonomiska utvecklingen är svag och många människor behöver den som mest. Två övergripande budgetpolitiska mål styr därför regeringens budgetpolitik: överskottsmålet för de offentliga finanserna och utgiftstaken för staten. Tabell 1.6 Offentliga finanser Källor: och . 1.3.1Överskott i de offentliga finanserna överskottsmålet började gälla 2000 Finanspolitikens främsta uppgift är att lägga grunden för hög tillväxt och full sysselsättning genom att upprätthålla sunda offentliga finanser. gäller ett överskottsmål för de offentliga finanserna på av BNP över en konjunkturcykel. Det är ett väsentligt mer ambitiöst mål än det som EU-länderna gemensamt satt upp inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten. Det svenska överskottsmålet innebär att statsskulden kan minska som andel av BNP som tillgångar byggs upp inom det allmänna pensionssystemet. Därigenom skapas buffertar för att möta de framtida demografiska påfrestningarna på de offentliga välfärdssystemen. Överskottsmålet ger också en betryggande marginal till underskottsgränsen på av BNP i EU:s . På så sätt skapar överskottsmålet ett utrymme för finanspolitiken att bidra till att dämpa konjunktursvängningarna utan att underskotten i en lågkonjunktur blir för stora. Överskottsmålet innebär att det finansiella sparandet i en lågkonjunktur kan tillåtas bli lägre än för att därigenom bidra till att mildra en konjunktursvacka. Det omvända gäller i en högkonjunktur. Ett större överskott dämpar aktiviteten i ekonomin och minskar risken för överhettning. Överskottet bör därför anpassas med hänsyn till konjunkturläge och resurs- utnyttjande i svensk ekonomi. Sedan budgetpropositionen anger regeringen preciserade överskottsmål för nästkommande budgetår och inte som tidigare . Skälet är att konjunktur- utvecklingen är svårbedömd i ett längre tidsperspektiv. Målet för varje aktuellt budgetår skall bestämmas med hänsyn till såväl konjunkturläget som läget i förhållande till det övergripande överskottsmålet. har saldot i offentliga finanser varit klart bättre än EU-genomsnittet. låg sparandet över målet på , medan det har legat under. beräknas saldot i de svenska offentliga finanserna ha uppgått till av BNP, att jämföra med EU-snittet på -2,av BNP. har det preciserade överskottsmålet fastställts till ett överskott på av BNP. Enligt regeringens bedömning kommer den offentliga sektorns finansiella sparande att bli något lägre än det målsatta överskottet. Jämfört med budgetpropositionen har tillväxten visserligen reviderats upp, men har sysselsättningstillväxten reviderats ned markant. En finanspolitisk åtstramning under innevarande år skulle riskera att hämma den ekonomiska återhämtningen. Det övergripande målet om 2 procents överskott i genomsnitt över en konjunkturcykel ligger fast och sammantaget bedöms de beräknade överskotten vara förenliga med det av beslutade överskottsmålet. Regeringen återkommer med en bedömning av överskottet i höstens budgetproposition. Budgetpolitikens främsta styrinstrument är utgiftstaken. De årliga statliga utgifterna får inte överstiga den nivå till vilket utgiftstaket är bestämt. Systemet med utgiftstak medverkar till en utgiftsutveckling som är långsiktigt hållbar. I goda tider förhindrar utgiftstaket att tillfälligt högre inkomster används för varaktigt högre utgifter. Därmed undviks stora nedskärningar i sämre tider. Välfärden blir mer förutsägbar och trygg. Utgiftstaket har bidragit till att jämfört med många andra länder har starka offentliga finanser trots en utdragen internationell lågkonjunktur. Utgiftstakets återhållande effekt under högkonjunkturen har bidragit till att skapa möjligheter att under den senaste lågkonjunkturen stimulera den inhemska efterfrågan mer än vad som annars skulle ha varit möjligt. Utgiftstaket har sedan det infördes klarats samtliga år. är utrymmet under utgiftstaket mycket begränsat. Regeringen kommer därför att följa utgifts- utvecklingen noga. Finns det risk att ett beslutat utgiftstak kommer att överskridas kommer regeringen att vidta åtgärder eller föreslå nödvändiga åtgärder. Nivån på utgiftstaket bestäms i förväg. Regeringen avser att i budget- propositionen lämna förslag om ett utgiftstak . Regeringen kommer därvid att beakta behovet av en budgeteringsmarginal inom vilken ett utrymme för konjunkturella variationer i sysselsättningen avsätts. Beräkningarna av de takbegränsade utgifterna medför en budgeteringsmarginal på . beräknas en budgeteringsmarginal på ca respektive ca . Diagram 1.1 Utgiftstaken i kronor Anm.: För att skapa jämförbarhet över tiden har utgiftstaken korrigerats för tekniska förändringar som föranlett justeringar av utgiftstaket samt för en redovisningsförändring av stödet till kommunerna (se avsnitt 4.1.1). Diagram 1.2 Utgiftstaken i procent av BNP Anm.: För att skapa jämförbarhet över tiden har utgiftstaken korrigerats för tekniska förändringar som föranlett justeringar av utgiftstaket samt för en redovisningsförändring av stödet till kommunerna (se avsnitt 4.1.1). Stabila priser är en grundläggande förutsättning för en framgångsrik ekonomisk politik som ger hög tillväxt, ökad rättvisa och mer resurser till välfärden. En hög inflation försämrar förut- sättningarna för en uthålligt hög tillväxt och för stabilt hög sysselsättning och välfärd. En hög och svårförutsägbar inflation har dessutom negativa fördelningseffekter. har lagt fast att den övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet. bedriver på denna grund penning- politiken självständigt. definierar prisstabilitet som att ökningen av konsument- prisindex skall begränsas till med en tolerans på uppåt och nedåt. Regeringen stödjer penningpolitikens inriktning och står bakom inflationsmålet. drogs inflationen upp av kraftiga prishöjningar på energi, framför allt el. har dessa prishöjningar upphört att påverka inflationstakten. har prisutvecklingen varit dämpad tack vare en svag importprisutveckling och ett lågt inhemskt pristryck. Inflationen har därmed minskat kraftigt. Exklusive energipriser har inflationen avtagit . Inflationstrycket bedöms förbli lågt för att gradvis bli högre först i takt med att konjunkturen stärks. Inflationen mätt med konsumentprisindex (KPI) väntas vara . följande åren förutses inflationen ligga i linje med inflationsmålet. har baserat penningpolitiken på en bedömning av utvecklingen av UND1X. UND1X är ett mått på den underliggande inflationen som innebär att de direkta effekterna av förändrade räntor, skatter och subventioner exkluderas från konsumentprisindex. har dessutom pekat på att de stora tillfälliga effekterna av energiprisernas utveckling inte bör påverka de penningpolitiska besluten. beräknas den under- liggande inflationen (UND1X) ligga klart . beräknas den uppgå till , och i slutet av . Diagram 1.3 Inflation (KPI) och underliggande inflation (UND1X) -0,5 KPI exkl. el, bränsle och drivmedel -1,0 -1,5 UND1X exkl. el, bränsle och drivmedel Källor: , och . 1.4.1.1 Räntan och kronan De internationella räntorna har sjunkit under inledningen av 2004 i spåren av låga prisökningar. Räntorna ligger på en låg nivå. Flera centralbanker har fortsatt att sänka sina styrräntor och under inledningen av 2004 i syfte att understödja en konjunktur- återhämtning. har sänkt räntan till . Låga räntor och det senaste årets återhämtning på aktiebörserna skapar gynnsamma förutsättningar för en konjunktur- återhämtning. Kronan har stärkts , framför allt i förhållande till den amerikanska dollarn. Diagram 1.4 Bostadsräntor, 3 mån och () Källa: EcoWin. Diagram 1.5 Kronans utveckling mot TCW-index Källa: EcoWin. En väl fungerande lönebildning är av avgörande betydelse för en god samhällsekonomisk utveckling. Löneökningar inom de samhälls- ekonomiska ramarna möjliggör lägre arbetslöshet, högre sysselsättning och växande produktion. Det ger i sin tur utrymme för en förbättrad välfärd. För att målen för sysselsättning och arbetslöshet skall uppnås krävs både en stark internationell konjunktur och rimliga nominella löneökningar. Med högre totala löneökningar i jämfört med i våra viktigaste konkurrentländer riskerar arbets- lösheten att öka. De senaste årens utveckling visar att rimliga nominella löneökningar och ett ökat ansvarstagande av arbetsmarknadens parter skapar goda förutsättningar för hög sysselsättning, låg arbetslöshet och en god reallöneutveckling. Den nominella löneöknings- takten har endast varit ungefär hälften så hög som som reallöneutvecklingen varit betydligt bättre. Arbetsmarknadens parter har ett gemensamt ansvar för att förändringar av relativlöner sker inom ramen för det gemensamma löne- utrymmet. Ansvarstagande från arbets- marknadens parter i de pågående avtals- förhandlingarna är avgörande för den framtida sysselsättnings- och välfärdsutvecklingen. Arbetsmarknaden är fortfarande starkt könssegregerad. Kvinnor arbetar ofta inom lägre betalda yrken och har lägre befattningar. Jämfört med män arbetar kvinnor dessutom i högre grad ofrivilligt deltid. En skev fördelning av betalt och obetalt arbete förstärker inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. Osakliga löneskillnader på grund av kön måste försvinna. Lönediskriminering är olagligt. Även om man tar hänsyn till skillnader i yrkesval och sektorstillhörighet är löneskillnaderna mellan kvinnor och män fortfarande betydande. Detta är oacceptabelt. Orsakerna till dessa skillnader är flera. Det handlar om hur olika arbeten värderas, effekter av den segregerade arbetsmarknaden, men även om direkt lönediskriminering. Arbetsmarknadens parter är ansvariga för lönebildningen och staten har tagit sin del av ansvaret genom att förbjuda lönediskriminering. Den nya jämställdhetslagen är ett redskap för att utjämna osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män på grund av kön. En arbetsgrupp kommer att tillsättas 2005 med uppgift att se över jämställdhetslagen. Löne- bildningen är en fråga för parterna och omotiverade löneskillnader som beror på kön strider mot lagen. Regeringen följer aktivt detta arbete via JämO och . Utfallet av parternas arbete på detta område kommer att vara vägledande för behovet av ytterligare åtgärder. Arbetet för en jämställd arbetsmarknad måste också fokusera på att öppna hela arbetsmarknaden för kvinnor och män. Kvinnor och män skall ges samma utvecklingsmöjligheter på arbetsplatserna. Detta arbete måste bedrivas parallellt med arbetet inom andra politik- områden, inte minst familjepolitiken. Regeringen har i skrivelsen Jämt och ständigt (2002/03:140) för redogjort för de samlade insatser som görs för att öka jämställdheten inom alla politikområden och även på arbetsmarknaden. handlingsplan mot könsdiskriminerande löne- skillnader tas fram. 1.5Fler jobb och uthållig tillväxt En god och uthållig ekonomisk tillväxt ger resurser för satsningar på välfärd och rättvisa. Regeringens politik utgår från det 10-punkts- program för tillväxt som presenterades i regeringsförklaringen . ekonomiska tillväxt har till 2003 i genomsnitt varit , vilket är högre än genomsnittet för EU på . Det är också högre än historiska tillväxt (1970 till 2003) på . Det finns ingen enstaka åtgärd som ensam ger förutsättningar för en god tillväxt. Insatserna spänner över många områden. Grunden har varit att skapa stabila ramar för samhällsekonomin med sunda offentliga finanser och låga prisökningar. Reformer har genomförts för att förbättra olika marknader genom omregleringar och åtgärder för ökad konkurrens. Välfärdssamhällets grundläggande konstruktion med gemensam finansiering och allas delaktighet har hävdats. Det ekonomiska utbytet av extra arbetsinsatser har ökat genom förändringar av skatter och bidrag. Pensionssystemet har reformerats, utbildningen och forskningen har byggts ut och stora investeringar görs nu i infrastrukturen. Internationaliseringen och innebär nya möjligheter för , men också utmaningar för svensk ekonomi. Konkurrensen skärps för investeringar och produktion. Äldre teknik ersätts ständigt av modernare. I blir arbetskraften allt äldre. Dessa utmaningar kan bäst mötas med en dynamisk och flexibel ekonomi. Människor och kapital måste kunna flytta från branscher med lägre produktivitet till branscher med högre. Nya kunskaper ersätter gamla och olönsamma företag läggs ned och nya skapas. För att det skall kunna ske måste de ekonomiska drivkrafterna vara tydliga, regelsystemen enkla och välfärden fungera väl. Trygghet och utveckling är varandras förutsättningar. placerar sig högt i de flesta bedömningar av viktiga faktorer som bestämmer tillväxt och konkurrenskraft. kreditvärdighet har uppgraderats till den högsta I uppföljningen av har topplaceringar i rad och lyfts i flera avseenden fram som föredöme, bland annat när det gäller de offentliga finanserna, sysselsättning, forskning, utbildning och innovation. förutsättningar för tillväxt och förnyelse skall vidareutvecklas och förstärkas . Arbetet kommer att koncentreras på följande områden. -Stabil makroekonomi och sunda offentliga finanser. offentliga finanser är starkare än de flesta andra länders. Den uppnådda styrkepositionen skall upprätthållas. De budgetpolitiska målen ligger fast. -En väl fungerande arbetsmarknad. Sysselsättnings- och socialbidragsmålen skall nås. Den öppna arbetslösheten skall pressas tillbaka mot . behöver både fler sysselsatta och fler arbetade timmar. Insatser behövs för att öka integrationen av invandrade, korta arbetslöshetstiderna, minska sjukfrånvaron, öka rörligheten och att göra arbete mer lönsamt. Det behövs åtgärder inom utbildningssystemet för att stimulera ungdomar i att arbeta mer. -Utbildning och forskning ökar produktiviteten och människors trygghet i förändringen. är och skall fortsätta att vara en ledande kunskapsnation. Det kräver goda möjligheter till en grundutbildning och till ett livslångt lärande. Genom omfattande satsningar på grundforskning och forskar- utbildning läggs grunden för att öka antalet högkvalificerade arbeten. Regeringen avser att tillsätta en utredning om det så kallade lärarundantaget. För att förbättra position krävs insatser för att stärka forskning och utbildning. Regeringen avser att presentera en forskningspolitisk proposition . -Ökad konkurrens. Konkurrensförhållandena har förbättrats under en följd av år. Det svenska regelsystemet är internationellt konkurrenskraftigt. ligger långt fram vad gäller omregleringar av olika marknader. är dock prisläget högt i . av bristande konkurrens. Ytterligare insatser behövs för att effektivare bekämpa kartellbildning och missbruk av dominerande ställning. Utvecklingen inom teknik- och forsknings- intensiva näringar, som till exempel bioteknik och läkemedelsindustri, har en avgörande betydelse för välstånds- utveckling. Näringslivets forsknings- satsningar i kombination med statliga insatser gör att är det OECD-land som i procent av BNP investerar mest i forskning och utveckling. Avkastningen i form av ökad produktivitet och tillväxt måste dock bli bättre. Villkoren för entreprenörskap, företagande och innovation behöver ständigt förbättras för att bevara position som världsledande. Insatserna för företags- utveckling behöver samordnas och effektiviseras. En innovationsstrategi utarbetas för att stärka förmåga att skapa kunskap och omsätta den i hållbar tillväxt och nya jobb. Det är i samverkan mellan politik, näringsliv och högskola tillväxtens förutsättningar skapas. Utveckling av ny kunskap, effektivare användning av befintlig kunskap samt starkare drivkrafter för entreprenörskap är nödvändiga beståndsdelar i en strategi för tillväxt. Såddfinansiering och riskkapital- försörjningen för näringslivet skall stärkas. beräknas anslaget öka med . Ett arbete pågår med att inom befintliga ekonomiska ramar hitta former för att öka utbudet av kapital i tidiga skeden av en affärs- eller företagsutveckling som insatserna för företagsutveckling samordnas och effektiviseras. Betydande insatser görs för att främja samverkan kring forskning och utveckling, mellan universitet, högskola och näringsliv. Stödet till kvinnligt företagande förlängs. Ett arbete pågår för att korta handläggnings- tiderna vid registrering av företag genom att utökade möjligheter ges till elektronisk registrering. Ett brett åtgärdsprogram genomförs, som syftar till att åstadkomma enklare regler samt förbättrad myndighetsservice och tillgänglighet. metod för att mäta företagens administrativa börda tas fram. Fortsatta satsningar görs på design och bland annat pågår förberedelserna inför det utlysta . -Miljödriven teknik. har genom tilläggs- direktiv fått till uppgift att effektivisera och förenkla miljöprövningen utan att miljö- kraven sänks. Miljötekniksektorn är ett av framtidens tillväxtområden. En satsning görs på miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport för att skall bli ännu bättre på att utveckla och kommersialisera produkter och tjänster inom detta område. -Utbyggd infrastruktur. En samhällsekonomiskt väl utformad infrastruktur är en förutsättning för en uthålligt hög ekonomisk tillväxt. Stora investeringar har beslutats i vägar och järnvägar . Detta knyter samman . -Tryggare och effektivare välfärd. Välfärden skall fortsätta att utvecklas och moderniseras för att bidra till ökad tillväxt och sysselsättning. Stora investeringar görs inom områdena utbildning och forskning samt vård och omsorg. Med en stor offentlig sektor ställs särskilt höga krav på att välfärdssystemen är effektiva och stimulerar till arbete. Den svenska välfärden står sig väl i internationella jämförelser. -Nationell, europeisk och internationell samverkan. De bästa tillväxtförutsättningarna skapas i samverkan. Nära samverkan mellan samhällets olika aktörer är därför nödvändig. Nationell, regional och lokal samverkan behöver fortsätta att utvecklas. Ett fördjupat samarbete, inte minst i , behövs för att utforma bättre spelregler för rörligheten på olika internationella marknader. skall vara pådrivande i arbetet för att EU skall uppnå de mål som medlemsländerna enades om i . -Svenska ekonomiska intressen i utlandet skall främjas. Utrikeshandeln blir allt viktigare för svensk ekonomi. skall prioritera arbetet med att främja svensk export samt attrahera utländska direkt- investeringar. Omfördelning mellan olika grupper i samhället och mellan kvinnor och män underlättas när resurserna växer. Ekonomisk tillväxt underlättar en rättvis fördelning och en hållbar ekonomisk utveckling. Bättre utbildning och hälso- och sjukvård stärker tillväxten. Trygga människor vågar flytta, byta arbete, starta eget företag, gå en utbildning eller sätta barn till världen allt sådant som driver samhällsutvecklingen framåt på ett positivt sätt. Investeringar i ny teknik och ny kunskap bidrar till att jordens resurser används effektivare. En politik för tillväxt är uthållig bara om den leder till en jämnare fördelning av inkomstmöjligheter och arbete och en långsiktigt bättre miljö. 1.5.1Full sysselsättning och låg arbetslöshet Målet för den ekonomiska politiken är hög tillväxt och full sysselsättning. Arbetslinjen är en överordnad princip för tillväxtpolitiken. På alla områden måste politiken inriktas på att få fler i arbete. Det är bara med många människor i produktivt arbete som välfärden kan utvecklas, fördelningen bli rättvisare och jämställdheten öka. En hög arbetslöshet är slöseri med mänskliga resurser. sattes målet om 4 procents öppen arbetslöshet upp. Ambitionen var att halvera den öppna arbetslösheten . Det var en viktig framgång för den ekonomiska politiken och innebar att många människor kunde ta steget från öppen arbetslöshet in i arbete eller utbildning. Den svaga internationella ekonomiska utvecklingen har inneburit att den öppna arbetslösheten överstiger . Regeringens politik inriktas därför på kamp mot arbetslösheten. Minskad arbetslöshet skall framför allt åstadkommas genom ökad sysselsättning precis som skedde 2000. kompletterade regeringen och arbetslöshetsmålet med ett djärvt mål för sysselsättningen. Målet som sattes upp var att av befolkningen i åldern skall vara reguljärt sysselsatt 2004. Den ekonomiska tillväxten har i genomsnitt uppgått till vilket är ungefär den tillväxttakt som ansågs nödvändig för att nå målet. Men den reguljära sysselsättningen har i genomsnitt ökat , vilket kan jämföras med som bedömdes som nödvändigt för att nå målet. har befolkningstillväxten varit dubbelt så hög som den förväntade. överträffade ändå den faktiska utvecklingen den förväntade. De senaste årens svaga konjunktur har emellertid inneburit en låg efterfrågan på arbetskraft. Ett ökat intresse för studier har, tillsammans med konjunkturläget, medfört att allt fler personer studerar allt längre. har lyckats behålla en relativt hög sysselsättningsnivå och låg arbetslöshetsnivå jämfört med andra EU-länder. Diagram 1.6 Reguljärt sysselsatta i åldern 2064 år Källor: () och . Socialbidragsmålet kompletterar sysselsättnings- målen. Att tvingas vara långvarigt beroende av socialbidrag är att sakna ekonomisk själv- ständighet. Socialbidragsmålet innebär att antalet socialbidragsberoende skall halveras mellan åren 1999 och 2004, det vill säga från 57 600 helårspersoner. gynnsam , trots en svag konjunktur. minskat med 29 000, det vill bidragen tyder på en fortsatt minskning . Minskningen beror bland annat på en positiv sysselsättningsutveckling för invandrade. Diagram 1.7 Antal helårspersoner med socialbidrag Källor: och . Regeringen är fast besluten att fortsätta ansträngningarna att nå de uppsatta målen, även om den internationella konjunkturutvecklingen har inneburit att arbetet försvårats. Svensk arbetsmarknad står inför betydande utmaningar både på kort och på lång sikt.