prop · GR031d24 · 2004-01-01 00:00:00 — skickades avseende den del som omfattar den generella koldioxidskattebefrielsen för koldioxidneutrala drivmedel en begäran enligt mineraloljedirektivets (92/81/EEG) art. 8.4 om att få tillämpa differentierade punktskattesatser på koldioxidneutrala drivmedel. Anmälan omfattade också för fullständighetens skull full punktskattebefrielse för biogas, som redan är skattebefriat enligt ett tidigare s.k. 8.4-beslut. Efter att ha inhämtat vissa kompletterande uppgifter meddelade beslut i pilotprojektsdelen. har en överenskommelse arbetats fram mellan kommissionen, rådet och rörande ett direktiv om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel. EGdirektivet (2003/30/EG) publicerades i EGT () . Direktivet innebär att vissa andelar av den totala försäljningen av bensin och diesel skall utgöras av biodrivmedel. gemenskapen som helhet anges att , räknat på energiinnehållet, av försålda drivmedel skall utgöras av biodrivmedel. skall den totala andelen biodrivmedel utgöra av försålda drivmedel. Direktivet föreskriver däremot inte på vilket sätt medlemsländerna skall främja användningen av biodrivmedel. Utifrån dessa referensnivåer skall varje medlemsland sätta egna indikativa mål. Målen får avvika från referensnivåerna om detta kan motiveras, t.ex. utifrån ett medlemslands begränsade potential för produktion av biomassa, eller de resurser som används för produktion av biomassa för andra energiändamål. Det nationella, vägledande målet för första fasen skall rapporteras till EG- kommissionen efter att direktivet trätt i kraft, dvs. Det nationella målet för den andra fasen, 2010, skall anges i rapporten för . träffades även en politisk överenskommelse beträffande ett energiskattedirektiv vars regler rörande skattemässig behandling av biodrivmedel (art. 16) förväntas komma att gälla retroaktivt från . Regeringen beslutade om att tillsätta en utredning om introduktion av förnybara fordonsbränslen (M2003:2). Utredaren ska föreslå nationella mål och strategier för en fortsatt introduktion av förnybara fordonsbränslen, utreda frågan om skyldighet för bensinstationer att tillhandahålla minst ett förnybart fordonsbränsle 2005 och analysera möjligheten att införa någon form av drivmedelscertifikat. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Ett delbetänkande skall lämnas . Ett allvarligt hinder för introduktion av alternativa drivmedel i större skala är de höga produktionskostnaderna jämfört med bensin och diesel. Regeringens stöd är därför främst inriktat på forskning och utvecklingsinsatser med syfte att sänka kostnader. initierade ett nytt fyraårigt forsknings- och utvecklingsprogram för alternativa drivmedel. Efter långdragna förhandlingar har processen påbörjats mot en naturgasmarknad med gemensamma förutsättningar samt full marknadsöppning inom EU . På den svenska naturgasmarknaden har tröskelvärdet för att fritt kunna välja naturgasleverantör sänkts till en årlig förbrukning om naturgas. I rapporten av naturgaslagen (dnr N2002/12473/ESB) har dels lämnat en marknadsbeskrivning samt redovisat utvecklingen på naturgasmarknaden, dels gjort en djupare analys över de områden där en översyn av regelverket bedömts vara nödvändig och lämnat förslag till vissa ändringar. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att analysera den fortsatta utvecklingen på el- och naturgasmarknaderna (N2003:04). Utredaren skall i en första etapp analysera vilka åtgärder som krävs i svensk lagstiftning för att genomföra EGdirektiven om den inre marknaden för el och naturgas. Denna del av uppdraget skall redovisas . Utredaren skall också ta ställning till de bedömningar som redovisats i rapporten av naturgaslagen. fick in naturgasföretagens ingångsbalansräkningar. Vidare fick myndigheten tillgång till de transporttariffer naturgasföretagen tillämpar. har de lämnade uppgifterna kontrollerats och sedan publicerats. har naturgasföretagen lämnat in de första årsrapporterna till myndigheten och en databas för naturgasföretagens ekonomiska förhållanden är under uppbyggnad. Rapporteringen kommer att ligga till grund för fortsatta arbete med vidareutveckling av metoder och rutiner för tillsynsarbetet. På regeringens uppdrag har följt och analyserat utvecklingen på värmemarknaderna med avseende på priser, 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 konkurrensförhållanden, bränsleslag och utsläpp av koldioxid och andra miljöfarliga utsläpp i . I den andra uppföljningsrapporten som presenterades konstateras bl.a. ett trendbrott vad gäller fjärrvärmepriserna som ökat efter att ha varit relativt konstanta 2000. De stora fjärrvärmeföretagen, som har en lägre prisnivå jämfört med de små företagen, har höjt priserna relativt mer än de små företagen. De kostnadsjämförelser som gjorts visar vidare att byten från elvärme till fjärrvärme respektive värmepumpar eller biobränslen är ekonomiskt motiverade. I den tredje uppföljningsrapporten som redovisades konstateras att fjärrvärmepriserna fortsatt att stiga och att de ökat mer än konsumentprisindex. Till följd av stigande elpriser har dock fjärrvärmens konkurrenskraft stärkts. Historiskt låga räntenivåer tillsammans med höga elpriser har även medfört att värmepumpar har stärkt sin konkurrenskraft. Vidare konstateras att de miljöfarliga utsläppen från fjärrvärmesystemen minskat 2001 till följd av ökad användning av biobränslen och ökat spillvärmeutnyttjande. Regeringen gav i uppdrag att handha kontroll och utvärdering av så kallade pilotprojektsdispenser vilka regeringen meddelat med stöd av lagen (1994:1776) om skatt på energi. konstaterar i sin rapport att fyra företag/dispensinnehavare tillverkat, alternativt importerat, rapsmetylester () och bioetanol (biogas är befriat från drivmedelsskatt genom ett så kallat 8.4 undantag varför några pilotprojektsdispenser ej meddelats). Dispensinnehavare har även köpt de aktuella drivmedlen av varandra eller andra importörer. Den totalt använda volymen biodrivmedel underskrider den i pilotprojektsdispenser medgivna volymen. Skattebefriad RME har använts i en omfattning som motsvarar en tredjedel av den totalt medgivna volymen. Användningen av bioetanol har dock uppgått till nära den dispensgivna volymen efter att produktion och användning av 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 etanol från företaget i etablerats. Regeringen gör bedömningen att gasmarknadsreformen har fungerat tillfredställande. Efter att reformen har varit i kraft har dock behovet av vissa korrigeringar av regelverket kunnat konstateras, för att marknaden skall kunna fungera som tänkt. Nästa steg i marknadsöppningen har tagits genom att tröskelvärdet för att fritt kunna välja leverantör sänkts till en årlig förbrukning om naturgas . Denna gräns gäller . Den fortsatta marknadsöppningen kommer , mot bakgrund av de revideringar av gasmarknadsdirektivet som gjorts, att ske i en snabbare takt. insatser i fråga om bearbetning av naturgasföretagens årsrapporter samt utvecklandet av metoder för tillsyn, kan behöva utökas. Regeringen har tillsatt en utredning som skall lämna förslag till lagstiftning och regelverk i övrigt som krävs för att genomföra direktivet i svensk rätt och därtill analysera om det finns andra förbättringar att göra på naturgasmarknaden. Regeringen avser att återkomma till med sina slutsatser och ställningstaganden i dessa frågor. Regeringen bedömer att uppföljningar av värmemarknaderna har ökat pristransparensen på värmemarknaderna. Regeringen bedömer att de utredningsinsatser som genomförs avseende fjärrvärmens konkurrenssituation på värmemarknaderna bör skapa förutsättningar för en mer välfungerande värmemarknad. Regeringen avser återkomma till beträffande dessa frågor. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 6 Verksamhetsområde Politik för ett uthålligt energisystem Det energipolitiska programmet innehåller ett program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem för sjuårsperioden 2004. Programmet indelas i energipolitiska åtgärder på kort sikt (1998 2002), åtgärder för ett långsiktigt uthålligt energisystem (1998 2004) samt energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser (1998 2004). energipolitiska beslut omfattar åtgärder för den fortsatta omställningen av energisystemet. Beslutet innebär en mer ambitiös och långsiktig inriktning för såväl främjande av elproduktion från förnybara energikällor som för åtgärder för effektivare energianvändning. Ett kvotbaserat elcertifikatsystem infördes , vilket ersätter de flesta av de tidigare bidragen för att främja elproduktion från förnybara energikällor. Vad gäller åtgärder för effektivare energianvändning inriktas dessa på styrmedel som stödjer den effektivisering som sker spontant i samhället och är anpassade till marknadens mekanismer, främst i form av insatser för information och kunskapsspridning. Bidrag ges bl.a. till energirådgivning samt teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. har ett huvudansvar att genomföra åtgärderna inom verksamhetsområdet för ett uthålligt energisystem. Även , , Verket för innovationssystem (), och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) samt länsstyrelserna har ett viktigt ansvar för att genomföra vissa insatser inom programmet. Målet är att energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid omvandling och utveckling av all energiteknik. Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn i är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. Det övergripande målet för energiforskningen är att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens på energiområdet inom universiteten, högskolorna och näringslivet i enlighet med energipolitiska beslut. Målet för satsningen på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik är att sänka kostnaderna för, och , kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 För att följa upp resultatet under verksamhetsområdet, har låtit utarbeta en plan för uppföljning och utvärdering av energipolitiska program (Ds 2000:14). Enligt planen skall berörda myndigheter redovisa antalet ansökningar om bidrag, samt sökt och beslutat belopp. Vidare redovisas för programmets olika delar resultatindikatorer avpassade till verksamhetens karaktär. tog fram en strategi för uppföljning och resultatredovisning av det långsiktiga energipolitiska programmet vilken därefter fortlöpande har utvecklats. Vidare pågår ett utvecklingsarbete för att ta fram förbättrade resultatmått för uppföljning och utvärdering av åtgärderna inom 2002 års energipolitiska program. Resultatindikatorerna för åtgärderna för att dels minska elanvändningen, dels öka tillförseln av el från förnybara energikällor under Energipolitiska åtgärder på kort sikt utgörs exempelvis av det beräknade effekttillskottet, den årliga elreduktionen/elproduktionen, liksom kostnaden i kronor per kW (effekt) och i kronor per kWh (energimängd). För denna typ av stöd redovisas även miljöindikatorer som visar hur åtgärderna har påverkat utsläppen av svavel, kväveoxider, koldioxid, flyktiga organiska ämnen (VOC) och tjära. För utveckling av teknik för framtidens energisystem under Ett långsiktigt uthålligt energisystem redovisas indikatorer knutna till insatser över tiden, kvalitet och relevans samt möjliga resultat. För Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser redovisas indikatorer som t.ex. projekt- och reduktionskostnader, fördelat på länder och olika typer av projekt. energipolitiska program ligger tyngdpunkten på forskning, utveckling och demonstration av ny teknik för effektivare tillförsel och användning av energi. Syftet är att kraftigt minska kostnaderna för ny miljövänligare och effektivare energiteknik. energipolitiska beslut omfattar ett kort- och ett långsiktigt program. Det kortsiktiga programmet har varit inriktat på att kompensera bortfallet av elproduktion från den andra reaktorn i . Programmet har syftat till att 2002 minska användningen av el för uppvärmning, utnyttja det befintliga elsystemet effektivare och öka tillförseln av el och värme från förnybara energikällor på ett kostnadseffektivt sätt. beslutade regeringen om direktiv till en särskild utredare med uppdrag att granska och utvärdera insatserna inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program och analysera behovet av förändringar, lämna förslag till riktlinjer för det långsiktiga energipolitiska programmet inför den planeringsperiod som inleds och redovisa insatser som skall leda till en långsiktigt hållbar energiförsörjning (dir. 2001:122). Uppdraget redovisades (SOU 2003:80). Regeringen avser att återkomma med ett förslag om utformningen av det långsiktiga energipolitiska programmet inför en fortsättning . beslutade i enlighet med regeringens förslag om energipolitiska åtgärder i propositionen Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). energipolitiska riksdagsbeslut innebar en delvis ny inriktning på åtgärder för att främja förnybar elproduktion och effektivare energianvändning. Vad gäller el producerad från förnybara energikällor fastställde målet att användningen skall öka med års nivå till 2010 (bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). godkände regeringens förslag till lag om elcertifikat (prop. 2002/03:40, bet. 2002/03:NU6, rskr. 2002/03:133). Elcertifikatsystemet syftar till uppnå målet om att öka användningen av förnybar el med till 2010 som teknikutveckling stimuleras och kostnaderna hålls nere. Elcertifikatsystemet ersätter investerings- och driftsstöden till förnybar elproduktion. Vid sidan om elcertifikatsystemet finns emellertid för vindkraften ett särskilt stöd för teknikutveckling och marknadsintroduktion. När det gäller åtgärder för effektivare energianvändning är syftet med åtgärderna att stimulera användningen av befintlig energieffektiv teknik och främja introduktionen av ny energieffektiv teknik. informations- och kunskapsspridning, i samarbete mellan , regional och central nivå samt genom att stimulera till miljöanpassad produktutveckling. Insatserna för effektivare energianvändning och teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik inom 2002 års energipolitiska program fortsätter. Energipolitiska åtgärder på kort sikt Åtgärder för minskad elanvändning De energipolitiska åtgärderna på kort sikt inom 1997 års energipolitiska program innefattar ett flertal åtgärder med syfte att minska elanvändningen i bostäder och lokaler. Insatserna bestod inledningsvis av stöd till konvertering av fastigheter och anslutning till fjärrvärme, stöd till konvertering till individuell uppvärmning, samt stöd till effektminskande åtgärder. Stödet till eleffektminskande åtgärder avskaffades efter att analys visat att åtgärderna hade marginell effekt på eleffektuttaget under höglastperiod. Efterfrågan på stödet var stor men avsåg i stor utsträckning bidrag till installation av braskamin, det minst fördelaktiga alternativet då det gäller målsättningen att uppnå energi- och effektreduktion. infördes ett stöd till utbyggnad av fjärrvärmenätet. Vidare infördes ett statligt stöd till investeringar i solvärme . Stödet syftar dels till att främja användningen av solvärmeteknik för uppvärmning av bostäder, dels till att främja utvecklingen av mer kostnadseffektiv solvärmeteknik. Med undantag för stödet till investering i solvärme har åtgärderna för minskad elanvändning upphört i och med programperiodens slut. Stödet till investeringar i solvärme fortsätter enligt 2001/02:143, 2001/02:NU17, 2001/02:317). Några ytterligare medel för åtgärderna för minskad elanvändning har ej anslagits efter utgången av 2002. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Förordningarna (1997:634) om statligt bidrag till investering för ombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnader till fjärrvärme och (1997:635) om statligt bidrag till vissa investeringar för att minska elanvändningen i gäller dock fortfarande för ansökningar som inkommit till . uppgick utgifterna för samtliga åtgärder för minskad elanvändning till , vilket kan jämföras med . Åtgärder för att öka tillförseln av förnybar elproduktion m.m. Åtgärderna för att öka tillförseln av el från förnybara energikällor genomförs i form av stöd för investeringar i vindkraftverk, småskaliga vattenkraftverk och anläggningar för kraftvärmeproduktion. Målet är att produktionen av el från förnybara energikällor skall öka med 2002 (prop. 1996/97:84, 1996/97:NU12, 1996/97:272). sammanställning av utfallet av insatserna återfinns i avsnitt 6.5, resultatbedömning. Vid sidan av de olika investeringsbidragen för ökad tillförsel av el från förnybara energikällor fanns fram till ett särskilt stöd till småskalig elproduktion, den s.k. 9öringen. Stödet har betalats ut till köpare av el som producerats men ersattes av elcertifikatsystemet. 9öringen har lämnats under förutsättning att det träffats ett avtal där det framgår att stödet i sin helhet kommer innehavaren av den småskaliga produktionsanläggningen till godo. I statsbudgeten anvisades för 9öringen. Utgifterna för samtliga åtgärder inom 1997 års energipolitiska program för att öka tillförseln av överlämnade regeringen propositionen Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143) till . 2001/02:NU17, 2001/02:317). propositionen föreslås ett antal åtgärder för att 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 öka tillförseln av el producerad med förnybara energikällor. Målet är att användningen av el från förnybara energikällor skall öka med års nivå . Om det visar sig att det finns förutsättningar för att ytterligare öka elproduktionen med förnybara energikällor, är det regeringens bedömning att en lämplig ambitionsnivå skall vara att öka den årliga elproduktionen från förnybara energikällor med års nivå till 2012. Medlet för att nå de uppställda målen är ett kvotbaserat elcertifikatsystem vars tekniska utformning presenterades (SOU 2001:77) och principutformning redogjordes för i proposition 2001/02:143. Elcertifikatsystemet anmäldes till för godkännande. Kommissionens fattade beslut och beslutet innebar att åtgärden delvis inte utgör statligt stöd och delvis utgör statligt stöd som är förenligt med EGfördraget. I propositionen Elcertifikat för att främja förnybara energikällor (prop. 2002/03:40) presenterades utformningen av den nya lagen om elcertifikat. Lagen trädde i kraft . Vid riksdagsbehandlingen av propositionen 2002/03:40 kom till slutsatsen att även torv bör berättiga till elcertifikat (2002/03:NU6). Skälen för denna slutsats var enligt utskottet miljömässiga. Om inte torv blir certifikatberättigande kommer torven som bränsle i kraftvärmeverken att kunna konkurreras ut av kol. Utskottet konstaterar att en sådan förändring av elcertifikatsystemet kräver förnyad prövning av . Mot bakgrund av utskottets betänkande utarbetade regeringen ett förslag till ändring av lagen om elcertifikat. Förslagen presenterades i promemorian Förslag till ändringar i lagen (2003:113) om elcertifikat (N2001/10077/ESB). Förslaget innebär att innehavaren av en godkänd produktionsanläggning där el produceras med användning av torv skall vara berättigad att tilldelas elcertifikat för den andel av elproduktionen som kan hänföras till torvförbränningen. Promemorian har remissbehandlats. Förändringen i elcertifikatsystemet har anmälts till för godkännande. Regeringen avser återkomma i denna fråga i en proposition . Vid sidan om elcertifikatsystemet föreslogs i propositionen 2001/02:143 särskilda åtgärder för Dessa åtgärder består av tre delar; ett stöd till teknikutveckling och marknadsintroduktion, ett nationellt planeringsmål för vindkraft och ett avtrappande övergångsstöd (den tidigare s.k. miljöbonusen). Syftet med teknikutveckling och marknadsintroduktion är att i samverkan med näringslivet minska kostnaderna för nyetablering av vindkraft i havs- och fjällområden där också en stor teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskaliga vindkraftstillämpningar. Stödet anmäldes till och fick kommissionens beslut i ärendet. Regeringen beslutade om förordningen om bidrag till en effektiv och miljöanpassad energiförsörjning, vari bl.a. stödet till marknadsintroduktion av vindkraft ingår (2003:564). har inlett diskussioner med vindkraftbranschen i syfte att identifiera lämpliga projekt som kan komma i fråga för stödet. har även, med utgångspunkt från planeringsmålet, fortsatt arbetet med att utse områden av riksintresse för vindkraft. pågår arbete ute i länsstyrelserna och enligt bedömning kommer riksintressena att vara utsedda . I nämnda proposition bedömde regeringen att den s.k. miljöbonusen bör bibehållas som en successiv nedtrappning sker. Ett sådant kompletterande övergångsstöd har anmälts till EG kommissionen för godkännande. Det kompletterande stödet föreslås få samma grundkonstruktion som den tidigare miljöbonusen, d.v.s. ett avdrag för den som yrkesmässigt levererar elektrisk kraft. Förslaget är dock att avdraget enbart gäller anläggningar fram till de nått . Dessutom differentieras avdraget beroende på om anläggningen ligger till havs eller om den är landbaserad (se vidare i Förslag till statsbudget, finansplan m.m., vol. Ellagen (1997:857) innehåller bestämmelser om nedsättning av nättariffer för mindre produktionsanläggningar (4 kap. 10 §). Innebörden av bestämmelsen är att en innehavare av en småskalig elproduktionsanläggning endast skall betala för den del av nättariffen som motsvarar årlig kostnad för mätning och Bestämmelsen har med tiden inneburit att nätföretag, som inom sitt koncessionsområde har särskilt gynnsamma förhållanden för småskalig elproduktion, har fått vidkännas betydande kostnadsökningar. Regeringen har därför gjort bedömningen att bestämmelsen får effekter som inte är önskvärda men att det inte finns tillräckligt med underlag för att ta bort bestämmelsen (prop. 2001/02:143 s. 102). Regeringen beslutade att låta utreda frågan i inom ramen för kommittén för Fortsatt utveckling av el- och naturgasmarknaderna (dir. 2003:22). I uppdraget ingår att kartlägga konsekvenserna av att ta bort gällande bestämmelse. Utredaren skall även föreslå alternativ till att ta bort bestämmelsen. Uppdraget skall redovisas . fick i uppdrag att efter samråd med lämna förslag på åtgärder som behöver vidtas med anledning av att EU:s direktiv /77/EG skall kunna genomföras i svensk lagstiftning (dnr N2002/5780/ESB, dnr N2002/5781/ESB). Syftet med direktivet är att skapa ett ramverk som bidrar till att öka andelen elproduktion som baseras på förnybara energikällor på den inre marknaden för el. Uppdragen redovisades och har därefter remissbehandlats. Enligt EGdirektivets artikel 5 skall medlemsstaterna se till att el producerad från förnybara energikällor kan garanteras vara producerade med sådana energikällor som avses i direktivet. föreslår därför ett antal ändringar i regelverket för att tillgodose dessa behov. Med utgångspunkt från EG- direktivet, och remissbehandlingen av denna, beslutade regeringen om propositionen Vissa elmarknadsfrågor (prop. 2002/03:85). I propositionen föreslås även en lag om ursprungsgarantier avseende förnybar el. Lagen, som till stora delar bygger på lagen om elcertifikat, ger producenter av förnybar el en rätt att av få en ursprungsgaranti som intygar att en viss mängd förnybar el har producerats i en viss produktionsanläggning . beslutade enligt regeringens förslag (bet. 2002/03:NU11, rskr. 2003/03:233) och lagen träder i kraft . Vid sidan om ursprungsgarantierna föreslår Energi- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 myndigheten inga ändringar i det svenska regelverket för införlivandet av EG-direktivet.