prop · GR03101 · 2004-04-16 00:00:00 — de i , , och , som tillsammans svarar för en tredjedel av det totala produktions- värdet, har ökat sin produktion av tjänster. Enligt statistik från har antalet inskrivna studenter stigit med mer än en fjärdedel och antalet avlagda examina . Produktionen av statliga näringslivstjänster upp- gick till 2003. Räknat i fasta priser är det en marginell minskning jäm- fört med året innan. Produktionsvolymen har dock ökat (diagram 10.6). Diagram 10.6 Produktion av statliga näringslivstjänster 19932003, volymförändringar Näringslivtjänster exkl. transport och Transporttjänsterna, som huvudsakligen produceras av och , svarar för två tredjedelar av det totala produktions- värdet inom näringslivstjänsterna. De har stigit med en fjärdedel . Avskrivningarna på de statliga vägarna och järnvägarna, som påverkar beräkningen av produktionsvärdet i nationalräkenskaperna, har uppgått till av produktionen. i slutet på 1990- talet var andelarna särskilt höga. Kurvornas utseende i diagram 10.6 kan därför till en del förklaras av avskrivningskalkyler. Antalet anställda vid har minskat med närmare en femtedel medan sysselsättningen inom varit ungefär oförändrad . Produktionen av andra näringslivstjänster än transporter har sammantaget minskat kraftigt i volym . Nedgången har varit spridd på många myndigheter, men koncentrerad till periodens fem första år. är ett exempel och skogsvårdsorganisationen ett annat. Den sjunkande produktionen förklaras av en minskad efterfrågan på de tjänster Lantmäteri- verket tillhandahåller. Inom skogsvårdsorganisa- tionen är den huvudsakliga orsaken avvecklingen av beredskapsverksamheten. Produktionsned- gången avspeglas också i att antalet anställda minskade markant . Inom området samhällsskydd och rättskipning producerades tjänster till ett värde av 2003. Det innebär en uppgång i volym . De olika del- områdena visar dock på stora skillnader i utveck- lingen (diagram 10.7). Diagram 10.7 Produktion av samhällsskydd och rättskipningstjänster 19932003, volymförändringar Polisväsendet svarar för mer än hälften, , av tjänsteproduktionen inom området. Produktionen av polistjänster har varierat mar- ginellt mellan åren . Enligt preliminära uppgifter skedde den tydligaste uppgången , för att därefter åter minska något i volym. Sedan 1990- talets början har antalet anställda inom polis- väsendet dock minskat med . Området rättskipning, som omfattar såväl domstolar och åklagare som kronofogdar, svarar för knappt en fjärdedel av produktionsvärdet inom området som helhet. I motsats till många andra statliga verksamheter har produktionen ökat i volym andra hälft, med en femtedel. tycks ha inneburit en utplaning av tillväxttakten. Även inom detta område har sysselsättningen minskat . Särskilt tydligt har det märkts för domstolsväsendet, inom vilket det bedrivs ett omfattande reformarbete som bl.a. innefattar renodling av domstolsorganisationen och sam- manslagningar av tingsrätter. Inom kriminalvårdsmyndigheterna, med drygt en femtedel av produktionsvärdet, har ut- vecklingen varit den spegelvända jämfört med rättsväsendet. Nedgången andra hälft var lika markant som uppgången första år. Antalet anställda har visserligen minskat , men inte lika markant som inom domstolarna och polisen. Produktionen av de s.k. allmänna statliga för- valtningstjänsterna har minskat kraftigt, särskilt . Myndigheterna inom ekonomi, planering, skatter och tullar pro- ducerade tjänster för 2003 och volymen minskade med över en femtedel (diagram 10.8). Diagram 10.8 Produktion av allmänna statliga förvaltnings- tjänster 19932003, volymförändringar Utvecklingen förklaras dock delvis av sådana strukturella förändringar som att Byggnads- styrelsen lades ned 1994 och att alla departement samlades1997 till en enda myndighet, . Korrigerat för detta reduceras nedgången i de allmänna förvaltningstjänsterna till perioden 19932003. Den uppgång som illustreras i diagram 10.8 förklaras till stor del av , där produktionen, på det sätt som den mäts i officiell statistik, tillfälligt påverkades av kraftigt ökade omkostnader i samband med försälj- ningen av Teliaaktier. Diagram 10.9 visar utveck- lingen av tjänsteproduktionen i rensat för extraordinära kostnader i samband med aktieförsäljningen. Diagram 10.9 Produktion av tjänster vid , skattemyndigheterna och länsstyrelserna 19932003, volymförändringar , skattemyndigheterna och länsstyrelserna svarar för två tredjedelar av pro- duktionen inom de allmänna förvaltningstjäns- terna. tjänster har stadigt ökat i volym andra hälft. En förklar- ing till detta är att EU-medlemskapet har inne- burit en stigande arbetsvolym för . Den större tjänsteproduktionen åter- speglas också i att antalet anställda i har ökat, en ökning med ungefär 1 000 personer eller . Så gott som alla andra myndigheter inom om- rådet påvisar nedgångar. Skattemyndigheterna, med av produktionen, mins- kade t.ex. 19932003 med drygt en fjärdedel. Även i länsstyrelserna har produktionen gått ned. handlar det om en minskning med närmare en femtedel. Vård och socialt skydd Inom området vård och socialt skydd produ- cerades tjänster för . Det är en nedgång med i volym (diagram 10.10). Diagram 10.10 Produktion av vård och socialt skydd 1993 2003, volymförändringar Vård och socialt skydd exkl. arbetsmarknadsåtgärder Vård och socialt skydd totalt Administration av socialförsäkringar svarar för hälften av produktionskostnaderna och de stat- liga arbetsmarknadsåtgärderna för knappt en fjärdedel. Resterande verksamhet inom området bedrivs av myndigheter inom social omsorg, t.ex. av och Statens institutions- styrelse, och inom hälso- och sjukvård, t.ex. av , och . Det är framför allt myndigheterna inom arbetsmarknadsområdet, dvs. arbetsförmed- lingar, och länsarbets- nämnder, som svarar för produktionsminsk- ningen. Tjänstevolymen har mer än halverats . Nedgången på området som helhet motverkades av att produktionen inom försäk- ringskassorna har ökat . Från den tidpunkten har även de anställda blivit fler med årliga ökningar på . Sammantaget har verksamheten inom vård och socialt skydd utanför arbetsmarknadsområdet ökat . Inom kulturområdet producerades tjänster för . har produktionen minskat med . Nedgången förklaras till stor del av att vissa kyrkliga tjänster, som tidigare räknats som statliga, efter i stället ingår som en del i hushållens intresseorganisationer. Om hänsyn tas till huvudmannaskapsbytet var produktionsvolymen en tiondel lägre 2003 än 1993. De statliga museerna svarar tillsammans för en tredjedel av produktionsvärdet och Riksantik- varieämbetet är den största myndigheten inom området. Eftersom av och verksamhet finansieras via anslag räknas även de till det stat- liga kulturområdet, trots att de drivs i bolags- form. iakttagelser i årlig revision 11 iakttagelser i årlig revision bedriver revision genom årlig revision och effektivitetsrevision. Den årliga revisionen avslutas genom uttalanden i revi- sionsberättelser om bl.a. myndigheternas års- redovisningar. I detta kapitel redovisas revisionsberättelser med invändning avseende 2003. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med en bedömning av vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas med anledning av invändningarna. Den invändning som avser kommenteras i skrivelsen i avsnitt 4.5 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. I budgetpropositionen avser rege- ringen även redovisa och kommentera Riks- revisionens granskningsrapporter som lämnats av effektivitetsrevisionen. och därav föranlett riksdagsbeslut, skulle överta fordon som används i av staten upphandlad trafik från till marknadsvärde. Övertagandet har skett till SJ AB:s bokförda värde. Då inte har presenterat underlag som styrker att överlåtelsen skett till marknadsvärde kan inte ta ställ- ning till om överlåtelsen gjorts i enlighet med regeringens proposition och beslut. () har korrigerat fel i redovisningen orsakade av tidigare brister i den interna styrningen och kontrollen. Denna korrigering har medfört att anslaget 25:77 m.m., inom utgiftsområde 16, överskridits med . CSN har i samband med korrigeringen av redovisningen inte haft rege- ringens beslut att med särskilda medel täcka överskridandet. Nedan lämnas en redovisning av de invändningar lämnat i 19 myndigheters revi- sionsberättelser avseende . Antalet invändningar 2002 var 14. invändning avser Statens järnvägars underlag till beslut om över- tagande av fordon från . Avtal om över- tagande av dessa fordon har undertecknats och affären har slutförts . Enligt regeringens proposition 2002/03:86, Forum för levande historia På grund av bristande rutiner saknas i årsre- dovisningen en redovisning av kostnader och intäkter per verksamhetsgren i enlighet med kraven i 3 kap. 2 § förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Regeringen erhåller härmed inte genom årsredovisningen underlag för en bedömning av kostnader och intäkter per verksamhetsgren. I resultatredovisningen lämnas ingen redovisning av verksamhetens kostnader och intäkter i enlighet med kraven i 3 kap. 2 § förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetun- derlag (fördelning per verksamhetsgren). anser att försvarets radio- anstalt (FRA) har bristande rutiner för att säker- ställa värdet på balansräkningsposten Materiella anläggningstillgångar. Bristerna har medfört att FRA inte har kunnat visa att värdet på anlägg- ningstillgångar och statskapital ger en rättvisande bild. Invändningen gäller ledningens förvaltning och brister i intern styrning och kontroll avseende: -anslagsposten 2, anslaget 6:2 Utveckling och anskaffning, vidmakthållande och avveckling av anläggningar, inom utgiftsområde 6, har över- skridits med , -i balansräkningsposten Avräkning med stats- verket, fanns vid årets utgång en okänd differens om netto , -anslagsvillkoret 26, som anger att högst får användas för viss verksam- het, till anslagsposten 1, anslaget 6:1 Förbands- verksamhet och beredskap m.m., inom utgifts- område 6, har överskridits med . Kemikalieinspektionen har underlåtit att göra en erforderlig nedskrivning av förbättringsutgifter på annans fastighet och därtill amortering av lån till ett värde av . En korrekt redovisning hade medfört att inspektionens anslagskredit hade överskridits med 0,48 mil- joner kronor. Slottsstaten har inte företett dokumen- tation som visar att den schablonmässiga kost- nadsfördelningsmodell som tillämpas ger en rätt- visande bild av verksamhetens kostnader (för- delning mellan Hovstaten och Slottsstaten). Av 16 § anslagsförordningen framgår att utgifter för transfereringar skall avräknas mot anslag det budgetår då betalning sker. har, som följd av bristande intern styrning och kontroll, avräknat anslaget 33:1 ap 9 Allmänna regionalpolitiska åtgärder, inom ut- giftsområde 19, med av- seende utbetalningar som gjorts 2004. Redo- visningen av anslagsposten är därmed inte rätt- visande. har inte bokfört erhållna bidrag från EG:s regionala utvecklingsfond och på sammantaget . Som en följd av detta har berörda inkomsttitlar på statsbudgeten inte gottgjorts dessa inkomster. har inte uppvisat dokumen- tation som visar att kostnadsfördelningen mellan verksamhetsgrenarna Prövning av ansökan och Mottagandeverksamhet ger en rättvisande bild av kostnaderna. har, beroende på bristande intern styrning och kontroll, överskridit bemyn- diganderamar för anslag inom utgiftsområde 20: för anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden () med , för anslaget 34:5 Miljö- forskning () med och anslaget 34:14, Stöd till klimat- investeringar () med 225 mil- joner kronor. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar, anslag 10:5 ap.1, som disponeras av Ombuds- mannen mot etnisk diskriminering, har ett negativt utgående överföringsbelopp i anslags- redovisningen på . Tilldelad anslagskredit för samma anslag är . Anslaget har därmed utan regeringens medgivande överskridits med . Som framgår av () årsredovisning redovisar RGK lån med kre- ditrisk till nominella belopp utan hänsyn till eventuella befarade förluster. RGK:s fordran avseende lån med kreditrisk uppgår till . Enligt förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag 5 kap. 5 § skall en anläggningstillgång som på balansdagen har ett lägre värde, än ett belopp motsvarande utgifterna för tillgångens förvärv, skrivas ned till detta lägre värde, om det kan antas att värde- nedgången är bestående. Vägledning för den kompletterande information som kan erfordras ges i rekommendation nr 27. RGK har inte följt gällande redovisningsregler eftersom RGK varken gjort individuell värdering med beaktande av eventuella nedskrivnings- behov eller lämnat kompletterande information som gör det möjligt för läsaren att själv bedöma om värdet på de redovisade tillgångarna avviker från vad som redovisats i balansräkningen. Riks- revisionen har därmed inte möjlighet att bedöma om balansposten ger en rättvisande bild av värdet på utestående lånefordran. RGK har överskridit anslag 2:3 anslagspost 2 Kostnader för Cassa Nova, inom utgiftsområde 2, med . Rikstrafiken har, beroende på bristande intern styrning och kontroll, överskridit anslaget 36:12, inom utgiftsområde 22, med 0,2 miljoner kro- nor. Rikstrafiken har tecknat avtal om förhyrning och vidareuthyrning av tågsätt. Befogenhet här- för saknas. Sameskolstyrelsen (SamS) redovisar ett under- skott avseende den avgiftsfinansierade verk- samhetsgrenen Samisk förskola och fritidshem på . Detta under- skott baseras delvis på en fördelning av kost- nader som SamS inte har styrkt, varför det inte är möjligt att ta ställning till riktigheten i det redovisade underskottet. Konsekvenserna av en felaktig fördelning av kostnader blir att kravet på full kostnadstäckning inte efterlevs och att kostnader därmed felaktigt finansieras med anslag. har återkallat sin årsredovisning . har i strid med anslagsförordningen (1996:1189) avräknat anslaget 25:1 ap 1, inom utgiftsområde 16, med utbetalningar för pen- sionspremier med ett belopp som är högre än vad angett som preliminär premie. Utgående överförings- belopp på anslaget har därigenom redovisats med ett för lågt belopp om . har brustit i sin budgetering och budgetuppföljning. Detta har medfört att nämnden överträtt sina befogenheter genom att överskrida anslagskrediten avseende förvalt- ningsanslaget. Verket för näringslivsutveckling () dis- ponerar enligt regleringsbrev medel på anslag 38:1 förvaltningskostnader, inom utgiftsområde 24, för uppbyggnad av ärendehanteringssystem inom de regionala stöden (NYPS). Myndigheten har belastat anslag för allmänna regionalpolitiska stöd, 33:1 ap 22.1, ändamål 5, projektverksamhet, inom utgiftsområde 19, med för utvecklingskostnader avseende NYPS. har härigenom belastat anslaget 33:1 ap. 22.1 med utgifter för andra ändamål än de av regeringen beslutade. har förutom de ovan angivna in- vändningarna lämnat upplysningar i myn- digheters revisionsberättelser. De avser huvud- sakligen att granskningen även har avsett komp- letterande material som myndigheterna lämnat efter , vilken är tidpunkten då årsredovisning senast skall lämnas enligt föror- dning (2000:605) om årsredovisning och bud- getunderlag. 12 Revision av EU-medel Europeiska revisionsrättens (revisionsrätten) främsta uppgift består i att genomföra obe- roende granskning av Europeiska unionens inkomster och utgifter, och härigenom bedöma hur de europeiska institutionerna förvaltat och genomfört EU-budgeten. Rättens gransknings- makt omfattar alla organ som förvaltar eller mottar EU-medel. Detta innebär att revisions- rätten inte bara granskar EU:s institutioner, utan även medel som administreras på nationell, regional och lokal nivå, samt de slutliga mot- tagarna av stöd från EU. Revisionsrätten granskar om samtliga EU:s inkomster och utgifter varit lagliga och korrekta, samt i förlängningen om den ekonomiska förvaltningen varit sund. Syftet med revisions- rättens arbete är att bidra till att förbättra den ekonomiska förvaltningen samt den finansiella kontrollen av Europeiska unionens medel på alla nivåer. Revisionsrättens arbete resulterar i olika typer av rapporter. Den viktigaste delen av den årliga revisionen är granskningen av hur kommissionen förvaltat och genomfört EU:s budget. I års- rapporten sammanfattas rättens granskningar under föregående budgetår, sektor för sektor, samt för institutionernas egen administration. Årsrapporten innehåller också resultaten av granskningar där man följt upp hur genom- förandet av rättens rekommendationer i tidigare rapporter framskridit. Det görs även samman- fattningar av de särskilda rapporter som revi- sionsrätten publicerat sedan förra årsrapporten. Revisionsrätten kan när som helst avge egen- initierade rapporter med iakttagelser den gjort avseende enskilda granskningar. egeninitierade granskningarna inriktas främst på den inre effektiviteten och måluppfyllelsen gäl- lande användningen av EU-medel. Enligt fördraget skall även revisionsrätten av- ge en förklaring om räkenskapernas tillförlit- lighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet till och rådet. Revisionsförklaringen, "déclaration dassurance" förkortad DAS, publiceras som en del av årsrapporten. Vid sidan av sin gransk- ningsuppgift kan revisionsrätten på begäran från EU:s övriga institutioner begära yttranden från revisionsrätten i särskilda frågor. Revisionsrättens årsrapport, inklusive revi- sionsförklaring och specialrapporter, utgör ett mycket viktigt underlag för rådets rekommen- dation till om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen beträffande genomförandet av budgeten samt för Europa- parlamentet som slutligen beslutar om ansvars- frihet. Årsrapporten bereds av rådets budget- kommitté och följs av beslut av Ekonomi- och finansministerrådet () om huruvida ansvarsfrihet bör beviljas för det berörda budget- året. Till rekommendationen om ansvarsfrihet fogas även slutsatser på de åtgärder som rådet anser att kommissionen bör vidta för att komma till rätta med de brister som rätten identifierat. Förslaget från är att rekom- mendera att bevilja kommis- sionen ansvarsfrihet för . Regeringen redovisar här de viktigaste iaktta- gelserna i revisionsrättens årsrapport som ligger till grund för rådets rekommendation till om beviljande av ansvars- frihet för kommissionen. Rätten anser att räkenskaperna ger en tillförlitlig bild av gemenskapens inkomster och utgifter samt finansiella ställning , med undantag för vissa brister på grund av svag- heter i utformningen av redovisningssystemet. Rätten ser positivt på den åtgärdsplan som kommissionen presenterade 2002 och som syftar till att svagheterna ska vara åtgärdade 2005. Rätten konstaterar vidare att de transaktioner som ligger till grund för gemenskapens konso- liderade årsräkenskaper i sin helhet är lagliga och korrekta vad gäller inkomster (egna medel), åtaganden, administrativa utgifter och stöd inför anslutningen. kan inte en sådan förklaring lämnas för jordbruksutgifter, strukturåtgärder, inre politik samt externa åtgär- der, d.v.s. större delen av EU:s budget. Rätten uppger att detta beror på att dessa sektorer är behäftade med en för hög andel fel samt att kontrollsystemen och medlemsstaternas ekono- miadministrationer uppvisar för stora brister. Bristerna rör framförallt jordbruks- och regio- nalstöden, medel som förvaltas och förbrukas i medlemsstaterna. De brister som påtalats inom de olika sektorerna kan kortfattat sammanfattas enligt följande: Rätten konstaterar att det fortsatt förekommer väsentliga fel i stödmottagares deklarationer. Rätten bedömer att det föreligger större risk för fel gällande djurbidrag än arealstöd samt för de utgiftskategorier () som inte är underkastade det integrerade systemet för övervakning och kontroll (IACS). Rätten identifierar samma typ och frekvens av fel i stödmottagares deklarationer , men man konstaterar att kommis- sionens system för övervakning och kontroll påtagligt förbättrats. Dessa åtgärder har dock ännu inte lett till påtagliga effekter och rätten understryker behovet av fortsatt utveckling av ekonomiadministrationen i medlemsländerna. Området inre politik, där forskning står för över hälften av budgeten, visar återigen på betydande förekomst av felaktigheter. Ett stort antal över- drivna kostnadsdeklarationer som lämnats av slutmottagare har identifierats. På kommis- sionsnivå visar rättens granskningar inte på några väsentliga felaktigheter. Få fel upptäcktes av rätten på den centrala nivån, även om brister i övervaknings- och kontroll- systemen har konstaterats. Ett ganska stort antal oriktigheter har upptäcks vid de verkställande organ som genomför projekt för utvecklings- stöd. Felaktigheterna bestod främst av att avtalsvillkor ej iakttogs, främst i fråga om upp- handlingsförfaranden, äktheten beträffande bok- föringsunderlagen samt utgifternas stödberät- tigande. uppvisar EU-budgeten ett överskott på , vilket huvudsakligen orsakas av att mindre belopp än väntat användes till strukturåtgärder, jordbruk, inre politik, stöd inför anslutningen och externa åtgärder. Åter- kommande överskott kan negativt påverka gemenskapens trovärdighet och sunda förvalt- ning, varför det krävs en mer aktiv förvaltning och snabbare reaktioner, när överskotten har identifierats. Överskottet är visserligen betydligt mindre än föregående år, men det är fortfarande mycket stort. Revisionsrätten anser att det är av största vikt att kommissionen, i samarbete med medlemsstaterna, visar större noggrannhet i sina bedömningar och att den i större utsträckning anpassar budgeten till verkliga behov. Revisionsrätten konstaterar att kommissionen gjort betydande framsteg i genomförandet av den administrativa reformen men svårigheter kan dock noteras när åtgärderna ska genomföras och tillämpas i organisationen. Även om det gjorts framsteg tillämpades inte normerna för intern kontroll fullt ut på miniminivå vid samtliga generaldirektorat vid slutet av 2002. Rätten har främst stött på svårigheter i genom- förandet av reformen på de utgiftsområden där kommissionen och medlemsstaternas har ett delat förvaltningsansvar av EU:s. Egna medel(EU-budgetens inkomster) Revisionsrätten har granskat kommissionens räkenskaper för traditionella egna medel, analy- serat flödet av tullar och avgifter från alla med- lemsstater samt granskat de underliggande nationella räkenskapssystemen i elva medlems- stater, däribland . Rätten har även gjort 12.2Utgångspunkter för stickprov av tulldeklarationer som lämnats vid agerande avseende revisionsrät- tens iakttagelser I proposition 1994/95:40, som ställt sig bakom, slår regeringen fast att skall verka för en effektiv och återhållsam EU- budgetpolitik och för att närhetsprincipen skall tillämpas på budgetområdet. I den svenska politiken ingår även att prioritera frågor som berör uppföljning och kontroll. Detta är själva grunden för det svenska agerandet och från svensk sida är vi angelägna om att de medel som administreras av kommissionen och medlems- staterna förvaltas på ett korrekt och effektivt sätt. Revisionsrättens årsrapport utgör ett viktigt underlag för att säkra att så sker. Det är angeläget att kommissionen, som har det primära ansvaret för genomförandet av EU- budgeten, vidtar nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med de fel och brister som revisionsrätten uppdagat och att kommissionen i detta arbete beaktar de krav som rådet ställer inom ramen för ansvarsfrihetsprövningen. har medlemsstaterna ett motsvarande ansvar inför kommissionen för de medel som medlemsstaternas myndigheter förvaltar. har inte erhållit någon allvarlig kritik i årsrapporten, men revisionsrätten tar upp några problem dels där direkt omnämns, dels mer generella problemområden där berörs på olika sätt. I de fall omnämns, bl.a. egna medel, handlar det dock mer om frågor av teknisk karaktär där inte ser någon anledning att vidta några korrigeringsåtgärder med anledning av revisionsrättens kritik.