prop · GS0321 · 2004-10-18 00:00:00 — Paragrafens tredje stycke innehåller en upplysning om att straffansvar utkrävs enligt regler för den som bryter mot tystnadsplikts- bestämmelsen. Föreskriften i paragrafens fjärde stycke medför att tystnadspliktsbe- stämmelsen i denna lag endast gäller i enskild verksamhet. Föreskrifter om sekretess i det allmännas verksamhet finns i sekretesslagen, t.ex. i 7 kap. 11 § tredje och fjärde styckena. I paragrafen anges att beslut gäller . Det innebär att beslutet kan verkställas även om arbetsgivaren har begärt omprövning av beslutet eller överklagat det. Se dock möjligheten att medge anstånd med betalningen av avgiften enligt 15 §. Av bestämmelsen framgår att den särskilda sjukförsäkringsavgiften skall likställas med skatt vid tillämpningen av lagen (1978:880) om betal- ningssäkring för skatter, tullar och avgifter. I paragrafen lämnas en erinran om att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar de kompletterande verkställighetsföre- skrifter som kan komma att behövas för tillämpningen av bestämmel- serna i lagen. I paragrafen anges att avrundning skall ske av såväl avgiftsunderlaget som avgiften så att endast hela krontal skall förekomma. I paragrafen regleras den skyldighet som har gentemot arbetsgivaren att lämna ut uppgifter för arbetsgivarens kontroll av avgif- ten. Utlämnandet skall ske med restriktivitet och begränsas till sådana uppgifter som legat till grund för bestämmandet av avgiftens storlek. Lagen träder i kraft . Avgiftsskyldighet kommer att föreligga för arbetstagares sjukpenning även i de fall då sjukperioden har inletts före ikraftträdandet. I dessa fall kommer dock sjukförsäkringsavgiften att först börja beräknas på sådan sjukpenning som avser tiden fr.o.m. . För att skall få möjlighet att ombesörja administratio- nen får vänta med att fastställa underlaget och besluta om den särskilda avgiften för månaderna januarimars till . 10.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring När den nuvarande bestämmelsen i paragrafens tredje stycke infördes (prop. 1994/95:147, bet. 1994/95:SfU10, rskr. 1994/95:343) var innebörden att i samband med beslut om förtids- pension också skulle bedöma om förnyad utredning av arbetsförmågan skulle göras . Härefter har förtidspensionsbegreppet utmönst- rats och ersatts av sjukersättning och aktivitetsersättning. I förslaget änd- ras den nuvarande bestämmelsen och ersätts med en bestämmelse om obligatorisk förnyad utredning av arbetsförmågan för de sjukersättningar som beviljas utan tidsbegränsning. Bestämmelsen i tredje stycket innebär att förnyad utredning av arbets- förmågans utveckling alltid skall göras kontinuerligt, dock minst , i ärenden om sjukersättning som beviljas utan tidsbegränsning. Tidpunkten för den första förnyade utredningen skall anges i samband med beslutet om beviljandet av ersättningen. När den första förnyade utredningen har genomförts, skall omgående bestämmas en tidpunkt för när nästa utredning skall ske, såvida inte den första utredningen lett till att sjukersättning kan ges ut. slut om sådan ytterligare utredning behöver inte fattas av socialförsäk- ringsnämnd, eftersom det beslutet inte gäller själva rätten till sjukersätt- ning (se 18 kap. 17 § AFL och den i prop. 2003/04:152 Anpassningar med anledning av en ny statlig myndighet för socialförsäkringens administra- tion, föreslagna 18 kap. 6 §). När det gäller en försäkrad som har fyllt när beslut om sjuker- sättning fattas eller när tidpunkt för en förnyad utredning av arbetsför- mågan skall beslutas, får en bedömning göras om sådan utredning är nöd- vändig. Till bestämmelsen i paragrafen har fogats en ny mening med en hänvis- ning om att bestämmelser om avgifter för finansiering av sjukförsäk- ringen även finns i lagen (2004:000) om särskild sjukförsäkringsavgift. I paragrafen, som är ny, införs ett förbud för arbetsgivare som avses i lagen (2004:000) om särskild sjukförsäkringsavgift att begära ompröv- ning av eller överklaga beslut om arbetstagarens rätt till hel sjukpenning enligt 3 kap. 7 §. Bestämmelsen motiveras i avsnitt 5.6. I paragrafen finns bestämmelser om samordnings- och tillsynsansvar för rehabiliteringen av den försäkrade. I paragrafen in- förs ett nytt femte stycke med bestämmelser om när senast skall kalla den försäkrade till avstämningsmöte. De närmare moti- ven till regeln anges i avsnitt 8.3.2. I paragrafen finns bestämmelser om skyldighet att upprätta rehabiliteringsplan. I ett tillägg i första stycket anges den tids- frist inom vilken planen skall upprättas. Vidare regleras de fall då reha- biliteringsbehovet enligt 22 kap. kan klarläggas först efter att ett avstäm- ningsmöte har hållits. skall om det inte är obehövligt kalla den försäkrade till avstämningsmöte . Ett avstämningsmöte kan vara obe- hövligt av flera orsaker. Exempel på situationer när det får anses obe- hövligt och de närmare motiven till kompletteringarna i övrigt framgår av avsnitt 7.2. Lagen träder i kraft . När det gäller ersättning som avser tid före ikraftträdandet skall den upp- hävda bestämmelsen i 3 kap. 2 c § fortfarande tillämpas. I fråga om när skall kalla till avstämningsmöte respek- tive upprätta rehabiliteringsplan enligt de nya bestämmelserna i 22 kap. 5 och 6 §§ tillämpas lagen på sjukfall där rehabiliteringsutredning har kommit in till eller har gjorts av efter utgången av . När en försäkrad saknar arbetsgivare skall de nya reglerna tilläm- pas på sjukfall där sjukanmälan har gjorts efter utgången av . 10.3 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Bestämmelsen i första stycket reglerar vilken sekretess som gäller hos bl.a. , och domstol. Sek- retess gäller hos dessa myndigheter i ärende bl.a. enligt lagstiftningen om allmän försäkring. Sekretessbestämmelsen har kompletterats på så sätt att lagen (2004:000) om särskild sjukförsäkringsavgift har lagts till. Detta innebär att uppgifter om arbetstagarens sjukperioder, sjukpenninggrun- dande inkomst och utbetald sjukpenning erhåller ett sekretesskydd när det gäller ärenden enligt lagen om särskild sjukförsäkringsavgift. Dessa uppgifter anses nämligen omfattas av uttrycket hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden enligt sekretesslagen (1980:100). De närmare motiven till tillägget i första stycket framgår av avsnitt 5.9. I fjärde stycket har ett tillägg gjorts varav framgår att utan hinder av sekretess får uppgift lämnas till enskild i enlighet med vad som framgår av lagstiftningen om särskild sjukförsäkringsavgift. De situationer som avses är uppgiftsskyldighet enligt 37 § lagen om sär- skild sjukförsäkringsavgift för arbetsgivarens kontroll. 10.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:631) om ändring i sekretesslagen (1980:100) I 13 § lagen om särskild sjukförsäkringsavgift (2004:000) har införts en bestämmelse om att skall lämna uppgift om lönekostnad hos arbetsgivaren. De uppgifter om avgiftspliktiga er- sättningar enligt socialavgiftslagen (2000:980) som skall lämnas ut om- fattas hos av s.k. absolut sekretess. I första stycket har där- för ett tillägg gjorts innebärande att uppgifterna som lämnats av Skatte- verket även hos skall omfattas av samma sekretess. De närmare motiven till tillägget i första stycket framgår av avsnitt 5.9. Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om Prop. Denna paragraf reglerar längden av sjuklöneperioden. Ändringen i be- stämmelsens första och andra stycke innebär att sjuklöneperioden för- kortas från 21 . De nya reglerna skall träda i kraft och gälla även sådana sjuklöneperioder som påbörjats före och alltjämt pågår . Det innebär att om en sjuklöneperiod har pågått än , skall den upphöra i och med utgången av . Har en sjuklöneperiod pågått skall den efter ikraftträdandet upphöra när den har pågått . Anmälningstid enligt 12 § kommer även i dessa fall att vara från sjuklöneperiodens utgång. Arbetsgivarens anmälnings- och uppgiftsskyldighet enligt paragrafens första stycke har kompletterats och preciserats. De nya uppgifterna som skall lämnas behövs för att skall kunna fatta ett kor- rekt beslut avseende rätt arbetsgivare och för att skall kunna underrättas om beslutet om särskild sjukförsäkringsavgift. Eftersom anmälningsskyldigheten redan i sig enligt 19 § omfattas av straffansvar kommer även den nya uppgiftsskyldigheten att inbegripas i detta ansvar. Ett obligatoriskt högkostnadsskydd för arbetsgivare med ett begränsat antal anställda trädde i kraft (se prop. 2002/03:100, bet. 2002/03:FiU21, rskr. 2002/03:235 och förordning 2000:14). Genom ändringen av bestämmelsen i paragrafen och upphävandet av 17 a och 17 b §§ återinförs den tidigare gällande frivilliga småföretagarförsäk- ringen. Den frivilliga småföretagarförsäkringen skapades i samband med införandet av lagen (1991:1047) om sjuklön (prop. 1990/91:181, bet. 1990/91:SfU18, rskr. Sjuklöneförsäkringen öppnas därigenom åter för anslutning . Ändringen är en konsekvens av avskaffande av det obligatoriska hög- kostnadsskydd och återinförandet av den frivilliga småföretagarförsäk- ringen, se kommentaren till 17 §. Ändringen är en konsekvens av avskaffande av det obligatoriska hög- kostnadsskydd och återinförandet av den frivilliga småföretagarförsäk- ringen, se kommentaren till 17 §. Lagen träder i kraft . Bestämmelsen innebär att den nya lydelsen av 7 § skall tillämpas på en sjuklöneperiod som pågår vid ikraftträdandet, se härvid kommentaren till 7 §. För att en arbetsgivare skall kunna erhålla ersättning även för sjuklöne- kostnader som han eller hon haft möjliggör bestämmelsen att den nuvarande lydelsen av 17, 17 a och 17 b §§ kan tillämpas även efter ikraftträdandet. Bestämmelsen innebär att det skall vara möjligt att få teckna försäkring som gäller redan fr.o.m. . Ett villkor är dock att försäk- ringen tecknas senast . 10.6Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) I punkt 1 anges att skattebetalningslagen är tillämplig vid debitering och betalning av skatt och förseningsavgift enligt lagen om arvsskatt och gåvoskatt. I denna del är det bara fråga om en redaktionell ändring. Para- grafens tillämpningsområde utvidgas genom vad som anges i punkt 2 till att även avse debitering och betalning av avgift enligt lagen (2004:000) om särskild sjukförsäkringsavgift. Att skattebetalningslagens bestämmelser om bestämmande, debitering och betalning av ränta kommer att bli tillämpliga även i fråga om avgift enligt lagen om särskild sjukförsäkringsavgift som har debiterats på ett skattekonto framgår av 2 § 5 utan att den bestämmelsen behöver ändras. Från denna huvudregel görs ett par undantag i 19 kap. 6 och 7 §§ (se kommentarerna till dessa paragrafer). Av 3 § framgår att termer och uttryck som används i skattebetalnings- lagen har samma betydelse och tillämpningsområden som i lagen om sär- skild sjukförsäkringsavgift om inte annat anges eller framgår av sam- manhanget. Att vad som i skattebetalningslagen sägs om skatt och skattskyldig även gäller avgift enligt lagen om särskild sjukförsäkringsavgift och den som är skyldig att betala sådan avgift framgår av 4 § första stycket 1. Att avgiften skall bestämmas av som därefter skall lämna uppgift till om vilka belopp som har bestämts och vilka som är betalningsskyldiga framgår av 914 §§ lagen om särskild sjukförsäkringsavgift. Som beskattningsbeslut skall också anses och allmän förvaltningsdomstols beslut om betalningsskyldighet för avgift enligt lagen om särskild sjukförsäkringsavgift. Detta framgår av en ny punkt, 4 a, i andra stycket. Att skall lämna upp- gift om sina beslut om betalningsskyldighet framgår av 14 § lagen om Den föreslagna ordningen innebär att inte skall fatta något eget beskattningsbeslut när verket får uppgifter från om kassans beslut om vilka arbetsgivare som skall betala avgift enligt lagen om särskild sjukförsäkringsavgift och om beloppens storlek. emot skall , på samma sätt som gäller verkets egna beskatt- ningsbeslut, registrera besluten på respektive arbetsgivares skattekonto (se 3 kap. 5 § tredje stycket skattebetalningslagen). Om i ett ärende om omprövning av en beslutad av- gift enligt lagen om särskild sjukförsäkringsavgift eller vid ett överklag- ande har beviljat anstånd med betalningen av avgiften, skall Försäkrings- kassan lämna uppgift också om detta till (se 14 § lagen om särskild sjukförsäkringsavgift). I detta fall skall inte heller fatta ett eget beslut, ett anståndsbeslut, utan beslut anses vara ett nytt beskattningsbeslut enligt förevarande paragraf. tet skall då gälla avgift att återfå, dvs. ett beskattningsbeslut gällande ett belopp som skall krediteras på arbetsgivarens skattekonto. ske genom att registrerar också nya be- slut på arbetsgivarens skattekonto. Däremot avses anståndsbestämmelsen i 17 kap. 7 § skattebetalnings- lagen vara tillämplig även i fråga om särskild sjukförsäkringsavgift. dessa fall är det som fattar anståndsbeslutet. Den nu föreslagna ordningen innebär att aldrig skall kunna ompröva ett beslut om arbetsgivares betalningsskyldighet för sär- Den som vill få ett sådant beslut omprövat eller vill överklaga ett sådant beslut skall därför alltid vända sig till För- Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om betalningsfrist och förfallodagar för sådan avgift som avses i lagen om särskild sjukförsäk- Paragrafen har utformats med 7 a § som förebild. Med beslutsdagen avses den dag då eller allmän förvaltningsdomstol fattat beslut om betalningsskyldighet enligt 11 kap. 1 §. I de fall har fattat ett beslut om anstånd med betal- ning av särskild sjukförsäkringsavgift skall det anses som att ett nytt be- skattningsbeslut har fattats (se kommentaren till 11 kap. 1 §). ståndet upphör avses fatta ett nytt avgiftsbeslut som Bestämmelserna i förevarande paragraf avses då Det innebär att man skall bortse från avgiftens ursprung- liga förfallodag och bestämma en ny. Genom fjärde stycket, som är nytt, undantas avgift för vilken anstånd be- viljats enligt 15 § lagen (2004:000) om särskild sjukförsäkringsavgift, från bestämmelserna i paragrafens första stycke. I det fall tiden enligt ett beslut om anstånd har gått ut och avgift skall betalas avses således inte ränta tas ut från den ursprungliga förfallodagen utan från en ny förfallo- Genom tredje stycket, som är nytt, undantas den särskilda sjukförsäk- ringsavgiften från bestämmelserna i paragrafens första och andra stycke. I de fall det genom ett omprövningsbeslut eller ett beslut av domstol har bestämts att en ytterligare avgift skall betalas avses således inte ränta tas ut från den ursprungliga förfallodagen utan från en ny förfallodag. Om en omprövning eller ett överklagande däremot leder till att särskild sjukförsäkringsavgift skall betalas tillbaka avses bestämmelserna om in- täktsränta i 19 kap. 12 § skattebetalningslagen bli tillämpliga. Bestämmelsen om verkställighet har utvidgats till att även gälla avgift enligt lagen om särskild sjukförsäkringsavgift. Om en företrädare för en juridisk person begär att ett beslut av om betalning av avgift enligt lagen om särskild sjukförsäkringsavgift skall omprövas eller om ett sådant beslut överklagas skall detta inte inverka på skyldigheten att be- tala den avgift som omprövningen eller överklagandet rör. verket i ett sådant fall har möjlighet att medge anstånd med avgiftens betalning genom att tillämpa anståndsbestämmelsen i 17 kap. 7 § har redan nämnts i kommentaren till 11 kap. 1 §. Att samma princip, dvs. omedelbar verkställighet, skall tillämpas om en arbetsgivare begär omprövning av eller överklagar ett beslut av För- säkringskassan om särskild sjukförsäkringsavgift framgår av 33 § lagen om särskild sjukförsäkringsavgift. 10.7Förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) I tillägget i paragrafens andra stycke anges upplysningsvis att det finns bestämmelser om avgifter för finansiering av sjukpenningen också i lagen om särskild sjukförsäkringsavgift. Arbetsgivaravgiften har enligt förslaget satts ned till av avgiftsunderlaget varav sjukförsäkringsavgiften utgör . Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:981) om Punkten 1 har kompletterats med en upplysning av innebörden att sjuk- försäkringsavgifter enligt socialavgiftslagen skall finansiera kostnader för sjukpenning enligt 3 kap. AFL till den del den inte finansieras genom den särskilda sjukförsäkringsavgiften.