prop · GS031d11 · 2004-09-20 00:00:00 — Utformning av sådana delar är också en viktig uppgift för och förhoppningsvis kommer därför redan vid myndighetens start sådana rutiner och system att kunna etableras. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Frågorna bör ägnas stor uppmärksamhet av den nya myndighetens ledning och löpande utvecklas som ett led i effektiviseringen av verksamheten. Regeringen vill särskilt påpeka att det är mycket viktigt för tilltron till välfärdssystemen att förbättringar snabbt kan ske beträffande en enhetlig rättstillämpning. En förutsättning för detta är att enhetliga arbetsrutiner och metoder får ett ordentligt genomslag tvärs över hela organisationen som grund för att få en hög och jämn kvalitet i ärendehandläggningen. Härigenom bör exempelvis bristfälliga beslutsunderlag kunna undvikas och handläggningstiderna för ärendena hållas inom beslutade tidsramar. Även kvalitetskontrollen behöver ägnas stor uppmärksamhet och löpande vidareutvecklas med koppling till hur förbättringen av kvaliteten i beslutsunderlag och serviceförbättringar i handläggningsrutiner fortskrider. Servicen till medborgarna skall vara lika i hela landet och detta måste kunna mätas och kontrolleras. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen av detta arbete inom den nya organisationen, liksom myndighetens arbete mot fusk och fel. Nära kopplat till möjligheterna att höja kvaliteten i ärendehandläggning är utveckling av personalpolitiken. Det är viktigt att den nya organisationen utifrån en analys av sitt kompetensbehov såväl utbildar sina anställda som rekryterar personal. En väl genomförd löpande utveckling av myndighetens kompetens stärker myndighetens effektivitet och beredskap inför förändringar. Likaså måste delaktighet, samverkan och öppenhet vara ledstjärnor för utveckling av personalpolitiken i den nya myndigheten. Det kan även påpekas att statliga arbetsgivare skall öka andelen kvinnor på ledande befattningar och sträva efter att öka den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda på alla nivåer och att detta givetvis också gäller för den nya myndigheten. Arbetsmiljön i den nya myndigheten skall uppmärksammas och förbättras. En god arbetsmiljö och arbetsorganisation som främjar personlig utveckling och ökat ansvar innebär viktig stimulans för de anställda och medverkar till minskad frånvaro, ökat engagemang och förbättrad kvalitet. Arbetsmiljön skall vara ett prioriterat område. En god arbetsmiljö och arbetsorganisation är grunden för att myndigheten utför sina åtaganden mot anställda och försäkrade på ett bra och effektivt sätt. Regeringen vill även påminna om att de förändringar som sker har samband med kam- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 pen mot ohälsan. Genom gemensamma förhållningssätt och utnyttjande av samhällets samlade resurser på ett mer optimalt sätt kan åtgärderna stärkas och målet för ohälsoarbetet uppnås effektivare. En viktig uppgift för den nya myndigheten är därför att medverka till att samverkan med andra aktörer i ohälsoarbetet löpande stärks och effektiviseras. Nya gemensamma metoder och rutiner bör fastställas och få genomslag i hela den nya organisationen. Slutligen vill regeringen framhålla att analys och utvärdering av verksamheten är en viktig uppgift för myndigheten. Så har t.ex. regeringen behov av uppföljningar, utvärderingar, analyser och prognoser. Det bör vara en uppgift för den nya myndigheten att initiera och genomföra uppföljningar och utvärderingar av reformer och andra förändringar i regelverken och tillämpningen. Utvärderingar och analyser skall göras med ett könsperspektiv. Redan i samband med att förslag lämnas till bör system för uppföljning och utvärdering börja byggas upp. Det är allmänt sett viktigt att måluppfyllelse följs upp och analyseras, varvid även en löpande utveckling av resultatindikatorer bör ske. Vidare bör myndigheten löpande utveckla prognos- och analysmetoderna. Regeringen har också behov av kunskapssammanställningar i policyrelevanta frågor. Regeringen anser det därför nödvändigt att myndigheten breddar sin kompetens om forskning och utredningsverksamhet i socialförsäkringar och anslutande bidragssystemen, både nationell och internationell, utanför den egna organisationen. Det är angeläget att resultaten av myndighetens utvärderingar och prognoser uppfattas som trovärdiga. Detta kräver att funktionen för utvärderingar har stor integritet i förhållande till myndighetens operativa verksamhet. har granskat RFV:s årsredovisning och underliggande redovisning avseende 2003 och bedömer att den i allt väsentligt är rättvisande. Detta gäller även kapitalförvaltningen för vissa fonder inom socialförsäkringsområdet med delat ansvar mellan Kammarkollegiet och RFV. har vidare granskat regeringens och myndigheternas arbete med att införa en elektronisk förvaltning (Vem styr den elektroniska förvaltningen? RIR 2004:19). Revisionens övergripande slutsats är att det finns tydliga risker att målen för den elektroniska förvaltningen inte kommer att uppnås, om utvecklingen fortsätter som . Ett antal åtgärder rekommenderas i syfte att förbättra möjligheterna att förverkliga regeringens vision om en modern elektronisk statsförvaltning i medborgarnas tjänst. () har granskat hur statliga webbplatser uppfyller statsmakternas mål för den elektroniska förvaltningen (Ett informationssamhälle för alla? Användbarhet och tillgänglighet hos statliga webbplatser, RRV 2003:11). RRV:s konstaterar är att användar- och tillgänglighetsperspektivet inte har fått tillräcklig uppmärksamhet vid utbyggnaden av den elektroniska förvaltningen. Det innebär att stora medborgargrupper inte kan dra nytta av de nya elektroniska tjänster som erbjuds. Även hos myndigheter som är av speciellt intresse för funktionshindrade förekommer webbplatser med låg tillgänglighet, bl.a. gäller detta RFV och . 2.12.119:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. Tabell 2.17 Anslagsutveckling 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. -4 084 090 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 23 738 976 tkr avser statlig ålderspensionsavgift , varav 126 956 tkr avser regleringsbelopp . Redovisningen av anslaget är uppdelad på de tre anslagsposterna: Här redovisas utgifter för sjukpenning inklusive de utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet, s.k. sjuklönegaranti och särskilt högkostnadsskydd. skall även täcka kostnader för återbetalningspliktiga studiemedel som belöper på studerandes sjukperioder. Av anslaget får högst av de beräknade utgifterna för sjukpenning användas för samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Utgiftsutvecklingen för sjukpenningen styrs av dels antalet ersatta dagar, dels medelersättningen. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets administration. Även demografiska förhållanden samt frånvaroförändringar på individnivå har betydelse för utvecklingen. Den genomsnittliga ersättningen påverkas framför allt av regelverk samt löneutvecklingen. minskade antalet dagar i de kortaste sjukfallen, vilket indikerade att inflödet av nya sjukfall hade börjat minska. minskade dagantalet i samtliga sjukfallslängder kortare än . Fler och fler dagar samlas nu hos de allra längsta sjukfallen. Av samtliga dagar tillhör sjukfall som varat . Antalet nettodagar minskade 2003 . Minskningen under detta år jämfört med uppgick till . har antalet nettosjukpenningdagar minskat jämfört med . Den nedåtgående trenden av antalet nettodagar har således förstärkts. kommer de nuvarande fonderna för den frivilliga sjukförsäkringen att avvecklas i samband med att den nya inrättas (prop. 2003/04:152). Avsikten är att utgifterna för denna försäkring (ca ) skall belasta anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. . En översyn av hur denna försäkring närmare skall redovisas kommer att ske . beräknas kostnaderna för sjukpenningen (inkl. statlig ålderspensionsavgift) uppgå till ca , till ca och till ca . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Rehabilitering omfattar utgifter för rehabiliteringspenning och köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster m.m. Om en försäkrad påbörjar en arbetslivsinriktad rehabilitering skall bevilja rehabiliteringspenning. Utgiftsutvecklingen för rehabiliteringspenningen styrs av dels antalet ersatta dagar, dels medelersättningens storlek. Antalet ersatta dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets administration. Även demografiska förändringar samt frånvaroförändringar på individnivå har betydelse för utvecklingen. Medelersättningens storlek påverkas framförallt av regelverk och löneutvecklingen i samhället. Utgiftsutvecklingen påverkas också av i vad mån hinner med att bedöma behovet av rehabilitering och påbörja samordnade rehabiliteringsinsatser. Antalet ersatta dagar räknat i uppgick till 4,8 miljoner. Det är en ökning med ca jämfört med . Medelersättningen ökade till vid jämförelse . Mot bakgrund av det pågående arbetet med att minska sjukfrånvaron kan antalet personer som genomgår arbetslivsinriktad rehabilitering förväntas öka. beräknas kostnaderna för rehabiliteringspenning (inkl. statlig ålderspensionsavgift) uppgå till ca , till ca och till ca . Köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster m.m. För försäkringskassorna finns särskilda medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar, särskilt bidrag samt resor till och från arbetet. har möjlighet att av de särskilda medlen köpa de utredningar som behövs för att kunna ta ställning till rätten till sjukpenning och behovet av rehabilitering. Kostnaderna uppgick till , vilket är mindre än anslagna medel. beräknas kostnaderna för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster uppgå till . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 respektive 2007 beräknas kostnaderna till . Närståendepenning utges till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda en närstående svårt sjuk person. Utgiftsutvecklingen för närståendepenningen styrs av antal ersatta dagar, löneutvecklingen och regelverket. Antalet ersatta dagar räknat i uppgick . Ökningstakten har därmed minskat något jämfört . betalades närståendepenning ut till 9 600 personer för vård av 7 900 sjuka. Antalet har därmed ökat med mellan 200 och 100 personer i vardera gruppen . Sju av tio vårdare är kvinnor. I genomsnitt ersattes per vårdare. Skillnaden mellan könen är liten. Det genomsnittliga antalet ersatta dagar per person som vårdas var . An- talet dagar per person såväl vad gäller vårdare som personer som vårdas ligger därmed kvar på samma nivå som . Den genomsnittliga ersättningen per nettodag var , en ökning med jämfört med . Den genomsnittliga ersättningsnivån för män ligger ca högre än för kvinnor. Prognosen för 20052007 är beräknad på att antalet ersatta dagar ökar med samt på förväntad timlöneutveckling. beräknas kostnaderna för närståendepenningen (inkl. statlig ålderspensionsavgift) uppgå till ca , till ca och till ca . Sjukfrånvaron har minskat och beräknas fortsätta minska , vilket innebär att även utgifterna för sjukpenning beräknas minska . De prognoser som ligger till grund för regeringens bedömning och därefter är dock osäkra. I avsiktsförklaringen från regeringen, och de Gröna framgår bl.a. att sjuklöneperiodens längd skall återställas fr.o.m. . Från samma datum skall inte heller sjukpenningen beräknas på en sjukpenninggrundande inkomst multiplicerad med faktorn 0,97. Förslag om dessa regeländringar avses föreläggas . Anslaget har av denna anledning justerats upp med . Arbetet med att minska kostnaderna för ohälsan fortsätter och kan komma att intensifieras om det är nödvändigt. Regeringen anger under avsnittet 2.6.2. inriktningen på det fortsatta arbetet för bl.a. att få ned de höga kostnaderna för sjukskrivningar. Tabell 2.18 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 41 anvisas under anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. . beräknas anslaget till 41 394 320 000 respektive 43 . 2.12.219:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Tabell 2.19 Anslagsutveckling 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m.1 212 839 807 tkr avser statlig ålderspensionsavgift , varav 244 797 tkr avser regleringsbelopp . 2005 omfattar anslaget även utgifterna för bostadstillägg till personer med aktivitets- eller sjukersättning. Redovisningen av anslaget är uppdelad på de tre anslagsposterna: -aktivitets- och sjukersättning inkl. statlig ålderspensionsavgift, -bostadstillägg till personer med aktivitets- eller sjukersättning och -kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning. Under anslagsposten redovisas utgifter för aktivitets- och sjukersättning samt barntillägg till förtidspension. Barntilläggen har i princip avskaffats, men de som var berättigade till barntillägg 1990 har fortfarande rätt att uppbära förmånen enligt äldre regler och de sista barntilläggen kommer att betalas ut . De statliga ålderspensionsavgifterna ingår i anslagsposten. Genom riksdagsbeslut ersattes förtidspension och sjukbidrag av förmånerna aktivitetsersättning och sjukersättning. Ändringen innebär bl.a. att vid långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan utges aktivitetsersättning till personer i åldrarna och sjukersättning till personer i åldrarna . De personer som /03 uppbar förtidspension eller sjukbidrag fick sin förmån automatiskt omvandlad till sjukersättning respektive tidsbegränsad sjukersättning genom en engångsinsats. Utgiftsutvecklingen för de nya förmånerna aktivitetsersättning och sjukersättning är, på 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 samma sätt som förtidspensionerna var, beroende av ett flertal olika faktorer. De viktigaste är utvecklingen av de långa sjukskrivningarna, de demografiska förhållandena regeltillämpningen, praxisutvecklingen samt inkomst- och basbeloppsutvecklingen. Det har skett en successiv och tilltagande ökning av antalet nybeviljande aktivitets- och sjukersättningar (förtidspensioner och sjukbidrag) . Försäkringsutgifterna för de utbetalade ersättningarna steg med . Denna kraftiga ökning berodde huvudsakligen på att antalet förmånsberättigade ökade kraftigt som det reformerade förtidspensionssystemet infördes i vilket bruttoersättningarna höjdes för att kompensera för att det särskilda grundavdraget för pensionärer () slopades. Genom att regleringsbeloppet avseende den statliga ålderspensionsavgiften 2001 var kraftigt negativt minskade det utgående underskottet till 2004 med till ca . skedde, och sker, en fortsatt stark ökning av antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar. Ökningen, som beräknas fortsätta i samma takt , är en följd av den kraftiga uppgången av antalet långa sjukfall . Den utvecklingen, som till viss del beror på demografiska situationen, med relativt sett många personer i arbetskraften som är födda , är den främsta orsaker till att antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar kan förväntas fortsätta att ligga på en hög nivå . Bostadstillägg till personer med aktivitets- eller sjukersättning ekonomiska vårproposition föreslog regeringen att de ändamål och verksamheter som avser bostadstillägg för pensionärer och som betalas till personer med sjuk- och aktivitetsersättning, vilka finansieras med anslaget 20:3 Bo- stadstillägg till pensionärer m.fl. under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, överförs till utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Enligt förslaget skulle därför ett belopp på överföras från utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom till utgifts- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Som angetts sker en stark ökning av antalet personer som beviljas aktivitets- eller sjukersättning. Andelen kvinnor respektive män med förtidspension eller sjukersättning och som uppburit bostadstillägg till pensionärer framgår av nedanstående diagram. Diagram 2.1 Andel kvinnor resp. män med bostadstillägg Reglerna för beräkning av bostadstillägg finns översiktligt beskrivna under anslaget 20:3 Bo- stadstillägg till pensionärer m.fl. Utgiftsutvecklingen styrs förutom av antalet personer med aktivitets- eller sjukersättning av utvecklingen av prisbasbeloppet, boendekostnaderna och medelersättningen. Med hänsyn till ovanstående faktorer har utgifterna för denna anslagspost beräknats till ca , ca samt till ca . Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning finns ett särskilt försäkringsstöd för att finansiera ersättning som enligt lagen (1998:175) om särskilda insatser för personer med tre fjärdedels förtidspension eller sjukbidrag utges till arbetsgivare som anställer personer som står till arbetsmarknadens förfogande med avseende på återstående arbetsförmåga på . Det skall i första hand vara fråga om ersättning för anställning på den ordinarie arbetsmarknaden, eventuellt med hjälp av lönebidrag. Om inte detta kan ske skall berörda personer kunna beredas anställning vid . Detta försäkringsstöd redovisades under anslaget 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning. Utvecklingen för kostnaderna för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning styrs av antalet personer som bereds sysselsättning, faktureringsrutiner på och arbetsmarknadsmyndigheterna, retroaktiva utbetalningar samt storleken på stödet till arbetsgivaren i varje enskilt fall. Utgifterna ökade från ca 2002 till 2003. beräknas utgifterna till ca och förväntas en successiv ökning till ca . Av ovanstående framgår att en fortsatt successiv och markant ökning av antalet personer med långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan är att vänta . I praktiken bedöms detta innebära att antalet personer som uppbär dessa förmåner kommer att öka successivt från nuvarande ca 527 000 till ca 541 000 och till ca 560 000 vid utgången av 2005. Det nationella målet innebär att antalet nya aktivitets- och sjukersättningar skall minska i förhållande till 2002. Målet innebär att årsgenomsnittet av antalet nybeviljade till skall vara lägre än det totala antalet nybeviljade ersättningar 2002 med tillägg för den demografiska utvecklingen. För att kunna uppnå detta mål krävs olika åtgärder inom hela ohälsoområdet i enlighet med vad som anges i avsnittet 2.6.2 om det fortsatta arbetet för att öka hälsan i arbetslivet. Det är också angeläget att olika åtgärder för både kvinnor och män vidtas som påverkar utvecklingen på kort sikt och som riktar sig till dem som har beviljats sjuk- eller aktivitetsersättning att kunna helt eller delvis återgå till arbetslivet. Oavsett påbörjade, vidtagna och aviserade åtgärder för att minska ohälsan i arbetslivet finns det mycket som talar för att utvecklingen av de långa sjukfallen i kombination med de demogra- fiska förhållandena leder till att antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar kommer att ligga på en fortsatt mycket hög nivå under hela budgetperioden, dvs. Med de demografiska förhållandena avses dels de stora åldersgrupperna som är födda och som uppnår de åldrar då risken att helt eller delvis förlora arbetsförmågan av medicinska skäl är som störst, dels att förhållandevis få personer med sjukersättning övergår till ålderspension . Vidare kommer , som redovisats, anslaget att öka som en konsekvens av att utgifterna för bostadstillägg till personer med aktivitets- eller sjukersättning förs över från utgiftsområde 11 anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer m.fl. Tabell 2.20 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 73 anvisas under anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. . beräknas anslaget till 76 160 466 000 respektive 79 . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 2.21 Anslagsutveckling 19:3 Handikappersättningar 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Rätt till handikappersättning har en person fr.o.m. juli månad det år han eller hon fyller och som innan han eller hon fyllt för avsevärd tid fått sin funktionsförmåga nedsatt och därför behöver mer tidskrävande hjälp av annan i den dagliga livsföringen eller för att förvärvsarbeta och/eller har merkostnader på grund av sitt funktionshinder. Handikappersättningen betalas med belopp som på årsbasis motsvarar 69, av prisbasbeloppet. Utgiftsutvecklingen styrs främst av prisbasbeloppsutvecklingen, andelen retroaktiva utbetalningar och utvecklingen av antalet personer med handikappersättning. En förändring av prisbasbeloppet med påverkar utgifterna för handikappersättningen med . Om antalet personer med handikappersättning med högsta ersättningsnivån förändras med 100 påverkas utgiften för anslaget med . Om antalet personer med handikappersättning med lägsta ersättningsnivån ökar/minskar med 100 från prognostiserat antal påverkas utgiften för anslaget med . Antalet handikappersättningar har haft en långsamt ökande trend. En av förklaringarna till detta är demografisk. En annan förklaring är att det i de flesta åldersgrupper blir allt vanligare med handikappersättning, detta gäller både för män och för kvinnor. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Under uppgick utgifterna för handikappersättning till . Det innebär att utgifterna detta år översteg anslaget med . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till ca , jämfört med anslaget på . Med hänsyn till att det finns ett ingående underskott på beräknas underskottet för budgetåret till ca . Nedre åldersgränsen för rätt till handikappersättning höjdes från det år en person fyller . Med anledning av att denna förändring beräknas antalet ersättningar endast öka måttligt . beräknas antalet däremot åter öka i samma takt som . har enligt ekonomiska vårproposition beslutat att förkorta den tid då det är möjligt att få handikappersättning utbetalat retroaktivt från , dock tidigast fr.o.m. den månad då rätt till förmånen inträtt (prop. 2003/04:100 bet. 2003/04:FiU20 rskr. 2003/04:284). Denna förändring medför en utgiftsminskning med och 2006 med som bl.a. bidrar till finansiering inom utgiftsområde 9 av anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade. Förslaget trädde ikraft . Anslagsbehovet för utgår från det fastställda prisbasbeloppet . I detta ingår en uppräkning på grund av retroaktiva utbetalningar. Tabell 2.22 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 19:3 Handikappersättningar Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår reger- anslaget 19:3 Handikappersättningar . 2.12.4 19:4 Arbetsskadeersättningar m.m. Tabell 2.23 Anslagsutveckling 19:4 Arbetsskadeersättningar m.m. 1 390 084 tkr avser statlig ålderspensionsavgift , varav 42 952 tkr avser regleringsbelopp . Det finns flera faktorer som kan påverka kostnaderna för arbetsskadeförsäkringen. Långsiktigt bör insatserna för ett hälsosammare arbetsliv leda till att antalet arbetsskador minskar. På kort sikt torde det ökade antalet nytillkommande sjukersättningar leda till fler ansökningar om arbetsskadelivränta. Den mildare bevisregeln vid prövning av arbetsskador kommer sannolikt också att medföra ett ökat antal ansökningar om arbetsskadelivränta.