prop · GR0393 · 2004-03-10 00:00:00 — Bestämmelsen trädde i kraft . Regeringens förslag: Bestämmelsen om sekretess till skydd för uppgift om enskilds personliga förhållanden i verksamhet för kontroll över utlänningar och i ärende om svenskt medborgarskap kompletteras med en uttrycklig bestämmelse av innebörd att denna sekretess även gäller hos myndighet som lämnar biträde i sådant ärende eller i sådan verksamhet. Utredningens förslag: Överensstämmer huvudsakligen med rege- ringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna, bl.a. Justitie- kanslern, har tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot förslaget. Riks- dagens ombudsmän () anför att det efter ikraftträdandet av 7 a § förordningen (1992:247) med instruktion för utrikesrepresentationen förefaller stå klart att sekretessregeln i 7 kap. 14 § andra stycket sekre- tesslagen omfattar uppgifter i utlandsmyndigheternas verksamhet när de medverkar vid utredning av utlänningsärenden. JO har emellertid inget att erinra mot att det för tydlighetens skull införs en särskild bestämmelse om detta i 7 kap. 14 § sekretesslagen. Länsrätten i län och för sexuellt likaberättigande (RFSL) har haft synpunkter på att utredningen inte föreslår någon ändring av utlänningssekretessen i sak. Skälen för regeringens förslag för Justitiekanslerns beslut var utlandsmyndigheternas medverkan i ärenden som handläggs av utlänningsmyndigheterna inte Prop. 2003/04:93 författningsreglerad. Därefter har en bestämmelse införts i förordningen (1992:247) med instruktion för utrikesrepresentationen, där det anges att utlandsmyndigheterna skall biträda utlänningsmyndigheterna med utred- ning i ärenden enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen (7 a §). Enligt utredningen bör uttrycket verksamhet för kontroll över ut- länningar i 7 kap. 14 § andra stycket sekretesslagen inte tolkas så vid- sträckt att bestämmelsen kan anses tillämplig även hos en utlandsmyn- dighet när denna bistår utlänningsmyndigheterna med utrednings- kontroller och identitetskontroller m.m. i där aktuella ärenden. Utred- ningen framhåller dock att det sedan den ovan nämnda förordnings- ändringen har genomförts finns större anledning att anse att nämnda med- verkan är en del av utlandsmyndigheternas verksamhet i den mening som avses i 7 kap. 14 § andra stycket sekretesslagen. Utredningen anser emellertid att det är av så stor vikt att det inte föreligger några tvivel på denna punkt att sistnämnda bestämmelse ändå bör ändras. Enligt JO förefaller det efter ikraftträdandet av nämnda förord- ningsändring stå klart att sekretessregeln i 7 kap. 14 § andra stycket sekretesslagen omfattar uppgifter i utlandsmyndigheternas verksamhet vid medverkan vid utredning av utlänningsärenden. JO har emellertid inget att erinra mot att det för tydlighetens skull införs en särskild be- stämmelse om detta i 7 kap. 14 § sekretesslagen. Även JK har tillstyrkt ändringsförlaget. Regeringen delar bedömningen att 7 kap. 14 § andra stycket ut- länningslagen numera får anses tillämplig hos utlandsmyndigheterna när dessa biträder med utredning i utlännings- eller medborgarskapsärenden. I ärenden som gäller en utlännings skyddsbehov förekommer emellertid inte sällan uppgifter av ytterst känslig natur. Om en sådan sekretessbe- lagd uppgift felaktigt lämnas ut kan det förorsaka en allvarlig skada för den person som ärendet gäller eller för honom eller henne närstående per- soner. Mot bakgrund av den osäkerhet som har rått i denna fråga anser regeringen att det är angeläget att lagtexten inte kan misstolkas. Lagtexten bör därför förtydligas. I 16 kap. 1 § sekretesslagen finns de tystnadsplikter uppräknade som har företräde framför principen om meddelarfrihet, dvs. rätten enligt 1 kap. 1 § tredje stycket tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihets- grundlagen att lämna uppgift i vilket ämne som helst för publicering i de medier som de båda grundlagarna omfattar. Denna frihet är inte begrän- sad när det gäller uppgifter som omfattas av sekretessen enligt 7 kap. 14 § andra stycket. Det saknas anledning att behandla uppgifter hos myndigheter som biträder utlänningsmyndigheterna annorlunda än hos de sistnämnda myndigheterna. Handlingsoffentlighet hos vissa organ med Regeringens förslag: , fisk, ekonomisk förening, Stiftelsen brukarnas skördeskadeskydd och skall inte längre omfattas av bestämmelserna om handlingsoffentlighet. Regeringens bedömning: KRAV och bör inte omfattas av bestämmelserna om handlingsoffentlighet Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Förslaget avseende behandlas dock inte i promemorian utan har beretts under hand. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot promemorians förslag och bedömning. har inget att invända mot förslaget till den del det avser . Tid- ningsutgivarna anser att KRAV och bör om- fattas av bestämmelserna om handlingsoffentlighet. Enligt 2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen (TF) har varje svensk med- borgare rätt att ta del av allmänna handlingar. En handling är allmän om den förvaras hos en myndighet och enligt särskilda regler anses in- kommen dit eller upprättad där. Enligt 1 kap. 8 § sekretesslagen skall det som föreskrivs i TF om rätt att ta del av allmänna handlingar hos en myndighet i tillämpliga delar gälla också hos vissa andra organ. Vilka dessa organ är anges i bilagan till sekretesslagen där det också anges vilken verksamhet hos det enskilda organet som omfattas av hand- lingsoffentligheten. Om ett organ förs in i sekretesslagens bilaga måste organet tillämpa reglerna om handlingsoffentlighet, eventuella sekretess- bestämmelser samt bestämmelserna i 15 kap. sekretesslagen om registre- ring och diarieföring. Skälen för regeringens förslag och bedömning Organ som inte längre skall omfattas av bestämmelserna om handlings- offentlighet Bland de organ som räknas upp i bilagan till sekretesslagen finns , fisk, ekonomisk förening och Stiftelsen skördeskade- skydd. De verksamheter som för dessa organs räkning omfattas av be- stämmelserna i bilagan till sekretesslagen har upphört. De nämnda or- ganen bör därför avföras från bilagan. finns upptagen i bilagan till sekretesslagen avseende drift av det register som avses i 2 § lagen (2000:537) om märk- ning och registrering av hundar. Fr. o. m. har Prop. 2003/04:93 dock på uppdrag av över- tagit driften av registret. Även bör således avfö- ras från bilagan. För de handlingar som har omfattats av reglerna om handlings- offentlighet skall äldre bestämmelser tillämpas. har i samband med att övertagit driften av det cen- trala hundregistret överlämnat de handlingar som avser registret till . Någon övergångsbestämmelse om fortsatt hand- lingsoffentlighet behövs därför inte såvitt avser . Organ som inte bör omfattas av bestämmelserna om handlingsoffentlighet KRAV utgör kontrollorgan för tillsyn av efterlevnaden av rådets förord- ning (EEG) nr 2092/91 av om ekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom på jordbruksproduktion och livs- medel, se lag (1995:551) respektive förordning (1995:702) om EG:s för- ordning om ekologiskt framställda produkter. KRAV utövar vid sin till- syn av efterlevnaden av EG-förordningen myndighetsutövning mot en- skild. Det kan därför finnas skäl att låta KRAV:s verksamhet till den del den utgör myndighetsutövning omfattas av handlingsoffentlighet. Enligt artikel 9.7 b i EG-förordningen får ett privat kontrollorgan inte röja upplysningar och uppgifter som det erhåller i sin egenskap av kontrollant för andra än för den som är ansvarig för den verksamhet som kontrolleras och för de behöriga offentliga myndigheterna. Om kontroll- organet inte iakttar sekretesskravet skall den behöriga myndigheten enligt artikel 9.6 d i samma förordning återkalla sitt godkännande av organet. Ett organ som förs in i sekretesslagens bilaga måste tillämpa reglerna om handlingsoffentlighet, eventuella sekretessbestämmelser samt be- stämmelserna i 15 kap. sekretesslagen om registrering och diarieföring. Detta förutsätter särskilda administrativa rutiner och för också med sig ökade kostnader. Att införa en ordning som innebär sådana konsekvenser för ett enskilt rättssubjekt bör enligt förarbetena inte övervägas utan att man får en offentlighet som har någon praktisk betydelse. Ett skäl till att avstå från att utvidga handlingsoffentligheten till ett visst organ är således att insynen i praktiken kraftigt skulle begränsas eller helt upphävas genom sekretessregler (prop. 1986/87:151 s. 149 f). Sekretessbestämmelsen i den ovan nämnda EG-förordningen innebär att ett införande av KRAV i bilagan till sekretesslagen i praktiken inte skulle utöka handlingsoffentligheten hos detta organ. Regeringen anser därför att KRAV inte bör införas i bilagan. är inte längre ett godkänt kontrollorgan en- ligt ovan nämnda förordningar, varför det inte längre finns någon an- ledning att överväga om det organet bör föras in i bilagan. De eventuella kostnader som förslagen kan innebära för det allmänna bedöms av regeringen rymmas inom ramen för befintliga anslag. De föreslagna lagändringarna bör kunna träda i kraft . 15.1 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Ett tillägg görs i 5 kap. 2 § 3. Tillägget innebär att sekretess skall gälla för uppgift som lämnar eller kan bidra till upplysning om säkerhets- eller bevakningsåtgärd med avseende på system för automatiserad behandling av information, om det kan antas att syftet med åtgärden motverkas om Förslaget har behandlats i avsnitt 10. Med begreppet system för automatiserad behandling av information avses system där datorer, telekommunikation eller annan teknisk utrust- ning samverkar för att insamla, ordna, bearbeta, söka och distribuera in- Med telekommunikation avses överföring av telemeddelanden med tråd, radio eller liknande metod. Med uppgifter som lämnar upplysning om säkerhets- eller bevak- ningsåtgärd avses t.ex. uppgifter om konfigurering av brandväggar. Uppgifter som kan bidra till upplysning om säkerhetsåtgärder kan vara t.ex. uppgifter om vilken typ och version av operativsystem eller annan programvara som används. Sådana uppgifter kan hemlighållas t.ex. om den aktuella versionen av operativsystemet har visat sig ha svagheter som gör att det är lätt att olovligen ta sig in i systemet trots de vidtagna I ett sådant fall skulle en uppgift om vilket opera- tivsystem som används för den datatekniskt kunnige indirekt innebära en anvisning om hur man kringgår vidtagna skyddsåtgärder. Beskrivningar av hur ett program fungerar i stora drag och vilka typer av uppgifter som bearbetas i ett program bör alltid kunna lämnas utan att uppgifter som omfattas av den föreslagna bestämmelsen behöver röjas (jfr 29 § personuppgiftslagen [1998:204]). Vidare kan t.ex. inte kostnader för införskaffande och installation av ett datorsystem hemlighållas med stöd av bestämmelsen, även om uppgifter i en faktura om vilken typ och/eller version av system som har införskaffats kan komma att hemlig- Enligt 5 kap. 2 § 4 gäller sekretess för uppgift som lämnar eller kan bidra till uppgift om säkerhets- eller bevakningsåtgärd med avseende på behörighet att få tillgång till upptagning för automatisk databehandling eller annan handling, om det kan antas att syftet med åtgärden motverkas om uppgiften röjs. En redaktionell ändring görs i denna punkt. Formu- leringen upptagning för automatisk databehandling byts ut mot upp- tagning för automatiserad behandling i syfte att uppnå en språklig överensstämmelse med den lydelse av 2 kap. 3 § andra stycket tryck- frihetsförordningen som trädde i kraft . Någon ändring i sak är inte avsedd (jfr prop. 2001/02:70 s. 23). Enligt fjärde stycket andra meningen gäller sekretess, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i personaladministrativ verksamhet hos myn- dighet där personalen särskilt kan riskera att utsättas för våld eller annat allvarligt men, för uppgift om enskilds bostadsadress, hemtelefonnummer och personnummer, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men. Mot- svarande sekretess kommer fr.o.m. att gälla även hos ombudsmän (bet. 2003/2004:KU8, rskr. 2003/2004:137). Andra meningen i fjärde stycket kommer då att delas upp i två meningar (andra och tredje meningen). Ändringen innebär att sekretessen enligt fjärde stycket andra och tredje meningen, förutom de nu nämnda uppgifterna, även skall omfatta andra jämförbara uppgifter avseende personalen, uppgift i form av fotografisk bild som utgör underlag för tjänstekort samt uppgift om närstående till personalen. Begreppet andra jämförbara uppgifter avseende personalen är avsett att innefatta även del av de uppräknade exemplifierande uppgifterna, t.ex. födelsedatum. Begreppet är vidare avsett att innefatta uppgifter av samma typ som de som tas upp i exemplifieringen, dvs. uppgifter som möjliggör att personalen kan nås utanför arbetet, t.ex. uppgift om privat mobil- eller faxnummer. Begreppet är emellertid inte avsett att innefatta uppgift om anställds namn. Skälen härför har redovisats i avsnitt 5.1. Sådan uppgift omfattas således av sekretess bara under de förutsättningar som anges i 7 kap. 11 § fjärde stycket första meningen. Begreppet uppgift om när- stående till personalen är emellertid avsett att innefatta samtliga upp- gifter om närstående, även uppgift om närståendes namn. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.2. I förtydligande syfte anges i ett nytt femte stycke att om en myndighets personaladministrativa verksamhet till viss del utförs av en annan myn- dighet gäller den personaladministrativa sekretessen i förstafjärde styckena även hos den myndigheten. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.3. Enligt paragrafens andra stycke gäller under vissa förutsättningar sekre- tess till skydd för bl.a. enskilds personliga förhållanden i verksamhet för kontroll över utlänningar och i ärende om svenskt medborgarskap. Ge- nom ett nytt tredje stycke klargörs att om en myndighet lämnar biträde i sådant ärende eller sådan verksamhet som avses i andra stycket gäller sekretessen även hos den myndigheten. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 11. Paragrafen reglerar den s.k. folkbokföringssekretessen. Genom ett nytt andra stycke införs sekretess med ett s.k. omvänt skaderekvisit för uppgift i form av fotografisk bild av den enskilde, dvs. uppgiften omfattas av sekretess om det inte står klart att den kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men. Bestämmel- sen har behandlats i avsnitt 4. Innebörden av det omvända skaderekvisitet har kommenterats i avsnitt 4.2. Enligt paragrafens första stycke gäller sekretess hos Brottsoffermyndig- heten i ärende om brottsskadeersättning för uppgift om någons hälsotill- stånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom eller henne närstående lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i ärendet. Ett nytt andra stycke om överföring av sekretess från andra myndig- heter införs. Om Brottsoffermyndigheten i ett ärende om brottsskade- ersättning får en uppgift från en annan myndighet och uppgiften är sekre- tessbelagd där till skydd för enskild, skall samma sekretess även gälla hos . Om uppgiften förekommer i handling som upp- rättats med anledning av ärendet gäller sekretessen hos Brottsoffermyn- digheten endast om det kan antas att den enskilde lider betydande men om uppgiften röjs. Bestämmelsen i första stycket att sekretessen inte gäller beslut i ärende flyttas till ett nytt tredje stycke. Förslaget har behandlats i avsnitt 9.2. Paragrafen är ny och behandlar sekretessen i verksamhet hos myndighet som avser skadereglering. Förslaget har behandlats i avsnitt 9. Enligt första stycket i den nya bestämmelsen gäller sekretess i verk- samhet som avser skadereglering för uppgift om enskilds personliga för- hållanden om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider betydande men om uppgiften röjs. Av andra stycket framgår att om myndigheten i sådan verksamhet inhämtar en uppgift från en annan myndighet och uppgiften är sekretess- belagd där till skydd för enskild, skall samma sekretess även gälla hos den mottagande myndigheten. Om uppgiften förekommer i en handling som upprättats med anledning av verksamheten gäller sekretessen hos den mottagande myndigheten endast om det kan antas att den enskilde lider betydande men om uppgiften röjs. Med begreppet myndighets skadereglerande verksamhet avses den del av myndighets verksamhet, vari anspråk som framställs på skade- ståndsrättslig grund eller på grundval av en mellan två myndigheter träffad överenskommelse regleras. Med reglering menas i det här sammanhanget att myndigheten skall ta ställning till ett visst krav och, om det anses befogat, betala ut ersättning. Enligt 11 § förordningen (1995:1301) om handläggning av skade- ståndsanspråk mot staten skall den handläggande myndigheten i vissa ärenden om reglering av personskada begära yttrande från Statens skade- regleringsnämnd. Sekretessen gäller enligt den föreslagna bestämmelsen i verksamhet hos myndighet som avser skadereglering. Formuleringen är avsedd att omfatta såväl den skadereglerande myndighetens verksam- het som nämndens verksamhet. Vid tillämpning av sekretessbestämmelsen kan bara särskilt känsliga uppgifter hemlighållas. Som exempel på sådana uppgifter kan nämnas integritetskänsliga uppgifter i läkarintyg och sådana uppgifter i förteck- ningar över enskild egendom som avser värdefull egendom som typiskt sett är stöldbegärlig. Paragrafen är ny och innehåller sekretessbestämmelser till skydd för ord- ningsvakter och väktare. Bestämmelserna har behandlats i avsnitt 6. De nya sekretessbestämmelserna omfattar uppgift i ärende om för- ordnande av ordningsvakt och i förteckning som förs hos polismyndighet över tjänstetecken som tilldelats ordningsvakt respektive i ärende om godkännande av väktare och i register som förs hos länsstyrelse över väktare. Enligt första stycket gäller sekretess för uppgift om ordningsvakts respektive väktares personliga förhållanden om det kan antas att denne eller någon närstående till denne utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Paragrafen är i denna del utformad med 7 kap. 11 § fjärde stycket som förebild (jfr prop. 1986/87 s. 8 f). Därutöver gäller enligt andra stycket sekretess för uppgift om enskilds personnummer, bostadsadress, hemtelefonnummer och andra jämförbara uppgifter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den en- skilde eller någon närstående till den enskilde lider men. Begreppet andra jämförbara uppgifter omfattar t.ex. privat mobilnummer eller del av de i lagtexten nämnda uppgifterna, t.ex. födelsenummer. Begreppet är emellertid inte avsett att omfatta ordningsvaktens eller väktarens namn. Sådan uppgift kan bara omfattas av sekretess under de förutsättningar som anges i paragrafens första stycke. I paragrafen anges i vilka brottmål och andra mål eller ärenden rörande sådana brott som sekretess till skydd för uppgift om enskilds personliga och ekonomiska förhållanden gäller hos domstol. Bestämmelsens tillämpningsområde utvidgas till att även omfatta mål om brott mot tystnadsplikt och mål om dataintrång. Ändringen har behandlats i avsnitt 7. Enligt paragrafen gäller sekretess för uppgift om enskilds personliga och ekonomiska förhållanden i ett antal myndigheters olika verksamheter som har anknytning till brottsutredningar. Sålunda gäller sekretess bl.a. i utredning enligt bestämmelserna om förundersökning i brottmål (punkt 1) och i angelägenhet som avser tvångsmedel i sådant mål eller i annan verksamhet för att förebygga brott (punkt 2). 1999 med ett omvänt skaderekvisit, vilket innebär att uppgifterna får röjas endast om det står klart att den enskilde eller någon honom när- stående inte lider skada eller men, dvs. presumtionen är att uppgifterna omfattas av sekretess. Ett nytt andra stycke införs. Ändringen innebär att sekretessen enligt 9 kap. 17 första stycket 2 gäller hos domstol i dess rättskipande eller rättsvårdande verksamhet endast om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs, dvs. det raka skaderekvisitet återställs hos domstolarna och presum- tionen skall vara att uppgifterna är offentliga där. Vid förhandling om användning av tvångsmedel skall sekretess gälla för uppgift om vem som är misstänkt endast om det kan antas att fara uppkommer för att den misstänkte eller någon närstående till honom eller henne utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Även när det gäller sekretessen enligt 9 kap. 17 § första stycket 1 återställs det raka skaderekvisitet hos domstolarna. Sistnämnda be- stämmelse är dock inte direkt tillämplig hos domstolarna, utan sekre- tessen enligt bestämmelsen överförs till en domstol genom en allmän bestämmelse om överföring av sekretess till domstolar i 12 kap. 1 §. Av detta skäl görs ändringen av skaderekvisitet såvitt avser 9 kap. 17 § första stycket 1 inte i sistnämnda paragraf utan i 12 kap. (se kommentaren till 12 kap. 2 § nedan). En erinran om detta tas in i det nya andra stycket i 9 kap. 17 §. Bestämmelsen i 9 kap. 17 § femte stycket om undantag från förunder- sökningssekretessen avseende uppgift om identiteten hos en trafikant som haft del i en trafikolycka ändras så att sådan uppgift kan lämnas även till andra skadelidande än enskilda. Ändringarna har behandlats i avsnitt 8. Om en domstol i sin rättskipande eller rättsvårdande verksamhet erhåller uppgift från en annan myndighet och uppgiften är sekretessbelagd där, gäller enligt 12 kap. 1 § sekretesslagen som huvudregel sekretessen också hos domstolen. I 12 kap. 2 § anges vilka typer av sekretess som inte över- förs till domstolen. Sekretessen består dock även i sistnämnda fall om domstolen har fått uppgiften bara för att pröva om uppgiften kan lämnas ut. Sistnämnda paragraf ändras som en konsekvens av ändringen i 9 kap. 17 §. I ett nytt andra stycke i 12 kap. 2 § anges att sekretessen enligt 9 kap. 17 § första stycket 1, dvs. sekretessen för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i utredning enligt bestämmelserna om förundersökning i brottmål, bara gäller hos domstol om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Presumtionen hos domstolarna skall således, till skillnad från vad som gäller bl.a. hos polis- och åklagarmyndigheter, vara att uppgifterna är offentliga. Det följer av det nya tredje stycket i 12 kap. 2 § att om en domstol fått en sådan uppgift som avses i första eller andra stycket enbart för att pröva om den kan lämnas ut skall uppgiften hos domstolen vara omfattad av sekretess med samma styrka som hos den myndighet som har lämnat över Prop. 2003/04:93 uppgiften. När det gäller sekretess enligt 9 kap. 17 § innebär detta att sekretessen i ett sådant fall gäller med ett s.k. omvänt skaderekvisit, dvs. presumtionen är att uppgiften omfattas av sekretess. Ändringarna har behandlats i avsnitt 8. I paragrafens första stycke 3 görs en hänvisning till 9 kap. 17 § sjunde stycket. Som en följd av införandet av det nya andra stycket i 9 kap. 17 §, ändras denna hänvisning till åttonde stycket. Enligt 1 kap. 8 § sekretesslagen skall det som föreskrivs i TF om rätt att ta del av allmänna handlingar hos en myndighet i tillämpliga delar gälla också hos vissa andra organ. Vilka dessa organ är anges i bilagan till sekretesslagen, där det också anges vilken verksamhet hos det enskilda organet som omfattas av handlingsoffentligheten. , fisk, ekonomisk förening och Stiftelsen skörde- skadeskydd är upptagna i bilagan avseende vissa verksamheter. Eftersom dessa verksamheter har upphört skall de nämnda organen avföras från bilagan.