prop · GR03101 · 2004-04-16 00:00:00 — Minskade skatteintäkter påverkar utfallet på såväl statsbudgeten som statens resultat- och balansräkningar jämfört med föregående år. I följande tabell redovisas några nyckeltal av- seende det ekonomiska utfallet , med jäm- förande tal avseende 2002. Tabell 1.1 Nyckeltal för det ekonomiska utfallet -6,1 -0,3 -46,3 -1,9 -32,9 -32,6 Årets över-/under- -0,8 1)Rev. BNP uppgår till 2 (löpande priser). 2)Prel. BNP uppgår till 2 (löpande priser). 3 Exkl. kapitaltäckningsgarantier och investerarskyddet Den offentliga sektorns finansiella sparande skall, enligt beslut, uppgå till 2 pro- cent av bruttonationalprodukten (BNP) i ge- nomsnitt över en konjunkturcykel. I budgetpro- positionen angavs att överskottet för ett enskilt år bör anpassas till konjunkturläget. I ett svagt konjunkturläge kan det finansiella spa- randet tillåtas understiga av BNP så att de automatiska stabilisatorerna kan verka fullt ut. Den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick till , motsva- rande av BNP. Det årliga genom- snittet överstiger därmed fortfarande av BNP. Det finansiella sparandet för- bättrades med eller 0,8 pro- centenheter som andel av BNP . De takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgiftstak för staten. fastställde utgiftstaket till 822 miljar- der kronor. Utfallet för de takbegränsade utgif- terna blev , vilket innebär ett underskridande på . Utvecklingen av statens ekonomi har ställt sig bakom de mål för mins- kad ohälsa som regeringen föreslog i budget- propositionen . -frånvaron från arbetslivet på grund av sjuk- skrivning skall i förhållande till 2002 halveras och -antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersätt- ningar (f.d. förtidspensioner) skall minska jäm- fört med nivå. Hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen . Det sam- manlagda antalet sjukskrivningsdagar minskade från 110,5 miljoner till cirka 106,5 miljoner. Målet är 56,5 miljoner dagar. Regeringen har också tagit initiativ till ett mål för sysselsättningen, vilket innebär: -andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen i åldern skall öka från 2004. Den reguljära sysselsättningsgraden upp- gick till . Regeringen har också formulerat ett social- bidragsmål, vilket innebär: -antalet socialbidragstagare skall halveras ; dvs. från 115 200 till 57 2004. minskade antalet social- bidragstagare (helårsbidrag) . En- ligt preliminära beräkningar utifrån kommu- nernas kostnader beräknas antal helårsbidrag minska med nästan 5 000 och uppgå till 81 200. Kapitel 3 innehåller även femårsöversikter över statsbudgetens utveckling och över några nyckeluppgifter i resultat- och balansräkningar- na. Statens resultat- och balansräkningar Årets underskott, dvs. skillnaden mellan intäkter och kostnader i resultaträkningen, uppgår till , vilket är en försämring med jämfört med . Statens intäkter, inklusive finansiella intäkter, uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med . De största förändringarna på intäktssidan kan hänföras till lägre skatteintäkter m.m. och lägre finansiella intäkter. Statens kostnader, inklusive finansiella kost- nader, uppgick till . Det är en minskning med jämfört med . Kostnaderna för transfereringar m.m. har ökat med sammanlagt till . Det är kostnaderna för pen- sioner som ökat mest. Kostnaderna för statens egen verksamhet uppgick till 2003, vilket är en minskning med jämfört med . Lönekostnaderna för statens personal har ökat med , medan för- säkringstekniska avsättningar för pensioner minskat med 7 miljarder. Statens egna övriga driftkostnader har också minskat med 5 miljar- der kronor, där förklaringen till stor del utgörs av en minskning av reserve- ring för framtida garantiförluster. Resultat från andelar i dotter- och intresse- företag har ökat netto med . Både de finansiella intäkterna och kostnaderna för förvaltningen av statskulden har minskat beroende på lägre räntor såväl i som utomlands. Minskningen av intäkterna är 25 mil- jarder kronor och av kostnaderna . Statens balansräkning visar att nettoförmö- genheten, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde (motsvarande eget kapital), var -vid ut- gången av 2003. Nettoförmögenheten har för- sämrats med jämfört med . Den huvudsakliga orsaken är underskott i resultaträkningen på . Statsskulden har ökat med 23 miljarder kro- nor jämfört med och uppgick vid utgången av 2003 till . Statsskulden motsvarar av BNP, en minskning jämfört med . Ökningen av statsskulden, i nominella termer, beror främst på underskottet i statsbudgeten. Orsaken till att statsskulden inte ökade mer var främst att den starkare kronan minskade valutaskulden omräknat i kronor. Statsbudgetens saldo uppgick till -46,, vilket är en försämring jämfört med 2002 med . I stats- budgeten beräknades saldot till -14,. Ett negativt saldo innebär att staten lånar. Utfallet på statsbudgeten påverkas av ett flertal faktorer såsom förändringar av makro- ekonomiska förutsättningar, beteendeföränd- ringar etc. samt ekonomiska konsekvenser av beslut. Statsbudgetens utfall har påverkats av vissa större engångseffekter. Störst är effekten av den tidigare gjorda överföringen av bostads- obligationer från AP-fonden. har bostadsobligationer till ett värde av 12,7 miljar- der kronor lösts in och räntor på erhållits. Justerat för engångseffekterna uppgick saldot till -64,. Statsbudgetens inkomster uppgick till 2003, vilket är lägre än beräknat i statsbudgeten. Ut- fallet för Skatter m.m. blev lägre än beräknat, varav avser Fysiska personers inkomstskatt och avser Juridiska personers inkomstskatt. Inkomster av försåld egendom blev betydligt lägre än budgeterat. I förhållande till föregående år har statsbud- getens inkomster minskat med . Skatter m.m. minskade med . Av den totala inkomstminskningen för- av omläggningen av kommunkontosystemet. Statsbudgetens utgifter m.m. uppgick till 2003, vilket är lägre än i statsbudgeten. Jämfört med statsbudgeten inklusive tilläggsbudget blev utfallet högre. Stats- budgetens utgifter m.m. 2003 har minskat med jämfört med . Rensat för omläggningen av kommunkontosystemet ökade utgifterna med . Utgifterna för utgiftsområden exklusive stats- skuldsräntor m.m. blev lägre än beräkningen i statsbudgeten. Avvikelsen förklaras bl.a. av en tidigare- och en senarelägg- ning av avgiften till Europeiska gemenskapen, vilket minskade utgifterna med sam- manlagt . Däremot ökade utgifterna med vardera för utgiftsområdena Arbetsmarknad och Allmänna bidrag till kommuner jämfört med stats- budgeten. Jämfört med föregående år har utgifterna för utgiftsområden exklusive stats- skuldräntor ökat med . Statens totala garantiåtagande uppgick till , vilket är en ökning med () jämfört med föregående år. I summan ingår inte kapital- täckningsgarantier eftersom de är obegränsade till tid och belopp och därför inte kan värderas. Inte heller ingår investerarskyddet där uppgifter saknas om storleken på de skyddade tillgångarna. Störst är insättningsgarantin på , garantier om tillförsel av kapital på , exportgarantier och u- kreditgarantier på samt kreditgarantier av olika slag på . Övriga åtaganden, främst pensions- garantier, uppgår till . Insättningsgarantin och investerarskyddet har ännu inte behövt tas i anspråk sedan de infördes respektive 1999. Avgifter till och bidrag från EU Kostnaden för EU-avgiften uppgick till , vilken skall jämföras med 2002. EU-avgiften 2003 utgjorde av bruttonationalprodukten. Det är den BNI-baserade avgiften som ökat . Ökningen beror på att det procentuella uttaget har höjts. Intäkterna av bidrag från EU har ökat med . Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över Sammanställningen av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över innefattar utö- ver de myndigheter under regering och riksdag, som konsolideras i statens resultat- och balans- räkningar, även , och . Vidare ingår statliga bolag, banker och finansinstitut där statens ägarandel uppgår till samt Allmänna arvsfonden. Sammantaget uppgick den samlade netto- förmögenheten, dvs. skillnaden mellan tillgångar och skulder (motsvarande eget kapital), för det vidare begreppet statliga sektorn, efter elimi- neringar till . Det är en för- bättring med jämfört med , då denna negativa nettoförmögenhet uppgick till . Förbättringen beror främst på AP-fondernas ökning av eget kapital. Minskningen av myndigheternas netto- förmögenhet är i första hand hänförbar till årets underskott på i statens resultaträkning. Bland bolagen har ökat det egna kapitalet med . Totalt finns ett sextiotal företag där staten äger av aktierna. Företagens bokförda värde uppgår totalt till (statens andel). De sex största företagen är , , , , holding AB () och , vilka tillsammans svarar för av det totala bokförda värdet. Enbart och TeliaSonera motsvarar av det bokförda värdet. En sammanfattande årsredovisning av ålders- pensionssystemet lämnas i avsnitt 9.5. Där redo- visas avgiftstillgång och pensionsskuld enligt en beräkningsteknisk modell. Utveckling av statlig produktion Den statliga tjänsteproduktionen ökade sam- mantaget med knappt en procent 2003 och upp- gick till räknat i löpande priser. årliga revision har resulterat i att 19 myndigheter fått invändning i revisionsbe- rättelser för . Motsvarande antal 2002 var 14 myndigheter. Revisionsrättens iakttagelser anger att Europeiska kommissionen gjort betydande framsteg i genomförandet av den administrativa reformen, vilken bl.a. innebär förstärkning av den interna styrningen och kontrollen. behandlas i princip inte i revisionsrättens års- rapport avseende 2002. Endast några få kom- mentarer avseende frågor av teknisk karaktär lämnas. Efter beredning av rättens årsrapport beslu- tade att rekommendera Europa- parlamentet att bevilja kommissionen ansvars- frihet för . 1.3Kvalitetssäkring av årsredovisningen för staten Kvalitetssäkring av årsredovisningen för staten sker främst genom revision av myndigheternas årsredovisningar, vilka avrap- porteras innan denna skrivelse lämnas till , och ligger till grund bl.a. för de delar i skrivelsen som är lagreglerade. Vidare sker kvalitetskontroll genom kvalitets- säkringsrutiner vid konsolideringsarbete och genom systematiserad process vid arbete med Kontrollerna innefattar t.ex. kontroll av att myndigheternas rapporterade finansiella information överensstämmer med årsredovis- ningarna, formella kontroller, rimlighetskontrol- ler samt analys av poster. Uppföljning av de budgetpolitiska målen 2 Uppföljning av de budgetpolitiska målen De budgetpolitiska mål som har be- slutat om innebär att: -Den offentliga sektorns finansiella spa- rande skall uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. beslutade att det finansiella sparandet skulle uppgå till av BNP. -De takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgiftstak för staten. har fastställt utgiftstaket till . 2.1Den offentliga sektorns finansiella sparande Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn är resultatet av samtliga transaktioner som påverkar den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. Finansiella transaktioner som köp och försäljning av aktier och andra finansiella tillgångar påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värdeför- ändringar på tillgångar och skulder. Målet för det finansiella sparandet omfattar hela den offentliga sektorn som den definieras i nationalräkenskaperna (NR), dvs. förutom staten även ålderspensionssystemet och den kommunala sektorn. Det finansiella sparandet påverkas därför inte av transaktioner mellan den offentliga sektorns olika delar. Till ålderspen- sionssystemet räknas AP-fonderna och premie- pensionssystemet. Den kommunala sektorn omfattar kommuner och landsting. Affärsverken ingår enligt nationalräkenskapernas definition inte i den statliga sektorn utan räknas till före- tagssektorn. Målet för den offentliga sektorns finansiella sparande infördes . Överskottsmålen har överträffats med god marginal. I den svaga konjunkturen har finans- politiken kunnat ges en expansiv inriktning eftersom överskotten var stora under den tidigare goda konjunkturen. uppstod ett mindre underskott i det finansiella sparandet. har överskottet i de offentliga finanserna varit i genomsnitt av BNP . Tabell 2.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande i procent av BNP -0,3 Sedan Årsredovisningen har redovisnings- principerna av skatter ändrats i national- räkenskaperna så att skatten redovisas på det år då inkomsten och skattskyldigheten uppstår. Förändringen av redovisningsprincipen har stora konsekvenser för den offentliga sektorns finansiella sparande. Det största över- skottet redovisas nu på i stället för som i Årsredovisningen på 2001. Den nya redovisningsprincipen medför ett underskott i det finansiella sparandet 2002. fastställde målet för överskottet i de offentliga finanserna av BNP. Om den ekonomiska utveck- lingen väsentligt skulle avvika från den då aktuella bedömningen skulle emellertid målet I budgetpropositionen an- gavs att överskottet för ett enskilt år bör an- passas till konjunkturläget. I ett svagt konjunk- turläge kan det finansiella sparandet tillåtas understiga av BNP så att de automa- tiska stabilisatorerna kan verka fullt ut. I budgetpropositionen bedömdes överskottet i de offentliga finanserna bli av BNP i periodiserade termer och BNP bedömdes växa . Enligt NR:s preliminära utfall blev överskottet av BNP och BNP ökade . Den svagare BNP-tillväxten förklarar till stor del det svagare utfallet för det finansiella sparandet. Det finansiella sparandet påverkades dessutom av svagare skatteintäkter än förväntat, även med hänsyn taget till den ekonomiska utvecklingen. Det årliga genomsnittet överstiger därmed av BNP. Det finansiella spa- randet förbättrades med eller som andel av BNP . Tabell 2.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande -0,3 Anm. BP2003 = Budgetpropositionen Anm. Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Till följd av förändrade redovisningsprinciper efter BP2003 har såväl inkomster som utgifter justerats upp med ca avseende mervärdesskatt på den offentliga sektorns förbrukning och investeringar. Dessutom har inkomstskatterna justerat upp med till följd av ändrad periodisering i NR. Utgiftstaket för staten infördes . Utgiftstaket har klarats samtliga år (se tabell 2.3). Syftet med utgiftstaket är framför allt att ge och regeringen förbättrad kontroll över anvisade medel och utgiftsutvecklingen, vilket möjliggör en bättre finansiell styrning. Genom att beslutar om ett tak för ut- gifterna tydliggörs även behovet av prioriteringar mellan olika utgiftsområden. Vidare ger utgifts- taket budgetpolitiken en långsiktig inriktning med hög förutsägbarhet, vilket främjar tro- värdigheten i den ekonomiska politiken. Utgifts- taket för staten underlättar därmed möjligheten att uppnå målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn. Tabell 2.3 Utgiftstak för staten De takbegränsade utgifterna omfattar utgifterna för 26 utgiftsområden (nr 125 och 27) samt ut- gifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. ingår inte eftersom och regeringen i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. De tak- begränsade utgifterna utgörs av faktiskt för- brukade anslagsmedel, vilket innebär att även myndigheternas utnyttjande av ingående reser- vationer, anslagssparande och anslagskredit in- går. Skillnaden mellan det fastställda utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgörs av bud- geteringsmarginalen. Dess syfte är att utgöra en buffert mot såväl makroekonomisk osäkerhet som den osäkerhet som finns kring de finansiella konsekvenserna av fattade beslut. Om budge- teringsmarginalen tas i anspråk innebär det i re- gel att överskottet i de offentliga finanserna för- sämras. fastställde utgiftstaket för staten för till . Med anledning av olika riksdagsbeslut om tekniska justeringar har utgiftstaket revi- derats (se tabell 2.4). Utgiftstaket fastställdes slutligt av till i enlighet med förslag ekonomiska vårproposition. Tekniska justeringar av utgiftstaket motiveras av förändringar som inte har någon effekt på ut- gifterna för den offentliga sektorn eller som inte påverkar den offentliga sektorns finansiella spa- rande, men som ändå påverkar storleken på de takbegränsade utgifterna. De flesta tekniska justeringar av utgiftstaket har motiverats av inkomstskatteförslag som, för att vara neutrala för kommunsektorn, inneburit förändringar av statsbidragen till kommunerna. Sådana förändringar av stats- bidragen påverkar därmed storleken på de tak- begränsade utgifterna, men inte den offentliga sektorns konsoliderade utgifter. Andra tekniska justeringar har motiverats av att högre utjäm- ningsbidrag till kommuner motsvaras av en lika stor ökning av utjämningsavgiften på stats- budgetens inkomstsida. I enlighet med tidigare praxis har utgiftstaket efter respektive justering avrundats till hela miljarder kronor. Tabell 2.4 Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten 2003 Ursprungligt utgiftstak enligt förslag i VP2000 Sänkt statsbidrag till kommuner p.g.a. begränsad avdragsrätt för allmän pensionsavgift -5,0 Höjt statsbidrag till kommuner p.g.a. höjt särskilt Flytt av vissa av kostnader för statens upplåning från utgiftsområde 2 till utgiftsområde 26 -0,2 Utgiftstak enligt förslag i BP2001 Sänkt statsbidrag till kommuner p.g.a. omläggning av -31,4 Högre statligt utjämningsbidrag till kommuner Höjt statsbidrag till kommuner p.g.a. höjt grundavdrag Utgiftstak enligt förslag i BP2003 Höjt statsbidrag till kommuner p.g.a. höjt grundavdrag1 Utgiftstak till följd av förslag i motion 2002/03:Fi2301 Högre statligt utjämningsbidrag till kommuner Slutligt utgiftstak enligt förslag i VP2003 Anm.: VP2000=2000 års ekonomiska vårproposition Anm.: BP2001=Budgetpropositionen Anm.: BP2003=Budgetpropositionen Anm.: VP2003=2003 års ekonomiska vårproposition 1 I motion 2002/03:Fi230 (s, v, mp) föreslogs en ytterligare höjning av grundavdraget jämfört med BP2003, vilket föranledde finansutskottet (2002/03:FiU1) att föreslå motsvarande uppräkning av det generella statsbidraget och en teknisk justering av utgiftstaket. Enligt statsbudgetens utfall uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket till . Därmed underskreds utgiftstaket med . Utgifterna exklusive statsskuldsräntor blev lägre än i statsbudgeten. Avvikelsen förklaras bl.a. av lägre utgifter för främst följande utgiftsområden: -1,2 -1,7 -1,0 Avgiften till Europeiska gemenskapen -5,4 Avvikelsen förklaras bl.a. av högre utgifter för främst följande utgiftsområden: Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Allmänna bidrag till kommuner Tabell 2.5 Takbegränsade utgifter -0,8 1Den av ursprungligt fastställda statsbudgeten , dvs. exkl. beslut enligt prop. 2002/03:46 Folkomröstning om införande av euron samt tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen . posten Minskning av anslagsbehållningar på . Utfallet för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgick till , vilket är högre än beräkningen i budgetpropositionen . I kapitel 5 Statsbudgetens utfall redovisas skill- nader mellan utfall och budgeterade belopp för utgiftsområden och vissa anslag. Utvecklingen av statens ekonomi 3 Utvecklingen av statens ekonomi I föreliggande avsnitt redovisas inledningsvis en uppföljning av några viktiga mål som stödjer den ekonomiska politiken och som även har stor betydelse för utvecklingen av statens ekonomi. Därefter redovisas en femårsöversikt över statsbudgetens utveckling respektive utveck- lingen av vissa nyckeluppgifter hämtade ur statens resultat- och balansräkningar. Sjukskrivningsvolymen mer än fördubblades , och utgifterna på statsbudgeten för sjukpenning ökade i löpande priser. ökade antalet förtidspensionärer med 65 000 till nära 500 000 personer. Ökningen skall ses i ljuset av att sjuk- skrivningarna nådde en mycket låg nivå kring 1997 och att den totala sjukskrivningsvolymen 2002 var rekordhög. Inte ens i slutet av 1980- 3.1Uppföljning av några viktiga mål talet, då framför allt den korta sjukfrånvaron var för den ekonomiska utvecklingen hög, var sjukskrivningarna lika omfattande. 3.1.1Mål för att minska ohälsan Regeringen föreslog i budgetpropositionen mål för minskad ohälsa. De föreslagna målen innebär att: frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall i förhållande till 2002 halveras och antalet nybeviljade aktivitets- och sjuk- ersättningar (f.d. förtidspensioner) skall minska jämfört med nivå. Hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen . har ställt sig bakom målen (bet. 2002/03:SfU1, rskr. 2002/03:72). Bakgrunden till målen var den snabba ökningen av sjukskrivningarna . betyder att målet om en halvering av sjukskrivningarna är ambitiöst. En så låg nivå som halveringen innebär har bara uppnåtts under enstaka år . Kvinnor är överrepresenterade bland de sjukskrivna och svarar för ca två tredjedelar av alla sjukskrivningsdagar, vilket är en betydande ökning jämfört kring 1990. Dagens sjukskrivningsnivå för män är inte särskilt hög i ett långt tidsperspektiv, medan skillnaderna mellan kvinnor och män tenderar att öka. Kvinnor är mer sjukskrivna än män oavsett ålder, utbildning, familjetyp eller bransch. Vidare varierar sjukskrivningarna med ålder och utbildningsnivå. De skillnader som finns mellan sektorer, branscher och yrken avspeglar till största delen köns- och ålderssammansättningen inom respektive delgrupp. Diagram 3.1 Sjukskrivningsnivå1 efter kön, ålder och 1 Sjukpenning som andel av total inkomst på årsbasis. Detta mått underskatter sjukskrivningen för personer med inkomst över taket i sjukförsäkringen. Felet är emellertid marginellt, vilket framgår av Vad kostar sjukskrivningarna?, bilaga 1. Det finns även stora regionala skillnader i sjukskrivning och andelen förtidspensionärer. Regioner med svag arbetsmarknad har ofta även höga ohälsotal. Ökningen var tämligen jämnt fördelad mellan olika grupper och regioner. Den stora förändringen var ökningen av de långa sjukskrivningarna. Antalet långtidssjukskrivna tredubblades och uppgick vid slutet av 2003 till ca 135 000 personer. De kraftiga fluktuationerna i sjukskrivning kan bedömas utifrån många aspekter. Utöver konjunkturen har förändringar i ekonomiska incitament för individer och arbetsgivare, försäkrings- administration, arbetsmiljö och förändrade attityder till sjukskrivning bland såväl individer och arbetsgivare som läkare haft betydelse. Till exempel medförde införandet av en karensdag och en sjuklöneperiod som finansieras av arbetsgivaren en kraftig minskning av den korta sjukfrånvaron . Diagram 3.2 Sjukskrivningsvolym i relation till arbets- kraftens storlek, 19652003 1965 1968 1971 1974 1977 1980 1983 1986 1989 1992 1995 1998 2001 beslutade med anledning av budget- propositionen att tillföra socialförsäk- ringens administration för arbetet mot ohälsan 2003 och 2004. Resurserna skall bland annat användas till att anställa flera rehabiliteringssamordnare och kontaktpersoner. lade regeringen fram förslag till (prop. 2002/03:89) i syfte att öka användningen av deltidssjukskrivning när den enskilde har viss arbetsförmåga kvar. I propositionen föreslogs att deltagande i avstämningsmöten hos för bedömning av det medicinska tillståndet, arbets- förmågan och behovet av rehabilitering skall vara obligatoriskt för den enskilde. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2002/03:SfU10, rskr. 2002/03:227). De nya reglerna trädde i kraft . Från används en ny blankett för läkarintyg. Intyget har utformats på ett sådant sätt att det underlättar för läkaren att avgöra om patienten skall vara sjukskriven på hel- eller deltid. Syftet med det nya intyget är att patientens faktiska arbetsförmåga skall framgå tydligare för som skall besluta om rätten till ersättning från sjukförsäkringen. trädde även ett antal andra åtgärder i kraft för att stimulera till förebyggande insatser och rehabiliteringsinsatser hos arbets- givarna och begränsa statens utgifter för sjuks- krivningarna.