prop · GS031 · 2004-09-20 00:00:00 — Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2005. I jämförelse med anvisade medel 2004 ökar ramen för utgiftsområdet med 2005. Förändringen förklaras huvud- sakligen av pris- och löneomräkning. Vidare beräknas utgiftsområdet öka med till följd av införandet av fri entré vid vissa statliga museer. Därutöver beräknas utgiftsområdet öka med till följd av att bidragen till teater-, dans- och musikinstitutioner ökas för att möjliggöra en satsning på pensioner. Slutligen beräknas utgiftsområdet öka med till följd av en ökad ersättning till för vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena. I jämförelse med beräknade anslagsmedel per utgiftsområde ekonomiska vår- proposition föreslås ramen för utgiftsområdet öka med 2005. Detta för- huvudsakligen av de ökade bidragen till teater-, dans- och musikområdet. Den beräknade ramen ökar med i jämförelse med den föreslagna ramen . Detta förklaras huvudsakligen av pris- och löneomräkning. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Eko- nomisk familjepolitik, Bostadspolitik, Regional samhällsorganisation och miljöpolitik. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2005. I jämförelse med anvisade medel 2004 ökar ramen för utgiftsområdet med 2005. Förändringen förklaras huvud- sakligen av att utgiftsområdet ökar med till följd av ökade räntebidrag. Vidare beräknas utgiftsområdet öka med till följd av ökad avsättning till Statens bostadskreditnämnds garantiverksamhet avseende äldre garantier. Slutligen beräknas utgiftsområdet öka till följd av pris- och löneomräkning. I jämförelse med beräknade anslagsmedel per utgiftsområde ekonomiska vårproposi- tion föreslås ramen för utgiftsområdet öka med 2005. Detta förklaras huvudsakligen av att ett bidrag för installation av hissar införs. Den beräknade ramen ökar med i jämförelse med den föreslagna ramen . Detta förklaras huvudsakligen av att antalet ärenden med räntebidrag ökar. Vidare beräknas utgiftsområdet minska till följd av att investeringsbidraget för anordnande av hyresbostäder upphör. Slutligen beräknas utgiftsområdet öka till följd av pris- och löneomräkning. 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Regional utvecklingspolitik. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2005. I jämförelse med anvisade medel 2004 ökar ramen för utgiftsområdet med 2005. Förändringen förklaras huvud- sakligen av ökade utgifter för Europeiska regionala utvecklingsfonden. I jämförelse med beräknade anslagsmedel per utgiftsområde ekonomiska vår- proposition föreslås ramen för utgiftsområdet öka med 2005. Detta förklaras huvudsakligen av ökade utgifter för Europeiska regionala utvecklingsfonden. Den beräknade ramen minskar med i jämförelse med den föreslagna ramen . Detta förklaras huvudsakligen av minskade utgifter för Europeiska regionala utvecklingsfonden. Allmän miljö- och naturvård 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Miljö- politik och del av politikområdet Forsknings- politik. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2005. I jämförelse med anvisade medel 2004 ökar ramen för utgiftsområdet med 2005. Förändringen förklaras huvud- sakligen av att utgiftsområdet ökar med till följd av åtgärder för att främja biologisk mångfald . Vidare beräknas utgiftsområdet öka med till följd av utökade satsningar på sanering och återställning av förorenade områden. Därutöver beräknas utgiftsområdet minska med till följd av lägre satsningar på stöd till klimatinvesteringar, samt med till följd av att ansvaret för bilavgasverksamhet (hållbarhetskontroller) överförs från till under utgiftsområde 22 Kommunikationer . Slutligen beräknas utgiftsområdet öka till följd av pris- och löneomräkning. I jämförelse med beräknade anslagsmedel per utgiftsområde ekonomiska vår- proposition minskas ramen 2005 med till följd av korrigering av sats- ningar i ovan nämnda proposition. Den beräknade ramen ökar med i jämförelse med den föreslagna ramen . Detta förklaras huvudsakligen av förstärkta åtgärder för biologisk mångfald . 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Energi- politik. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2005. I jämförelse med anvisade medel 2004 minskar ramen för utgiftsområdet med 2005. Förändringen förklaras huvud- sakligen av att utgiftsområdet minskas med till följd av en lägre nivå för fortsatta långsiktiga energipolitiska åtgärder. I jämförelse med beräknade anslagsmedel per utgiftsområde ekonomiska vårpro- position föreslås ramen för utgiftsområdet öka med 2005. Detta förklaras huvudsakligen av att utgiftsområdet ökas med till följd av fortsatta lång- siktiga energipolitiska åtgärder. Vidare beräknas utgiftsområdet öka med till följd av finansiering av energipolitiska program. Detta program har tidigare finansierats genom anslagssparande. Slutligen beräknas utgiftsområdet öka med till följd av kostnader för administration av den investeringsstimulans för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler som aviserades i samband med ekonomiska vårproposition. Den beräknade ramen minskar med i jämförelse med den föreslagna ramen . Detta förklaras huvudsakligen av att omfattningen av energipolitiska program minskar . 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Tran- sportpolitik samt IT, elektronisk kommunika- tion och post. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2005. I jämförelse med anvisade medel 2004 ökar ramen för utgiftsområdet med 2005. Förändringen förklaras huvud- sakligen av ökade järnvägsinvesteringar. I jämförelse med beräknade anslagsmedel per utgiftsområde ekonomiska vårpro- position föreslås ramen för utgiftsområdet minska med 2005. Detta förklaras huvudsakligen av att finansieringen av radiokommunikationssystemet över- förs från utgiftsområde 22 Kommunikationer till utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Den beräknade ramen ökar med i jämförelse med den föreslagna ramen . Detta förklaras huvudsakligen av att järnvägsinvesteringarna beräknas öka. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Skogspolitik, Djurpolitik, Livsmedelspolitik, Landsbygdspolitik samt delar av Samepolitik, Forskningspolitik och Utbildningspolitik. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2005. I jämförelse med anvisade medel 2004 ökar ramen för utgiftsområdet med 2005. Förändringen förklaras huvud- sakligen av att EU-bidrag för arealersättning och djurbidrag ökar med . Vidare beräknas utgiftsområdet öka med till följd av satsningar på landsbygdsutveckling. Därutöver beräknas utgiftsområdet öka med till följd av åtgärder för att främja mindre kända arter, och med till följd av satsningar på förbättrat djur- skydd och bekämpning av djursjukdomar. Slutligen beräknas utgiftsområdet öka med till följd av insatser för att främja bl.a. närslakt och småskalig livsmedelsförädling, samt med till följd av åtgärder för förbättrat biotopskydd inom skogsbruket. I jämförelse med beräknade anslagsmedel per utgiftsområde ekonomiska vår- proposition föreslås ramen för utgiftsområdet öka med 2005. Detta förklaras huvudsakligen av ovan nämnda åtgärder. Den beräknade ramen ökar med i jämförelse med den föreslagna ramen . Detta förklaras huvudsakligen av en fortsatt ökning av EU- bidraget för arealersättning och djurbidrag. 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Näringspolitik, Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande, Konsumentpolitik samt delar av politikområdet Forskningspolitik. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2005. I jämförelse med anvisade medel 2004 ökar ramen för utgiftsområdet med 2005. Förändringen förklaras huvudsakligen av att utgiftsområdet ökas med till följd av ett fortsatt svenskt deltagande i det europeiska bär- raketsprogrammet . Vidare beräknas utgiftsområdet öka med till följd av satsningar inom exportfrämjande verksamhet. Därutöver beräknas utgiftsområdet öka med till följd av satsningar på innovationsfinansiering och kreditgarantiföre- ningar. Slutligen beräknas utgiftsområdet öka med till följd av pris- och löneomräkning. I jämförelse med beräknade anslagsmedel per utgiftsområde ekonomiska vårproposition föreslås ramen för utgiftsområdet öka med 2005. Förändringen förklaras i huvudsak av ovan nämnda deltagande i bärraketsprogrammet och insatserna för innovationsfinansiering och kreditgarantiföreningar. Den beräknade ramen minskar med i jämförelse med den föreslagna ramen . Detta förklaras huvudsakligen av att utgifter för ett eventuellt fortsatt deltagande i Arianeprogrammet ännu inte beräknats. Vidare beräknas utgiftsområdet minska med till följd av att de tillfälliga satsningarna inom exportfrämjande verksamhet och design upphör. Slutligen beräknas utgiftsområdet öka med till följd av pris- och löneomräkning. Allmänna bidrag till kommuner 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdet All- männa bidrag till kommuner. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2005. I jämförelse med anvisade medel 2004 minskar ramen för utgiftsområdet med 2005. Detta förklaras huvudsakligen av att utgiftsområdet minskas med till följd av att det nya inkomstut- jämningssystemet redovisas netto på stats- budgetens utgiftssida. I samband med införandet av det nya inkomstutjämningssystemet har ett nytt anslag, 48:1 Kommunalekonomisk utjäm- ning, ersatt det tidigare anslaget 48:1 Generella bidrag till kommuner och landsting. Frånsett den redovisningstekniska effekten beräknas utgifts- området öka med 2005 jämfört med anvisade medel 2004. Denna förändring förklaras huvudsakligen av att bidrag till kommunerna beräknas öka med . Vidare beräknas utgiftsområdet öka med till följd av en överföring från utgiftsområde 16 Utbildning och universi- tetsforskning, anslag 25:11 Bidrag till personal- förstärkningar i skola och fritidshem. Därutöver beräknas utgiftsområdet öka med till följd av ökade bidrag till kommunerna för att underlätta införandet av det nya inkomstutjämningssystemet. Vidare beräknas utgiftsområdet öka med 2005 till följd av ökade bidrag till kommunerna för införandet av en vårdgaranti. beräknas bidragen för vårdgarantin öka med . Vidare beräknas utgiftsområdet öka med 3 720 till följd av att grundavdraget höjs, vilket minskar de kommunala skatteintäkterna, och effekten neutraliseras genom att statsbidragen ökas i motsvarande utsträckning. Därtill beräknas utgiftsområdet minska med till följd av att de sänkta avdragsrätterna för allmän pensionsavgift, som det fjärde steget i pensionsreformen medför, neutraliseras. Slutligen beräknas utgiftsområdet minska med till följd av den slutreglering av pensionsreformen som gjordes i samband med ekonomiska vår- proposition. I jämförelse med beräknade anslagsmedel per utgiftsområde ekonomiska vår- proposition föreslås ramen för utgiftsområdet minska med 2005. Detta förklaras huvudsakligen av att det nya inkomst- utjämningssystemet nu redovisas netto på statsbudgetens utgiftssida. Frånsett denna redovisningstekniska effekt föreslås ramen för utgiftsområdet minska med 2005. Detta förklaras av att utgiftsområdet be- räknas öka med till följd av reglering av statsbidragen, vilket sker för att neutralisera effekten av det höjda grundavdraget som föreslås i denna proposition. Vidare förklaras förändringen av att utgifts- området beräknas minska med till följd av att statsbidragen regleras, vilket sker för att neutralisera effekten av det fjärde steget i pensionsreformen. Slutligen beräknas utgiftsområdet minska med till följd av att medel omfördelas till utgiftsområde 9 Hälsovård, sjuk- vård och social omsorg. Denna omfördelning aviserade regeringen i samband med ekonomiska vårproposition. Den beräknade ramen ökar med i jämförelse med den föreslagna ramen . Detta förklaras huvudsakligen av att de . Därutöver beräknas utgiftsområdet öka med till följd av ökade medel som tilldelades ekonomiska vårproposition. Slutligen beräknas utgiftsområdet öka med till följd av att special- destinerade bidrag från utgiftsområde 16 Utbild- ning och universitetsforskning, anslag 25:11 Bidrag till personalförstärkningar i skola och fri- tidshem, överförs till utgiftsområdet. 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter samt Riks- gäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgifts- området ingår inte under utgiftstaket för staten. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2005. I jämförelse med anvisade medel 2004 minskar ramen för utgiftsområdet med 2005. Förändringen förklaras huvud- sakligen av valutavinster och minskade kurs- förluster. I jämförelse med beräknade anslagsmedel per utgiftsområde ekonomiska vårproposi- tion föreslås ramen för utgiftsområdet minska med 2005. Detta förklaras huvudsakligen av lägre inhemska räntor. Den beräknade ramen ökar med i jämförelse med den föreslagna ramen . Detta förklaras huvudsakligen av ökad statsskuld, antaganden om stigande räntenivåer samt av att det inte beräknas uppstå några valutavinster . Avgiften till Europeiska gemenskapen 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Avgif- ten till Europeiska gemenskapen. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2005. I jämförelse med anvisade medel 2004 ökar ramen för utgiftsområdet med 2005. ligen av förändrade makroekonomiska antag- anden samt av förslaget till EU-budget . I jämförelse med beräknade anslagsmedel ekonomiska vårproposition föreslås ramen för utgiftsområdet öka med 2005. Detta förklaras huvud- sakligen av att förslaget till EU-budget , som inte fanns tillgängligt i samband med ekonomiska vårproposition, nu har använts i beräkningarna. Den beräknade ramen ökar med i jämförelse med den föreslagna ramen . Detta förklaras huvudsakligen av förändrade makroekonomiska antaganden. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Området omfattar ålderspension i form av tilläggspension, inkomstpension, premiepension samt administrationskostnader. Utgifterna föreslås uppgå till 2005. I jämförelse med 2004 ökar utgifterna med 2005. Förändringen för- huvudsakligen av ändrade antaganden om inkomstindex och en beräknad ökning av antalet personer som väljer förtida uttag av ålders- pension. I jämförelse med beräknade medel ekonomiska vårproposition ökar utgifterna med 2005. Förändringen för- huvudsakligen av ändrade antaganden om inkomstindex och en beräknad ökning av antalet personer som väljer förtida uttag av ålders- pension. De beräknade medlen ökar med i jämförelse med 2005. Detta förklaras huvudsakligen av den beräknade förändringen av inkomstindex. Därutöver beräknas utgifterna öka till följd av att medelpensionen och antalet ålderspen- sionärer antas öka som en allt större andel av pensionärerna får rätt till inkomst- grundad ålderspension. Bemyndiganden och övriga ekonomiska förpliktelser 7 Bemyndiganden och övriga ekonomiska förpliktelser m.m. 7.1Finansiering av anläggningstillgångar och rörelsekapital Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten fast- ställer en total låneram i Riks- gäldskontoret för investeringar i anläggningar som används i statens verksamhet (20 §). Vidare fastställer en total kreditram i för att täcka behovet av rörel- sekapital (21 §). Regeringens förslag: Regeringen får be- sluta om lån i för investe- ringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet intill ett belopp av 26 . I tabell 7.1 redovisas för varje utgiftsområde be- räknade sammanlagda låneramar för invester- ingar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet . Den totala låne- ramen avser summan av lån för detta ändamål som regeringen via myndigheterna (exkl. Sjunde AP-fonden) högst får ha i . Summan per utgiftsområde inne- fattar också tidigare tagna lån. Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier, Jord- och skogsbruk, fiske Anm.: Låneramen för Sjunde AP-fonden behandlas separat (avsnitt 7.1.3) och ingår därför inte i tabellen. 1Exklusive och ombudsmän, justitieombuds- männen. Regeringen beräknar att det behövs en samman- tagen låneram på . För att kunna möta oförutsedda behov kommer preliminärt inte att fördelas till myndigheterna. Jämfört med den låneram som beslutat innebär förslaget till låneram en ökning med eller . Den genomsnittliga ökningstakten av låneramen har uppgått till . Myndigheternas totala skuld avseende inve- steringar i anläggningstillgångar uppgick till , vilket är ca mer än . Diagram 7.1 Myndigheternas investeringslån dec 00 jun 01 dec 01 jun 02 dec 02 jun 03 dec 03 Diagram 7.1 visar lånevolymens utveckling sedan systemet infördes . Tabell 7.2 Investeringslån och låneramar 19992004 Källa: och . Som framgår av tabell 7.2 har utnyttjandegraden per respektive år uppgått till mellan . Det bör dock observeras att upplåningen i regel ökar , varför utnyttjan- degraden som redovisas ovan i regel är lägre än utnyttjandegraden vid utgången av respektive år. Regeringens förslag: Regeringen får besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i intill ett belopp av 18 . Myndigheterna placerar överskottslikviditet och finansierar sitt behov av rörelsekapital i Riks- gäldskontoret. Respektive myndighet har för dessa ändamål ett räntekonto med kredit. Storleken på räntekontokrediten varierar men ligger normalt i intervallet av respektive myndighets anslag, bidrag och avgiftsinkomster. Beräknade kreditramar redovisas per utgiftsområde i tabell 7.3, tillsammans med totalt saldo och bruttoskuld på räntekontona per . Vid beräkningen av bruttoskulden ingår endast de myndigheter som hade ett negativt saldo på räntekontot och som därmed utnyttjat sin kredit. Regeringen föreslår att summan av kredit- ramarna för myndigheternas räntekonton (exkl. Sjunde AP-fonden) får uppgå till högst , vilket innebär att den totala ramen ökar med jämfört med . För att kunna möta oförutsedda behov kommer preliminärt 126 mil- joner kronor inte att fördelas till myndigheterna. Av tabellens första kolumn framgår att myndigheterna hade betydande inlåning på sina räntekonton. En anledning till att inlåningen är större än utlåningen är det anslagssparande som myndigheterna har byggt upp. Det kan också bero på att det för den avgiftsfinansierade verksamheten uppstår en likviditet som placeras på räntekontot. En effekt av inlåningen är att endast 91 av de 240 myndigheter som har ränte- konton med kredit i behövde utnyttja sin kredit januari . Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier, 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Jord- och skogsbruk, fiske Anm.: Räntekontokrediten för Sjunde AP-fonden behandlas separat (avsnitt 7.1.3) och ingår därför inte i tabellen. 1Ett negativt belopp för saldo innebär en behållning i . 2Exklusive och ombudsmän, justitieombudsmännen. Regeringens förslag: För Sjunde AP-fondens verksamhet får regeringen dels besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksam- heten intill ett belopp av , dels besluta om kredit på räntekonto i Riksgälds- kontoret intill ett belopp av . Sjunde AP-fonden har bildats för att förvalta premiepensionsmedel inom det reformerade ålderspensionssystemet. En del av pensionsav- giften ger rätt till premiepension och förvaltas i värdepappersfonder efter individuella val. För de personer som avstår från att välja någon annan fond skall medlen placeras i Premiesparfonden som förvaltas av Sjunde AP-fonden. Därutöver förvaltar Sjunde AP-fonden ytterligare en fond, Premievalsfonden, som kan väljas på samma sätt som andra fonder inom premiepensions- systemet. Sjunde AP-fonden har inga uppgifter utöver förvaltningen av dessa fonder. För detta ändamål har organisation och verksamhet byggts upp från grunden. Kostnaderna för Sjunde AP-fondens verk- samhet skall täckas med de förvaltningsavgifter som tas ur fonderna. Detta gäller även kostna- derna för att bygga upp verksamheten. Starka skäl talar för att kostnaderna under uppbygg- nadsskedet sprids över för att inte oproportionerligt belasta några enstaka år- gångar av premiepensionssparare. För detta än- damål disponerar Sjunde AP-fonden krediter i (). disponerar Sjunde AP-fonden dels ett räntekonto med kre- dit på högst , dels en låne- ram på högst för finansiering av investeringar i anläggningstillgångar som an- vänds i verksamheten. Vid ingången av 2004 var räntekontokrediten utnyttjad med medan Sjunde AP-fondens lån för finansiering av anläggningstillgångar vid samma tillfälle uppgick till . /04 uppgick Premiesparfon- dens och Premievalsfondens marknadsvärderade tillgångar till respektive . När Premiepensions- myndigheten (PPM) fördelade ytterli- gare premiepensionsmedel tillfördes Premie- sparfonden och Pre- mievalsfonden . Den förra är således ojämförligt större och spelar därför en avgörande roll för Sjunde AP-fondens finansiering. Förvaltningsavgiften, som uppgår till av förvaltat kapital , reduce- ras genom det rabattsystem som tillämpas av PPM. Rabatten kommer premiepensionsspa- rarna till del genom att PPM köper nya fond- andelar för rabattbeloppet. För Premiespar- fondens del innebär detta att nettoavgiften efter rabatt begränsas till . kan Sjunde AP-fondens totala kost- nader uppskattas till medan Sjunde AP-fondens avgiftsintäkter netto kan beräknas till . Det budgeterade underskottet 2004 kan därmed upp- skattas till . Det balanserade underskottet i Sjunde AP-fondens verksamhet beräknas till vid ut- gången av 2004 och vid utgången av 2005. Kreditbehovet är dock lägre än underskottet, främst därför att rabatten till PPM betalas kvartalsvis i efterskott. Mot den bakgrunden bedömer regeringen att en oföränd- rad ram på för kredit på räntekonto är tillräcklig . Även en oförändrad ram på avseende lån för finansiering av anläggningstillgångar un- der 2005 bedöms vara tillräcklig. Beräkningar utifrån en rad antaganden inne- fattande bl.a. in- och utflöden i Premiesparfon- den och Premievalsfonden, förväntad avkastning och kostnadsutveckling visar att Sjunde AP-fon- den kommer att redovisa successivt förbättrade årsresultat. Med de förutsättningar som gällde /04 beräknades dock årsresul- taten förbli negativa fram . Ge- nom årliga överskott därefter beräknas det ba- lanserade underskottet bli allt lägre för att elimineras efter ytterligare . Enligt 23 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten kan för en viss myndighet eller för viss anskaffning besluta att lånefinansiering skall ske på annat sätt än genom ovan beskrivna låne- och kreditramar. Totalt uppgick denna utlåning i Riksgälds- kontoret till . Centrala kredit för studielån är störst och den uppgick till . I tabell 7.4 presenteras en översikt av övriga kreditramar i och utanför . Förslagen till beslut om nya eller ändrade ramar för övrig utlåning från återfinns inom respektive utgiftsområde. Tabell 7.4 Övriga kreditramar 2005 30/6 2004 Radiotjänst i , rundradio Radiotjänst i , distribution garantier, till vissa statliga bolag