prop · GR031d11 · 2004-01-01 00:00:00 — Dessa förändringar i kombination med den djupa konjunkturnedgången bidrog gemensamt till den rekordlåga nivån på utbetalda sjukskrivningsdagar . Antalet sjuklönedagar uppgick till cirka 16 miljoner och utgör därmed av det totala antalet sjukdagar. Utvecklingen av antalet utbetalade sjukpenningdagar via det allmänna sjukförsäkringssystemet ökade kontinuerligt från dess införande . Därefter har sjukskrivningarna följt konjunkturerna tämligen väl. Sjukskrivningarna har genomgående ökat . De långsiktiga variationerna skall också ses i ljuset av förändringarna i arbetskraften. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA var kvinnors arbetskraftsdeltagande , att jämföra med . Om man relaterar sjukskrivningen till arbetskraften, får man en något annorlunda bild över utvecklingen. Sjukskrivningsnivån mellan 1993 1997 var mycket låg sett i ett längre perspektiv. Dagens sjukskrivningsnivå för män är inte särskilt hög i ett långt tidsperspektiv, medan skillnader mellan kvinnor och män tenderar att öka. Diagram 2.2 Antal sjukdagar i relation till arbetskraftens storlek, 19652002 1965 1968 1971 1974 1977 1980 1983 1986 1989 1992 1995 1998 2001 Källa: SCB, RFV och egna beräkningar. De långa sjukskrivningarna ökar kraftigt Ökningen i sjukskrivningarna är koncentrerad till de långa fallen, framför allt till de sjukskrivningar som är . Diagram 2.3 Antal sjukfall Källa: RFV/ Medan de kortvariga sjukskrivningarna således varierat har de längre sjukskrivningarna ökat kraftigt allt . Antalet ersatta dagar för sjukskrivningar med en varaktighet har tredubblats och statens utgifter för de långa sjukskrivningarna utgjorde av de totala utgifterna 2002. De långa sjukskrivningarna har haft en tendens att övergå i allt längre fall. har antalet avslutade fall minskat i alla s.k. längdklasser i varje fall i relation till antalet fall. Många av de längre sjukfallen övergår vanligen i sjukersättning (förtidspension). Antalet nybeviljade förtidspensioner har varierat . I slutet av 1990- talet nybeviljades relativt få förtidspensioner en utveckling som förbytts till ett relativt högt nybeviljande. beviljades 63 738 personer förtidspension, vilken är den högsta nivån . Trots de senaste två årens höga nybeviljande av förtidspensioner har således de längsta sjukskrivningsfallen fortsatt att öka i antal framför allt genom att färre sjukskrivningsfall avslutats. Det förändrade diagnospanoramat kan vara en anledning till svårigheterna att avsluta de långa sjukfallen. Antalet sjukskrivna på grund av psykiska besvär har ökat kraftigt , och utgör ungefär av sjukfallen. dominerar emellertid rörelseorganens sjukdomar som den vanligaste diagnosen och omfattar nästan hälften av sjukfallen. Flera utredningar har konstaterat att ökningen av sjukskrivningarna varit ungefär lika stor i alla grupper. Sjukskrivningen bland kvinnor har emellertid ökat något starkare än bland män. Mer intressant är möjligen att relatera dagens sjukskrivningar för olika grupper till ett mer jämförbart år vad gäller den allmänna sjukskrivningsnivån. I tabell 2.1 redovisas sjukpenningens andel av förvärvsinkomsten för olika hushållstyper och år. Detta mått är en god approximation på sjukskrivningens omfattning. Den kanske mest slående skillnaden vid en jämförelse med sjukskrivningar då ungefär samma regelverk som gällde gäller kvinnor i barnfamiljer. Sjukskrivningen i denna grupp har sjunkit dramatiskt . Förändringen hör med stor sannolikhet samman med minskningen av barnafödandet, som var mycket högt . Tabell 2.1 Sjukpenning som andel av förvärvsinkomst i olika familjetyper1 Ensamstående med barn, Gifta/sambaoende med barn, 20 - 39 år Ensamstående utan barn, Ensamstående, 40-59 år 40 - 59 år 20 - 59 år 1 Detta mått underskattar sjukskrivningen för alla med inkomst över inkomsttaket i sjukförsäkringen. Felet är emellertid marginellt enligt SCB:s Sjukdom och ohälsa, bilaga 1. Källa: SCB, LOUISE-data. har sjukskrivningstalen ökat något för ensamstående med barn. Ensamstående såväl kvinnor som män är mer sjukskrivna än sammanboende i de flesta åldersgrupper. Bland de förvärvsarbetande var av kvinnorna och av männen sjukskrivna mer än två sammanhängande veckor (d.v.s. fick sjukpenning) . Jämfört (1993) var detta ungefär oförändrat för kvinnor, medan andelen sjukskrivna män var lägre 2001 än . Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att förebygga sjukskrivning bland arbetslösa. Av samtliga sjukfall utgjorde inskrivna arbetssökande , med en stor överrepresentation på de korta sjukfallen som kan förklaras av att de arbetslösa inte har någon sjuklöneperiod. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Tabell 2.2 Antalet sjukfall och därav inskrivna arbetssökande Källa: RFV. Antalet personer med aktivitets- eller sjukersättning uppgick vid halvårssskiftet 2003 till 491 000. Det innebär att en nettoökning med cirka 70 000 personer har ägt rum . Åldersstrukturen hos personer med sjukersättning gör att avgången från denna grupp kommer att ligga på cirka 40 000 . Kvinnorna utgör av gruppen och utbildningsnivån är låg i förhållande till hela befolkningen. uppgång vände utvecklingen för sjukskrivningar . (jan ) har antalet ersatta nettodagar minskat jämfört med . Kvinnors sjukfrånvaro har minskat och mäns . Nedgången beräknas fortsätta . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Den förlängda sjuklöneperioden innebär i sig att antalet nettodagar blir 1,7 miljoner dagar färre 2003. beräknas antalet sjuklönedagar öka i motsvarande omfattning. Förlängningen av sjuklöneperioden påverkar således inte förutsättningarna att uppnå regeringens halveringsmål utan är enbart en omfördelning mellan de dagar som ersätts med sjuklön och dagar med sjukpenning. Diagram 2.4 Antalet från sjukförsäkringen ersatta nettodagar avseende sjukpenning 20002003 Av diagrammen 2.5 och 2.6 framgår att årets nedgång i antalet ersatta nettodagar kan hänföras till de kortare och medellånga sjukfallen. Antalet nettodagar för sjukfall som varat eller mindre har januari minskat för kvinnor och för män jämfört med . har antalet nettodagar för sjukfall som har varat mellan och minskat för kvinnor och för män. Nedgången kan delvis förklaras av att ett ökat antal personer sjukskrivits på deltid (tabell 2.3). Delvis beror utvecklingen på att färre personer blivit sjukskrivna. Däremot finns det inga tecken på att pågående sjukfall avslutats tidigare nu än vad som var fallet . Vid konjunkturuppgång ökar sjukfrånvaron. Vid konjunkturnedgång gäller det motsatta. Tillväxten i den svenska ekonomin har varit svag sedan tredje kvartalet 2002. Till följd av den svaga konjunkturen har antalet varsel och arbetslösheten ökat . har sysselsättningsgraden minskat. Denna osäkerhet om den fortsatta ekonomiska utvecklingen har sannolikt bidragit till att antalet nya sjukfall har minskat. Den ökade andelen deltidssjukskrivningar tyder på att en eller flera av de olika aktörerna inom området den sjukskrivne, försäkringens administration, arbetsgivare och läkare agerar på ett mer aktivt sätt än tidigare för att den sjukskrivne skall kunna ta tillvara eventuell restarbetsförmåga och återgå till arbete på deltid. Antalet nettodagar för sjukfall som överstiger har fortsatt att öka . Framförallt har antalet sjukfall som har pågått eller längre ökat. Antalet ersatta nettodagar för sjukfall längre än steg för kvinnor och för män mellan perioderna januari och . Utvecklingen av de långa sjukfallen hänger delvis samman med nybeviljandet av aktivitets- och sjukersättningar (tidigare förtidspensioner). Särskilt gäller detta sjukfall överstigande . var nybeviljandenivån hög, vilket sannolikt var den huvudsakliga förklaringen till att antalet nettodagar ökade i långsammare takt. På grund av statistikomläggningar hos finns ännu inte uppgifter om nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar tillgängliga . Beräkningar som baseras på antalet personer som fyller och således övergår till ålderspension, totala antalet förtidspensionerade samt uppgifter från regionala försäkringskassor tyder på att det har beviljats betydligt färre aktivitets- och sjukersättningar än . Diagram 2.5 Från sjukförsäkringen ersatta nettodagar avseende sjukpenning efter sjukfallets längd, kvinnor 2001-2003, förändring i antal från motsvarande månad föregående år Diagram 2.6 Från sjukförsäkringen ersätta nettodagar avseende sjukpenning efter sjukfallets längd, män 2001-2003, förändring i antal från motsvarande månad föregående år 0107 0109 0111 0201 0203 0205 0207 0209 0211 0301 0303 0305 0307 Det totala antalet pågående sjukfall uppgick till ca 291 000 . Det var 900 sjukfall färre än . Antalet sjukfall har minskat i de kortare längdklasserna. Cirka 102 000 kvinnor och 60 000 män hade haft sjukpenning än , vilket var en minskning med 10 000 kvinnor och 7 000 män jämfört med . Procentuellt sett var minskningen ungefär densamma både för kvinnor och för män. Antalet sjukfall överstigande har fort- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA satt att öka. Framförallt gäller detta de längsta fallen, överstigande . Ökningen är dessutom större för kvinnor än för män (28,7 resp. ). Antalet pågående sjukfall bestäms dels av antalet nya sjukfall, dels av längden på sjukfallen, dvs. hur snabbt sjukfallen avslutas. Sjukfall kan avslutas antingen genom att den sjukskrivne återgår till arbete eller beviljas aktivitetsersättning/sjukersättning. Antalet nya sjukfall har tenderat att minska . januari inträffade 17 000 färre sjukfall jämfört med . Detta är en nedgång . En av förklaringarna till nedgången är sannolikt, som tidigare nämnts, det försämrade konjunkturläget och ökad osäkerhet om utvecklingen framöver. De ökade resurser som administrationen tillförts (se avsnitt 4) kan förväntas bidra till att sjukpenningsärenden avslutas tidigare än vad som har varit fallet. Någon förkortning i varaktigheten har dock ännu inte skett, vilket även framgår av diagrammet nedan. I diagrammet redovisas andelen ärenden som fortvarande pågår , 6 månader, 12 månader och 24 månader åren 2001, 2002 samt januari . Diagram 2.7 Sjukfallens varaktighet som andel fall som fortvarande pågår efter 2, 6, 12 resp. 24 månader Deltidssjukskrivningar skall vara förstahandsalternativ När arbetsförmågan inte är helt nedsatt är det möjligt att vara sjukskriven till 25, . Deltidsjukskrivningar är mer förekommande bland kvinnor än män. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA för båda könen att det är heltidssjukskrivningar som dominerar. uppgick andelen ersatta heltidsdagar till vad gäller kvinnor och vad gäller män. Regeringen har aktivt vidtagit åtgärder för att öka deltidsjukskrivningarna. Således har regeringen bestämt att sjukskrivning på deltid alltid skall vara ett förstahandsalternativ fr.o.m. . Dessutom har nya läkarintyg tagits fram för att underlätta bedömningen av arbetsförmågans nedsättning. Andelen heltidssjukskrivningar är en indikator som används för att mäta effekterna av dessa åtgärder. I linje med regeringens intentioner har det skett en viss förskjutning från heltidssjukskrivning till deltidssjukskrivningar. Det framgår av tabellen nedan att andelen dagar som utbetalas för sjukskrivna på heltid var lägre jämfört med motsvarande andelar för både kvinnor och män. Heltidssjukskrivningarna har minskat som andel i samtliga längdklasser. Dock har nedgången varit något mer markant för sjukfallen understigande än för de längre sjukfallen. Som redan nämnts kan förskjutningen från heltill deltidssjukskrivning förklara en stor del av nedgången i antalet från sjukförsäkringen ersatta nettodagar . Uppskattningsvis har antalet nettodagar minskat med ca en miljon till följd av detta. Tabell 2.3 Andelen hela sjukpenningdagar av totala antalet från sjukförsäkringen ersatta dagar med fördelning efter sjukperiodens längd 2003 (jan jul) 2003 (jan jul) En indikator på administrationens hantering av sjukfall är att de finns stora skillnader i sjukskrivningar mellan olika regioner. Det är därför av intresse att följa utvecklingen regionalt. Eftersom de olika försäkringskassorna är självständiga och därför delvis agerar olika kan en regional jämförelse dessutom synliggöra goda exempel. De regionala skillnaderna är tämligen stora även när man ser till den hastighet med vilken sjukskrivningarna tenderat att minska . I fem av länen , , , och har antalet nettodagar minskat januari jämfört med året innan. har antalet ersatta nettodagar ökat i fyra av länen. Detta gäller , , och län. Det träder inte fram något tydligt regionalt mönster som kan förklara varför vissa län har lyckats sänka antalet sjukpenningdagar relativt mycket och andra inte alls. Såväl län med låga som län med höga sjuktal, arbetslöshetssiffror och andra potentiella förklaringsvariabler finns med i båda grupperna. Exempelvis gäller att två av de fem län där ersatta sjukdagar fortfarande ökar (och län) har genomsnittliga eller relativ låga sjuktal. Av interna uppföljning har framgått att vissa kassor har kunnat korta ned sjukfallen betydligt medan andra inte har lyckats med detta. Det finns relativt stora skillnader mellan kvinnor och män på länsnivå. Överraskande är exempelvis att ersatta nettodagar för kvinnor minskar kraftigt på , som antalet sjukpenningdagar i stort sett är oförändrat för män, . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Tabell 2.4 Från sjukförsäkringen ersatta nettodagar avseende sjukpenning efter län, antal samt andel av arbetskraften samt förändring mellan januari och januari Procentuell förändring mellan jan och jan Genomsnitt per person i 1 Tillförlitlig uppgift saknas. Personer som uppbär rehabiliteringspenning omfattas inte av regeringens mål. Ungefär 45 000 personer är föremål för arbetslivsinriktad rehabilitering och borde därmed uppbära rehabiliteringspenning. Detta är ett förhållandevis lågt tal med tanke på det höga antalet sjukskrivna. Regeringens ambition är att flera personer skall komma från en passiv sjukskrivning till en aktiv. Avsikten med införandet av en egen kontaktperson för den sjukskrivne hos som samordnar rehabiliteringsinsatserna har bl.a. varit att åstadkomma detta, liksom införandet av för de sjukskrivna obligatoriska avstämningsmöten och rehabiliteringsunderlag från arbetsgivaren. Dessutom har försäkringskassorna tillförts medel för att anställa flera rehabiliteringssamordnare. Av diagrammen nedan framgår att antalet kvinnor och män i arbetslivsinriktad rehabilitering har ökat något under loppet av 2003. deltog fler kvinnor och procentuellt lika många fler män i arbetslivsinriktad rehabilitering jämfört med motsvarande månad föregående år. De insatser som har gjorts tycks ha fått en effekt. Uppgifterna bör dock tolkas med försiktighet till följd av att statistiken om antalet personer i arbetslivsinriktad rehabilitering är osäker. Både under- och överskattning kan förekomma på grund av bristfällig registrering hos försäkringskassorna. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Diagram 2.8 Antal personer i arbetslivsinriktad rehabilitering efter kön, 20012003 Källa: RFV, av de personer som har varit föremål för arbetslivsinriktad rehabilitering återfår arbetsförmågan helt eller delvis. utreder möjligheterna att ta fram ytterligare indikatorer för att följa upp försäkringskassornas rehabiliteringsverksamhet. I kommande uppföljningar kommer dessa indikatorer att redovisas särskilt. 3Aspekter på sjukskrivning och dess förändringar I den allmänna debatten om orsakerna till den kraftiga ökningen av framför allt de långa sjukskrivningarna nämns främst konjunkturen, arbetsmiljön, bristande ekonomiska incitament, arbetskraftens högre ålder samt en otillräcklig sjukförsäkringsadministration som tänkbara orsaker. Den s.k. (SOU 2002:62) konstaterar att alla faktorer spelat in i någon utsträckning, men att ingen enskild faktor haft någon avgörande betydelse. Utredningen pekar också på att människors syn på sjukförsäkring antagligen har förändrats i samspel mellan individ, läkare och arbetsplats. Enligt utredningen kan en sådan förändring vara en förklaring till den ökade sjukfrånvaron. Andra utredningar (Lidwall, Henreksson, m fl.) konstaterar oftast att en enskild faktor haft en viss betydelse men lägger tyngdpunkt på olika faktorer. De utredningar och forskningsrapporter om den ökade sjukskrivningen som publicerats ger inte underlag för några entydiga slutsat- ser om orsakssambanden. Man kan konstatera att arbetskraftens högre ålder knappast har bidragit annat än marginellt till ökningen (enligt beräkningar av RFV). I detta avsnitt diskuteras närmare betydelsen av förändringar i konjunkturen och arbetsmiljö, administrationens betydelse, ekonomiska incitament samt förändrade attityder som möjliga orsaker till variationerna i sjukskrivningar. En särskild genomgång av jämställdhetsaspekten redovisas. Dessutom behandlas kortfattat regionala skillnader i sjukskrivning. 3.1Konjunkturer som förklaring till förändringar i sjukskrivning I finns, till skillnad från i flertalet andra europeiska länder, ett tydligt samband mellan konjunkturer och sjukfrånvaro som innebär att när arbetslösheten är hög är sjukfrånvaron låg och vice versa. Detta samband har varit stabilt över flera konjunkturcykler. Diagram 3.1 Arbetslöshet och sjukfrånvaro Källa: SCB, arbetskraftsundersökningarna. I en rapport från (Ds 2002:49) studeras utvecklingen av sjukfrånvaron i några europeiska länder. Där visar det sig att i , och finns ett tydligt samband mellan utvecklingen av sjukfrånvaro och arbetslöshet över tiden. I RFV:s rapport drivkrafter eller selektion i sjukfrånvaron? (RFV Redovisar 2001:10) ges två teoretiska förklaringar till detta samband. Den ena bygger på att nivån på arbetslösheten påverkar sjukfrånvarobeteendet. Om en person upplever att risken för att bli uppsagd ökar vid sjukskrivning kommer denne att bli mindre benägen att vara borta från arbetet när risken för att bli avskedad upplevs som större, dvs. när arbetslösheten stiger. med hög arbetslöshet skulle alltså sjuka personer i högre utsträckning vara sjuknärvarande i stället för sjukfrånvarande. Den andra förklaringen är att personer med hög risk för att bli arbetslösa också har en högre sannolikhet att vara sjukfrånvarande. När arbetslösheten är låg, och sysselsättningen därmed hög, är dessa personer i högre utsträckning anställda jämfört med när arbetslösheten är högre. De bidrar därmed till en högre nivå på sjukfrånvaron under högkonjunktur. Rapportens slutsats är att av dessa två förklaringar är det den förstnämnda förklaringen som dominerar, dvs. att det i större utsträckning är så att arbetslösheten har en dämpande effekt på sjukskrivningsbeteendet än att personer med sämre hälsa påverkar sjukskrivningsnivån genom att vara arbetslösa i lågkonjunktur och sysselsatta i högkonjunktur. delbetänkande (SOU 2002:62) delar upp de möjliga förklaringarna till konjunkturmönstret i fyra delar: ökad arbetskraft gör att fler kan bli sjukskrivna personer som var arbetslösa blir nu istället sjukskrivna sysselsättningsuppgången gör att personer med sämre hälsa inträder i arbetskraften rädslan för att bli arbetslös påverkar individernas benägenhet att vara sjukskrivna Den första förklaringen är enligt betänkandet otillräcklig för att förklara de senaste årens utveckling. Förklaring två innebär att det finns personer som det egentligen inte finns plats för på arbetsmarknaden. Beroende på systemens utformning och kapaciteten för kontroll befinner sig dessa individer i olika system och den kraftiga ökningen av antalet sjukskrivna skulle därmed delvis kunna förklaras av att arbetsförmedlingarna har blivit striktare i sin bedömning av vem som är berättigad till ersättning, medan försäkringskassorna blivit mindre strikta bl.a. beroende på en ökad arbetsbelastning. Även om sjukskrivningarna tycks ha ökat bland arbetslösa har dock den största delen sjukskrivna personer faktiskt en anställning, 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA vilket leder till slutsatsen att även denna förklaring bara står för en del av helheten. Den tredje förklaringen innebär att när sysselsättningen ökar, anställs även personer med sämre hälsa och därmed högre sannolikhet för sjukskrivning. I betänkandet konstateras att personer som varit arbetslösa visserligen har en något högre risk för sjukskrivning, men att skillnaden är så pass liten att inte heller den kan förklara ökningen av sjukskrivningstalen. Den fjärde och sista förklaringen har i andra studier påvisats ha viss betydelse. Hur stor effekten av ett förbättrat konjunkturläge och därmed minskad risk för arbetslöshet har varit är dock svårt att mäta. Slutsatsen blir att de förklarande faktorer som presenterats här sannolikt har var sin del i förklaringen, men att det är svårt att uppskatta hur stor denna del är och en enskild faktor spelar in. Konjunkturen förefaller inte ha haft denna betydelse för de långa sjukskrivningarna. Visserligen ser man även här en variation med hänsyn till konjunkturer på samma sätt som sjukskrivningen i övrigt, men ökningen av de långa sjukfallen söker annan förklaring. 3.2Arbetsmiljö och sjukskrivningar i olika delar på arbetsmarknaden Det faktum att sjukskrivningen varierar på olika delar av arbetsmarknaden har ofta tagits till intäkt för att arbetsmiljön och dess förändringar har stor betydelse för såväl hälsa som sjukskrivningar. Det har i flera sammanhang bl.a. framkommit att sjukskrivning och sjukfrånvaro är högre i den offentliga sektorn jämfört med den privata. Särskilt hög är sjukskrivningen i den primärkommunala sektorn. I primärkommunerna är av de anställda kvinnor, vilket självfallet påverkar sektorns sjuktal eftersom sjukskrivning bland kvinnor är betydligt högre än bland män. Personalen i kommunerna har vidare en högre medelålder än arbetskraften i sin helhet det skiljer cirka . Även detta påverkar sjuktalen, som ökar med ålder. Men även om man tar hänsyn till dessa skillnader i personalens sammansättning, är sjuktalen högre i primärkommunerna än i andra sektorer. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Diagram 3.2 Andelen sjukpenning av förvärvsinkomsten för kvinnor i olika sektorer år 20011 Källa: SCB, LOUISE-databas 1 Detta mått underskattar sjukskrivningen för alla med inkomst över inkomsttaket i sjukförsäkringen. Felet är emellertid marginellt enligt SCB:s Sjukdom och ohälsa, bilaga 1. Tabell 3.1 Yrkes/utbildningsgrupper med högst sjukskrivning 1 Index mot alla yrkesgrupper, summa kvinnor och män. Källa: RFV och SCB, specialbearbetning Sjukskrivning i primärkommunerna är med detta sätt att mäta påtagligt högre för åldrarna 52 , men den gäller i alla åldrar. Notabel är den relativt stora skillnaden mellan sjukskrivningen i primärkommuner och landsting. Det finns ännu inga studier som visar om den höga sjukskrivningen i kommunerna är ett resultat av brister i arbetsmiljön, om otillräckliga ekonomiska resurser ger en hög arbetsbelastning, eller om det är arbetets art i sig som ger höga sjukskrivningar. Eftersom de kommunala huvudverksamheterna skola, barnomsorg och äldreomsorg till bedrivs i regi är en sådan jämförelse svår att göra. Bland de kommunala verksamheterna är sjukskrivningarna högst inom äldre- och barnomsorgen, men betydligt lägre inom skolan. Sjukskrivningarna bland kvinnor inom skolan är emellertid lika höga som inom den landstingskommunala hälso- och sjukvården. Manlig personal är varken mer eller mindre sjukskrivna i kommuner än i andra sektorer. De högsta sjukskrivningstalen för olika yrkesgrupper i kommunerna gäller speciallärare, lärare i praktiskt-estetiska ämnen samt baspersonal med gymnasieutbildning inom äldreomsorgen. De lärargrupper som ovan redovisats med höga sjukskrivningar är relativt små de stora lärargrupperna inom grund- och gymnasieskolan har lägre sjukskrivningstal än genomsnittet både för män och kvinnor. Bland de branscher som domineras av verksamhet i privat regi finns de högsta sjuktalen inom vissa industribranscher. Lägst sjukskrivning återfinns inom tjänstemannabranscher med hög inkomst/utbildning, t.ex. finansiella tjänster. Färre sjukskrivningar på små arbetsställen? Regeringen har föreslagit inrättandet av ett särskilt högkostnadsskydd i sjukförsäkringen för småföretag.