prop · GS031d10 · 2004-09-20 00:00:00 — Förekomsten av allvarliga smittsamma sjukdomar har genom förebyggande insatser och ett väl fungerande smittskyddsarbete kunnat hållas på en låg nivå i i förhållande till många andra länder. Det är emellertid nödvändigt att ha en beredskap mot förändringar i karaktären eller spridningen av smittsamma sjukdomar som gör att dessa på nytt kan bli ett allvarligt hot mot befolkningen i . Att så är fallet visas inte minst av utbrottet av en tidigare okänd akut infektionssjukdom svår akut respiratorisk sjukdom (sars) i och den efterföljande spridningen av sjukdomen i stora delar av och , liksom utbrotten av fågelinfluensa . Utvecklandet av antibiotika revolutionerade behandlingen av infektioner. Behandlingsmöjligheterna hotas nu genom att bakterier i ökande omfattning utvecklar resistens mot antibiotika. Regeringen bereder det förslag till svensk handlingsplan mot antibiotikaresistens som på regeringens uppdrag har tagit fram. De senaste årens ökade spridning av sexuellt överförbara infektioner är bekymmersam. När det gäller hiv/aids har ökningen av antalet fall varit starkt kopplad till den globala epidemin. Det finns emellertid risk för att även den inhemska spridningen av hivinfektion ökar. Folkhälsan i påverkas av den ökade internationaliseringen. Öppnare gränser medför ett ökat resande och ett ökat utbyte av varor mellan länderna. Folkhälsan påverkas också av de gränsöverskridande trenderna när det gäller t.ex. alkohol, narkotika och tobak. I takt med internationaliseringen har FN:s och EU:s arbete med folkhälsofrågor blivit allt viktigare. nationell samverkan är t.ex. en förutsättning för att smittspridning skall kunna förebyggas eller begränsas. lägger stor vikt vid det internationella samarbetet och har deltagit aktivt i förhandlingarna om ett flertal , bl.a. om tobak, samt deltar i arbetet inom WHO med att revidera det internationella hälsoreglementet (IHR). har även deltagit i förhandlingarna om att inrätta en fristående EU-myn- dighet för förebyggande och kontroll av sjukdomar. Myndigheten skall bland annat ansvara för koordinering av epidemiologisk övervakning samt tidig varning och respons vid smittoutbrott. Vidare har och inlett ett unikt samarbete inom hälsoområdet. Ut- gångspunkten är att ersätta det tidigare biståndsarbetet med ett ömsesidigt samarbete mellan departement och myndigheter. Från sida deltar , för medicins utvärdering, , och samt Sida. grundades Partnerskapet för Hälsa och socialt välbefinnande inom ramen för den Nordliga dimensionen i EU:s externa förbindelser. är ordförande för . Ett område som visar på en oroande hälsoutveckling och där regeringen framöver avser att intensifiera insatserna är kost och fysisk aktivitet. Andelen människor som lider av övervikt eller fetma i befolkningen har ökat markant under . I har antalet personer med fetma nästan fördubblats och omfattar nu omkring 500 000 människor. Fetma kan leda till en mängd sjukdomar där de vanligaste är typ 2-dia- betes (s.k. åldersdiabetes), högt blodtryck, hjärtinfarkt, gallsten, ledbesvär och vissa cancersjukdomar. Färska rapporter visar på att typ 2- diabetes förekommer och ökar bland barn. Utvecklingen är oroande och för att vända trenden krävs insatser för att skapa förutsättningar för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet. Regeringen har gett och uppdraget att ta fram ett underlag till en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet bland befolkningen. Uppdraget skall redovisas . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 För att nå det övergripande folkhälsomålet krävs ett sektorsövergripande, långsiktigt och målinriktat arbete. Ett omfattande sektorsövergripande arbete förutsätter emellertid god samordning mellan och inom samhällets olika nivåer. För att stärka och förbättra samordningen mellan den politiska riksnivån och myndigheter på nationell, regional och lokal nivå inrättade regeringen en nationell ledningsgrupp för folkhälsofrågor. Ledningsgruppen utgör ett nätverk av företrädare för myndigheter med stark anknytning till folkhälsofrågor samt representanter för berörda departement. Ordförande är folkhälso- och socialtjänstministern. För genomförandet av den nationella handlingsplanen tillsattes en särskild kommitté med representanter från berörda statliga myndigheter samt . Kommittén skall fram samordna insatserna på nationell nivå och i samspel med kommuner och landsting stimulera insatserna på regional och lokal nivå. Kommittén svarar också för information och opinionsbildning nationellt och genomför olika seminarier, konferensserier etc. som syftar till att förankra innehållet i planen och stimulerar utvecklingen av olika verksamheter. Kommittén har vidtagit en mängd åtgärder. Nationella informationsinsatser har initierats och konferenser kring handlingsplanen har genomförts i samtliga län i landet. Dessutom har en rad seminarier anordnats för politiker, tjänstemän, skolledare, föreningsaktiva m.fl. för att öka det lokala engagemanget och mobilisera de resurser som krävs för ett aktivt förebyggande arbete. Ett 60-tal nationella och regionala projekt har fått stöd från regeringen att samordna olika insatser som kan bidra till att förverkliga handlingsplanens målsättningar. Exempelvis har nästan alla län sökt och erhållit stöd till länssamordnare för alkohol- och droginsatser. Vidare har regeringen stött forskningsprogram vid och 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 drogforskning (SoRAD) liksom olika forskningsprojekt vid , , , och . Sammanlagt har fördelats till olika alkohol- och narkotikaförebyggande projekt, varav till forskning, . Länsstyrelserna har dessutom erhållit sammanlagt och att fördela till kommunernas alkohol- och narkotikaförebyggande arbete. Dessa medel har många kommuner använt till att anställa kommunala samordnare. rör det sig om cirka 270 samordnare. Dessutom har medel använts till öppenvårdsinsatser (2003 och 2004) samt till verksamheter för barn till missbrukare, och barn i familjer där våld och övergrepp mellan vuxna förekommer (2003 och 2004). arbetar också aktivt för att ge arbetet med att förebygga alkoholskador högre prioritet internationellt. Inom EU har länge fört diskussioner med kommissionen och medlemsländerna om alkohol och folkhälsa. På svenskt initiativ har unionen beslutat om en gemensam strategi för att motarbeta alkoholens skadeverkningar som kommer att presenteras . Inom WHO har tillsammans med de övriga nordiska länderna initierat en resolution om hälsosamma livsstilar som antogs vid Världshälsoförsamlingen där alkohol ingår som en profilfråga. godkände regeringen inriktningen av den aktionsplan som den nationelle narkotikasamordnaren presenterat. Aktionsplanen beskriver de aktiviteter som bör genomföras inom ramen för handlingsplanen och kostnaderna för dessa. Totalt har avsatts för perioden, varav för en särskild satsning inom kriminalvården för narkotikafria fängelser. Av resterande har avsatts för samordnings-, kommunikations- och opinionsbildningsinsatser (konferenser, informationsmaterial och webbportal). Fyrtiofyra har avsatts till områdesövergripande in- satser, bl.a. en storstadssatsning i , och inriktad på förebyggande insatser inom skola och nöjesliv, samt insatser för personer med ett etablerat missbruk. Vidare har avsatts för metodutveckling och olika typer av förebyggande insatser. Dessa genomförs i huvudsak av kommuner och frivilligorganisationer. Till forskning har avsatts , till vård och behandling samt till olika typer av kontrollinsatser. I samordnarens andra årsrapport () över utvecklingen presenteras också en bedömning av de samlade insatserna och förslag till framtida prioriteringar. har till uppgift att följa, analysera och rapportera om vad som händer inom missbruksområdet. Dessutom är institutet svensk kontaktpunkt till EU:s narkotikaövervakningscenter ECNN och har på centrets uppdrag presenterat en rapport om narkotikautvecklingen i . Inom ramen för EU:s gemensamma åtgärd om tidig upptäckt av nya syntetiska droger har FHI genomfört kartläggningar av flera nya ämnen. FHI har vidare utvecklat nätverk och databaser för att effektivisera datainsamlingen rörande narkotikautvecklingen. deltar aktivt i FN:s . Vidare deltar i samarbetsgrupp för narkotikafrågor, den s.k. Pompidougruppen. En strategi för narkotikabekämpning inom EU antogs vid i för perioden 20002004. kommer en ny narkotikastrategi för EU att utarbetas och antas. Strategin, som skall omfatta åren 20052012, kommer att bygga bl.a. på utvärderingen av den nuvarande strategin (20002004). Denna utvärdering utförs av Europeiska kommissionen. tog ett initiativ som syftar till att öka insatserna mot cannabis inom EU. avsatte regeringen för att stärka det tobakspreventiva arbetet. Medlen har disponerats av och enligt regeringens direktiv skall användas till metodutveckling, till stöd till organisationer på tobaksområdet och till för verksamhet med telefonrådgivning. Regeringen överlämnade propositionen Rökfria serveringsmiljöer till . I propositionen föreslår regeringen att restauranger och andra serveringsmiljöer skall bli rökfria från . Förslaget ger möjlighet till att inrätta särskilda rökrum. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2003/04:65, 2003/04:SOU08, rskr 2003/04: 218). avslutades de mellanstatliga förhandlingarna om ramkonvention för tobakskontroll. Den antogs av Världshälsoförsamlingen . blev en av de första 48 länderna att underteckna konventionen. WHO initierade ramkonventionen mot bakgrund av att det blir allt vanligare att röka i utvecklingsländerna. Det huvudsakliga syftet med ramkonventionen var att utarbeta internationellt accepterade regler samt att stödja länder med svag nationell lagstiftning att utveckla nationella regler. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till: 1) nationellt genomförande av ramkonvention om tobakskontroll, 2) och rådets direktiv /33/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om reklam för och sponsring till förmån för tobaksvaror, samt 3) rådets rekommendation 2003/54/EG om förebyggande av rökning och om initiativ för en effektivare tobakskontroll. I uppdraget har också ingått att närmare överväga de förslag som har lämnats av i rapporten för utomhusreklam för tobak Rapportering av ett regeringsuppdrag (, 2003:02). Den särskilda utredaren presenterade sitt betänkande . 4.5.1.4 Smittskydd och hälsoskydd I syfte att förbättra smittskyddet har regeringen presenterat en proposition med förslag till en ny smittskyddslag. Syftet med den föreslagna lagstiftningen är att skapa bättre balans mellan befolkningens behov av skydd mot smittsamma sjukdomar och den smittades integritet och rättssäkerhet. Den nya smittskyddslagen och övriga författningsändringar trädde i kraft . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen har även tagit initiativ till en översyn av behovet av extraordinära smittskyddsåtgärder till följd av naturlig eller avsiktlig spridning av smittämnen. överlämnade regeringen en proposition med förslag att komplettera smittskyddslagen med vissa bestämmelser om extraordinära smittskyddsåtgärder. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Internationell samverkan i frågor som rör såväl avsiktlig spridning som naturlig spridning av biologiska ämnen är en förutsättning för att ett utbrott skall kunna förebyggas eller begränsas. Inom EU har arbetet inom den särskilda arbetsgrupp för frågor som rör hälsa och säkerhet fortsatt . Arbetet har även breddats från att i första hand fokusera på avsiktlig spridning till att även behandla naturlig smittspridning som sars och fågelinfluensa. har behovet av ökad samverkan i frågor som rör influensapandemiberedskap varit föremål för diskussion på flera hälsoministermöten inom EU. fattade rådet och beslut om att inrätta ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar. Centrets huvuduppgifter skall vara epidemiologisk övervakning, tidig varning och tidiga åtgärder, vetenskapliga yttranden, teknisk assistans till medlemsstaterna och tredje land samt stöd och utveckling för EU-beredskap vid hälsohot. Centret kommer att verka i nära samarbete med den expertis som finns i medlemsstaterna. Vid Europeiska rådets möte beslutades att det kommande centrumet skulle lokaliseras till . Regeringen beslutade att det skall lokaliseras till , eller i en till angränsande, kommun. kommer centrumet att börja fungera som en fristående myndighet. Vid ett ministermöte i antogs en deklaration om hiv/aids i som understryker vikten av politiskt ledarskap, såväl nationellt som internationellt, och som uppmanar EU att ta en aktiv roll i kampen mot hiv/aids i regionen. Under förhandlingarna lyckades bl.a. få gehör för formuleringar som innebär att satsningar på narkotikaområdet skall göras utifrån ett helhetsperspektiv och innehålla såväl förebyggande insatser som behandling och vård. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Ett annat viktigt område är den översyn av det internationella hälsoreglementet (IHR) som inletts inom WHO. De senaste årens händelser, bl.a. utbrottet av sars, diskussionerna kring möjlig användning av biologiska stridsmedel samt farhågorna för att en influensapandemi skall bryta ut, visar tydligt att det finns ett behov av att se över de globala instrumenten för att förebygga och kontrollera denna typ av händelser. deltar aktivt i arbetet med att se över IHR i syftet att åstadkomma en internationell överenskommelse för att bättre täcka in allvarliga hälsohot och få till stånd ett effektivare rapporteringssystem. Insatser mot smittsamma sjukdomar har också hög prioritet i det nordiska samarbetet. Inom ramen för EU:s nordliga dimension inrättades 2003 Partnerskapet för hälsa och socialt välbefinnande. har Partnerskapet för hälsa och socialt välbefinnande valt att huvudsakligen fokusera på insatser för att bekämpa hiv/aids. är ordförande för samarbetet . WHO genomförde sin fjärde miljö- och hälsoministerkonferens. Under mötet antogs en deklaration där medlemsländerna bland annat åtog sig att utveckla särskilda handlingsplaner för barns miljörelaterade hälsa. En annan huvudpunkt under mötet behandlade ett gemensamt europeiskt system för miljöhälsoindikatorer. har aktivt bidragit i WHO:s indikatorarbete och har ingått i den grupp av länder som utvärderat olika förslag på miljöhälsoindikatorer. skärpte gränsen för radon i befintliga bostäder och allmänna lokaler. Nya normer för vattenkvalitet på dricksvatten respektive vatten i bassängbad har också tagits fram i enlighet med EU-direktiv. Eftersom folkhälsoutvecklingen är beroende av en mängd samhälleliga förutsättningar påverkas den i hög grad av insatser utanför politikområdet Folkhälsa. I detta avsnitt ges några exempel på sådana insatser som berör målområdena 711. En mer utförlig beskrivning av folkhälsopolitiska insatser av samtliga elva målområden kommer att presenteras för i en särskild skrivelse. Kommuner och landsting har ett lagstadgat ansvar för att förebygga ohälsa genom bl.a. hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). har kommunernas och landstingens engagemang för folkhälsofrågor successivt ökat och det lokala tvärsektoriella samverkansarbetet mellan kommuner, landsting och övriga aktörer inom folkhälsoområdet har utvecklats. På nationell nivå har , och bildat för att främja erfarenhetsutbyte och kunskapsspridning. I många landsting och kommuner finns folkhälsoråd, folkhälsoplanerare, folkhälsoprogram m.m. De flesta landsting har någon form av samhällsmedicinska funktioner, folkhälsoenheter eller motsvarande. I flera landsting finns landstingsråd med särskilt folkhälsoansvar och politiskt tillsatta folkhälsoutskott. Hälsokonsekvensbeskrivningar av politiska beslut och lokala välfärdsbokslut används på flera håll. Även många frivilligorganisationer bedriver ett betydelsefullt arbete inom folkhälsoområdet med bidrag från staten, kommuner, landsting eller privata intressenter. Lågpriscigaretter lanserades 2002 på den svenska tobaksmarknaden. Skillnaden i pris i förhållande till övriga cigaretter kan sannolikt bidra till en ökning av tobakskonsumtionen. Mot bakgrund av detta beslutade 2003 om nya regler för beskattningen av lågpriscigaretter När det gäller alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksområdet är det främst polisen och tullen som genom sina insatser minskar tillgången på narkotika, illegal alkohol, dopningsmedel och smuggelcigaretter. De förebyggande insatser som utförs av kommuner, landsting och länsstyrelser samt frivilligorganisationer är också mycket betydelsefulla. Staten har genom ekonomiskt stöd till kommuner, landsting och frivilligorganisationer bidragit till att stärka det hivpreventiva arbetet lokalt och regionalt. Från det under utgiftsområde 25 uppförda anslaget 48:2, Särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, har särskilda medel tillfälligt utgått för hivpreventivt arbete i storstadsregionerna. Skolan är samhällets viktigaste arena för hälsofrämjande och förebyggande arbete när det gäller barn och ungdomar. Skoltrivsel är en avgörande skyddsfaktor mot olika former av missbruk men även mot utvecklingen av våld, kriminalitet och psykisk ohälsa. institut har tillsammans med Myndigheten för skolutveckling utarbetat en handlingsplan för vad skolan kan göra för att främja ungdomars hälsa och förebygga alkohol- och narkotikamissbruk samt andra riskbeteenden. Arbetet med att utveckla och implementera handlingsplanen har påbörjats och kommer att intensifieras . För att betona skolans ansvar att erbjuda daglig och regelbunden fysisk aktivitet för varje elev har ett mål med denna innebörd skrivits in i läroplanerna för och gymnasieskolan. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att följa och stödja skolornas arbete med att implementera målet och rapportera till regeringen. Vidare har regeringen inrättat ett Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet hos barn och ungdom vid . Centrumets främsta uppgift är att stödja skolor i deras arbete med att stimulera till ökad fysisk aktivitet och till andra hälsofrämjande åtgärder. inkom för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) med rapporten om elöverkänslighet och andra effekter av elektromagnetiska fält till regeringen. Rapporten fokuserar på symtom i samband med mobiltelefoni och den inriktar sig på forskningsresultat som framkommit . Generellt sett har folkhälsan förbättrats . Förbättringarna i hälsa kan mätas bl.a. genom ökad medellivslängd och lägre dödlighet. Med dödlighet avses andelen dödsfall per 100 000 invånare. Den stora nedgången i dödlighet i hjärt-kärlsjukdomar är den främsta förklaringen till att medellivslängden i har ökat . Även risken för att insjukna i hjärt-kärlsjukdom har minskat vilket kan, enligt den s.k. MONICA- studien, med största sannolikhet förklaras av förändrade levnadsvanor, främst minskad rökning och förbättrade kostvanor (, 2001, Folkhälsorapport). Dödligheten minskar för nästan alla socioekonomiska grupper, utom för ej facklärda kvinnliga arbetare. Mäns medellivslängd ökar snabbare än kvinnors vilket gör att skillnaden mellan kvinnors och mäns medellivs- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Kvinnor lever längre än män. är ett av de tio medlemsländerna i () som har högst förväntad medellivslängd vid födelsen. var tillsammans med , , och bland de fem länder som hade lägst spädbarnsdödlighet. Spädbarnsdödligheten i var 3,7 dödsfall per 1 000 levande födda barn (, 2004, ). Bilden blir dock annorlunda om man istället studerar specifika hälsoproblem och sjukdomar. Självskattad upplevelse av psykiskt välbefinnande har fortlöpande försämrats bland den svenska befolkningen senare hälft. Det gäller både kvinnor och män i och , medan välbefinnandet i åldersgruppen snarare har ökat. Det är framförallt i storstadsregionerna som både kvinnor och män anger ett nedsatt psykiskt välbefinnande. Det är emellertid nästan dubbelt så vanligt att kvinnor uppger nedsatt psykiskt välbefinnande jämfört med män. Skillnaderna mellan socioekonomiska grupper är också stora. Det är t.ex. vanligare att ej facklärda arbetare uppger att de känner ängslan, oro eller ångest än att högre tjänstemän gör det. Ensamstående kvinnor med barn och kvinnor med föräldrar födda utanför uppger i betydligt högre utsträckning nedsatt psykiskt välbefinnande jämfört med andra grupper (, 2003, Folkhälsa och sociala förhållanden). Trots den generella förbättringen av folkhälsan ökade sjukfrånvaron, 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 särskilt bland kvinnor anställda inom kommun och landsting. Orsakerna är komplexa. En bidragande faktor är att kraven på funktionsförmåga i arbetslivet har förändrats. Enligt ökar övervikt i alla åldrar. Ungefär hälften av alla män och en tredjedel av alla kvinnor, anses vara överviktiga (BMI>25). av alla män och kvinnor har kraftig övervikt i åldersgruppen (BMI>30). Det är vanligare med övervikt på landsbygden än i storstadsregionerna. En ökning av alkoholrelaterad dödlighet kan noteras bland män i åldersgruppen . Bland kvinnor har alkoholdödligheten tillbaka ökat och minskat . Att dö i alkoholrelaterade skador är vanligast bland män i storstadsregionerna, framför allt i och , jämfört med övriga delar av landet. Generellt sett är det allmänna hälsotillståndet gott bland svenska barn. anger dock en allt mindre andel av skolbarn i åldrarna 11, 13 och att de anser sig vara fullt friska. Färre flickor än pojkar anser sig vara fullt friska (, 1997/98 & 2001/02, Svenska skolbarns hälsovanor). Detta gäller för alla åldersgrupper (se diagram 5.2) I , som i övriga västvärlden, uppger flickor oftare än pojkar att de känner press i skolan och att de oftare än en gång har huvudvärk, magont, ryggproblem eller svårt att somna (WHO-EURO, 2004, peoples health in context,). En oroande trend är ett ökat riskbeteende bland ungdomar. Det gäller såväl alkohol- och droganvändandet, framför allt bland lite äldre ungdomar, som ett ökat sexuellt riskbeteende. Det senare kan avläsas av den ökande förekomsten av sexuellt överförbara infektioner, framför allt klamydiainfektion, i ungdomsgruppen. Även tonårsaborterna har ökat under en följd av år. Detta är mycket oroande sett i perspektiv av den snabba spridningen av hiv/aids i vårt närområde. Diagram 4.2 Andel skolelever som anser sig vara fullt friska Källa: Svenska skolbarns hälsovanor 1997/98 samt 2001/2002, FHI Det kan konstateras att målet för politikområdet inte har uppfyllts fullt ut. Förändringar i folkhälsan kan mätas dels i form av vunna levnadsår och dels genom förbättrad livskvalitet. De positiva tendenserna som kan utläsas från bl.a. fortsatta ökningar av medellivslängden blandas med signaler som kan få negativa konsekvenser för folkhälsan på . Många faktorer som påverkar folkhälsan får betydelse framförallt på lång sikt. Skillnaderna i hälsa mellan olika grupper är fortfarande påtagliga och förefaller inte ha minskat . Riskerna för arbetare att avlida jämfört med tjänstemän är särskilt påtaglig i dödsorsaker som kranskärlsjukdom, lungcancer, alkoholskador och självmord. Det skall dock tilläggas att svenska kvinnor och män i arbetaryrken har den lägsta dödligheten bland motsvarande yrkesgrupper i hela . Vidare har lågutbildade betydligt fler hälsoproblem än högutbildade. Socialbidragstagare, barn till missbrukare och psykiskt sjuka löper större risk än andra att bli sjuka eller skadade. Ensamstående föräldrar har sämre hälsa än sammanboende föräldrar och barn till ensamstående föräldrar löper större risk än barn till sammanboende att bli sjuka eller skadas, framför allt när det gäller psykisk ohälsa, drogrelaterade diagnoser och självmord. De könsrelaterade skillnaderna i hälsa är omfattande. Olika villkor för kvinnor och män på arbetsmarknaden, i familjelivet, vad gäller ekonomiska tillgångar, m.m. leder till olika sjukdomsmönster. Skillnaderna i livsvillkor mellan könen är en av orsakerna till att kvinnor har högre sjuklighet än männen (, 1997, Folkhälsorapport). som kvinnor lever än män uppvisar de fler symptom på Ytterligare ett allvarligt hälsoproblem för kvinnor är det könsrelaterade våld som många utsätts för.