prop · GS0324 · 2004-10-13 00:00:00 — lämpligt att särskilt betona de frågor som är väsentliga för de företag som ingår i den sammanställda redovisningen som helhet." Artikel 37 skall ersättas med följande: 1.Företagens sammanställda redovisning skall granskas av en eller flera personer som godkänts av den medlemsstat vars lagstiftning moderbolaget lyder under för att utföra lagstadgad revision enligt rådets åttonde direktiv /253/EEGav om godkännande av personer som har ansvar för lagstadgad revision av räkenskaper14. Den eller de personer som ansvarar för revisionen av den sammanställda redovisningen (nedan kallade 'de lagstadgade revisorerna') skall även uttala sig om huruvida den sammanställda förvaltningsberättelsen överensstämmer med den sammanställda redovisningen för samma räkenskapsår eller inte. 2.Den lagstadgade revisionsberättelsen skall omfatta följande: a)En inledning som minst skall innehålla identifikationsuppgifter för den sammanställda redovisning som omfattas av den lagstadgade revisionen, tillsammans med den föreställningsram för den finansiella rapporteringen som följts när denna har utarbetats. b)En beskrivning av den lagstadgade revisionens omfattning i vilken minst skall anges vilka revisionsstandarder som har tillämpats vid den lagstadgade revisionen. 14 EGT L 126, , s. 20. Ett revisorsuttalande i vilket klart skall anges de lagstadgade revisorernas uppfattning om huruvida den sammanställda redovisningen ger en rättvisande bild i enlighet med den föreställningsram för den finansiella rapporteringen som följts och, när det är tillämpligt, huruvida den sammanställda redovisningen uppfyller de lagstadgade kraven. framgå om den lämnades utan reservation, med reservation, med avvikande mening eller, om de lagstadgade revisorerna inte kunnat uttala sig, ett uttalande i revisionsberättelsen om att tillräckligt underlag för ett uttalande saknas. d)En hänvisning till varje förhållande som de lagstadgade revisorerna fäst särskild uppmärksamhet på utan att det föranlett att revisionsberättelsen lämnas med reservation. e)Ett revisorsuttalande om förenligheten eller bristen på förenlighet mellan den sammanställda förvaltningsberättelsen och den sammanställda redovisningen för samma räkenskapsår. 3.Revisionsberättelsen skall dateras och undertecknas av de lagstadgade revisorerna. 4.Om moderföretagets årsbokslut bifogas den sammanställda redovisningen, får den lagstadgad revisionsberättelse som krävs enligt denna artikel kombineras med varje lagstadgad revisionsberättelse om moderföretagets årsbokslut som krävs enligt artikel 51 i direktiv /660/EEG." 12.I artikel 38 skall följande punkt 7 läggas till: Punkterna 2 och 3 skall inte tillämpas på bolag vilkas värdepapper är noterade på en reglerad marknad i en medlemsstat i den mening som avses i artikel 1.13 i direktiv /22/EEG." Direktiv /635/EEG ändras härmed på följande sätt: 1.Artikel 1.1 och 1.2 skall ersättas med följande: Artiklarna 2, 3, 4.1, 4.3-6, 6, 7, 13, 14, 15.3-4, 16-21, 29-35, 37-41, 42 första meningen, 42a-f, 45.1, 46.1-2, 48, 49, 50, 50a, 51.1, 51a, 56-59, 61 och 61a i direktiv /660/EEG skall tillämpas i fråga om de institut som avses i artikel 2 nedan, om annat inte föreskrivs i det här direktivet. Artiklarna 35.3, 36 och 37 samt 39.1-4 i det här direktivet skall inte tillämpas på tillgångar och skulder som värderas i enlighet med avsnitt 7a i direktiv /660/EEG. 2.När det i direktiven /660/EEG och 83/349/EEG hänvisas till artiklarna 9, 10 och 10a (balansräkning) eller i direktiv /660/EEG till artiklarna 22-26 (resultaträkning), skall hänvisningarna anses gälla artikel 4 och 4a (balansräkning) respektive 26, 27 och 28 (resultaträkning) i det här direktivet." Artikel 4 skall ändras på följande sätt: a)Första meningen skall ersättas med följande:"Medlemsstaterna skall föreskriva följande uppställningsform för balansräkningen. Som ett alternativ får medlemsstaterna tillåta eller fordra att kreditinstitut använder den uppställningsform för balansräkningen som anges i artikel 4a." b)[Gäller ej den svenska versionen: termen "avsättningar" kvarstår i punkt 6 under rubriken ]. 3.Följande artikel skall införas: "Artikel 4a I stället för den uppställningsform för balansräkningsposterna som anges i artikel 4 får medlemsstaterna tillåta eller fordra att kreditinstitut eller vissa kategorier av kreditinstitut tillämpar en uppdelning av posterna med hänsyn till deras art och med hänsyn till deras relativa likviditet, förutsatt att den information som förmedlas minst är likvärdig med den som annars krävs enligt artikel 4." 4.I artikel 26 skall följande punkt läggas till:"Genom avvikelse från artikel 2.1 i direktiv /660/EEG får medlemsstaterna tillåta eller fordra att alla kreditinstitut, eller vissa kategorier av kreditinstitut, överlämnar en resultatrapport i stället för de uppställningsformer för resultaträkningen som anges i artiklarna 27 och 28, förutsatt att den information som förmedlas genom en sådan rapport minst är likvärdig med den som annars krävs enligt dessa artiklar." 5.Artikel 43.2 f skall utgå. Direktiv /674/EEG ändras på följande sätt: 1.I artikel 1 skall punkterna 1 och 2 ersättas med följande: Artiklarna 2, 3, 4.1, 4.3-6, 6, 7, 13, 14, 15.3-4, 16-21, 29-35, 37-41, 42, 42a-f, 43.1 punkterna 1-7 samt 9-14, 45.1, 46.1-2, 48, 49, 50, 50a, 51.1, 51a, 56-59, 61 och 61a i direktiv /660/EEG skall tillämpas i fråga om företag som avses i artikel 2, om annat inte föreskrivs i det här direktivet. Artiklarna 46, 47, 48, 51 och 53 i det här direktivet skall inte tillämpas på tillgångar och skulder som värderas i enlighet med avsnitt 7a i direktiv /660/EEG. 2.När det i direktiven /660/EEG och 83/349/EEG hänvisas till artiklarna 9, 10 och 10a (balansräkning) eller i direktiv /660/EEG till artiklarna 22-26 (resultaträkning), skall hänvisningarna anses gälla artikel 6 (balansräkning) respektive 34 (resultaträkning) i det här direktivet." Artikel 4 skall ersättas med följande: 1.Detta direktiv skall tillämpas på den sammanslutning av försäkringsgivare som benämns 's. I detta direktiv skall både 's och 's syndikat anses vara försäkringsföretag. 2.Med undantag från artikel 65.1 skall 's i stället för de sammanställda redovisningar som krävs i direktiv /349/EEG utföra samlade redovisningar. Samlade redovisningar skall utföras genom kumulation av alla syndikatredovisningar." 3.I artikel 6 skall under "Skulder och eget kapitalAvsättningar för andra risker och kostnader" ersättas med titeln . 4.Artikel 46 ändras på följande sätt: a)I punkt 5 skall följande mening läggas till:"Medlemsstaterna får bevilja undantag från detta krav." b)Punkt 6 skall ersättas med följande: Den eller de metoder som tillämpats på varje investeringspost tillsammans med de belopp de resulterat i skall anges i noterna till redovisningen." 5.Följande artikel skall införas: 1.Om tillgångar och skulder värderas i enlighet med avsnitt 7a i direktiv /660/EEG skall punkterna 2-6 i denna artikel tillämpas. 2.De investeringar som redovisas som tillgångar under D skall uppges till sina verkliga värde. 3.Om investeringar redovisas till inköpspriset skall deras verkliga värde uppges i noterna till redovisningarna. 4.Om investeringar redovisas till sina verkliga värden skall deras inköpspris uppges i noterna till redovisningarna. 5.Samma värderingsmetod skall tillämpas för alla investeringar som ingår i någon post som tas upp under en arabisk siffra eller redovisas som tillgångar under C I. Medlemsstaterna får bevilja undantag från detta krav. 6.Den metod eller de metoder som tillämpas för varje investeringspost skall uppges i noterna till redovisningarna, tillsammans med de belopp de resulterat i." Bilagan skall utgå. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv . De skall genast underrätta kommissionen om detta. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat utfärda. Detta direktiv träder i kraft som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Sammanfattning av betänkande internationell redovisning i svenska företag (SOU 2003:71) och rådet utfärdade en förordning om tillämpning av internationella redovisningsstandarder (IAS-förord- ningen). Syftet med förordningen är att den, genom dess krav på enhetli- ga redovisningsprinciper inom EU, skall bidra till att skapa en ändamåls- enlig, kostnadseffektiv och fungerande kapitalmarknad. Förordningen förstärker den fria rörligheten för kapital på den inre marknaden och skapar förutsättningar för företag i gemenskapen att konkurrera på lika villkor om de tillgängliga finansiella resurserna på såväl gemenskapens kapitalmarknader som de globala marknaderna. Enligt IAS-förordningen skall noterade företag upprätta koncernredovisning i enlighet med de internationella redovisningsstan- darder som antagits och kommer att antas av för tillämpning inom gemenskapen. Detta krav gäller direkt i medlems- staterna, utan att några ytterligare nationella lagstiftningsåtgärder behö- ver eller ens får vidtas. De internationella redovisningsstandarder som avses är International Accounting Standards (IAS) och International Financial Reporting Standards (IFRS), med tillhörande tolkningar från () respektive (). Med IAS avses i det följande samtliga dessa standarder och tolkningar i den utsträckning de har antagits av . Enligt IAS-förordningen får medlemsstaterna tillåta eller kräva att note- rade företag utarbetar sina årsredovisningar och att ickenoterade företag utarbetar sina koncernredovisningar och/eller sina årsredovisningar i enlighet med IAS. Det finns som vi ser det ett klart värde i att det så långt möjligt etableras en uppsättning redovisningsregler som kan accepteras av börser och andra finansiella aktörer världen över. Med ett alltmer internationaliserat svenskt näringsliv med företag som verkar på en global marknad kan inte skapa egna redovisningslösningar utan måste i stället följa den internationella utvecklingen. Vad som sagts leder till slutsatsen att svenska företag måste ges ökade möjligheter att tillämpa IAS redovisningsprinciper och att en övergång till en fullständig IAS-redovisning i främst större företag bör underlättas. På så sätt främjas den önskvärda utvecklingen mot en enda världsomspännande redovis- ningsreglering för internationellt verksamma företag. Vi föreslår för det första att alla företag, såväl noterade som icke note- rade, skall ha möjlighet att upprätta sina redovisningshandlingar i enlig- het med IAS. Ett företag som väljer att gå över till IAS-redovisning måste i så fall upprätta sin redovisning enligt IAS fullt ut i alla relevanta avseenden. Detta innebär att företaget inte kan välja att tillämpa bara vissa IAS och tillämpa ÅRL och god redovisningssed i övrigt eller att bara tillämpa IAS värderingsregler men inte dess krav på tilläggsupp- För ett företag som övergår till IAS-redovisning upphör merparten av att gälla. Vad som återstår för dessa företag att tillämpa är de bestämmelser i som reglerar skyldigheten att upprätta års- och koncernredovisning, om undantag från koncernredovisnings- skyldighet, om förvaltningsberättelse, om delårsrapport och om offent- lighet och revision. Därtill kommer bestämmelser av formaliakaraktär (om språk och form och om undertecknande) samt en del krav på tilläggsupplysningar som saknar motvarighet i IAS och av det skälet alltjämt bör tillämpas. För det andra föreslår vi att möjligheterna att tillämpa IAS redovisnings- principer inom ramen för ÅRL förbättras väsentligt. Detta förslag är tänkt att genomföras på så sätt att ÅRL:s ramar vidgas och alla hinder mot en direkt tillämpning av IAS undanröjs. Den viktigaste förändringen är att det införs regler om värdering av vissa tillgångar till verkligt värde i enlighet med de omvärderingsmodeller som beskrivs i IAS 16 (materiella tillgångar), IAS 38 (immateriella tillgångar), IAS 40 (förvaltningsfastigheter) och IAS 41 (biologiska tillgångar). Våra förslag om ändringar i ÅRL i syfte att möjliggöra en tillämpning av IAS redovisningsprinciper innebär att företagen i större utsträckning kommer att erbjudas alternativa redovisningsmetoder. Våra lag- förslag kan i förstone ge intryck av att företagen har ett mycket stort handlingsutrymme. Så är givetvis inte fallet utan handlingsutrymmet begränsas av kravet på att god redovisningssed skall iakttas. Syftet med förslagen är att möjliggöra för svenska företag att tillämpa samma principer för värdering och periodisering som IAS ger uttryck för. Detta syfte måste beaktas i den praktiska tillämpningen. Våra förslag innebär sammanfattningsvis att det utkristalliseras två alternativa regelverk för företagens redovisning. Det ena är ÅRL och god redovisningssed med större eller mindre inslag av IAS redo- visningsprinciper och det andra är IAS. IAS-förordningens krav på tillämpning av IAS i koncernredovisningen gäller fr.o.m. . I förordningen ges dock medlems- staterna möjlighet att skjuta på tillämpningen av förordningen till för vissa kategorier av företag. Vi föreslår att denna möjlighet ut- nyttjas för moderföretag som endast är noterade för skuldebrev. Förslaget innebär att ett sådant företag får, men behöver inte, vänta med att gå över till IAS-redovisning . Även när det gäller de finansiella företagen föreslår vi att det blir möjligt att upprätta års- och koncernredovisning med tillämpning av IAS. Vidare föreslås att IAS redovisningsprinciper, på samma sätt som föreslås för företag i allmänhet, skall kunna tillämpas inom ÅRKL:s och ÅRFL:s ramar genom att ÅRKL:s och ÅRFL:s ramar vidgas och alla hinder mot en direkt tillämpning av IAS undanröjs. På en punkt går vi dock ett steg längre än vad som gäller de allmänna företagen, nämligen vad avser redovisningen av finansiella instrument. likhet med vad som i annat sammanhang föreslås för kreditinstitut och värdepappersbolag föreslår vi att försäkringsföretag skall värdera finan- siella instrument till verkligt värde. I vårt uppdrag har även ingått att göra en bedömning av vilka konsek- venser IAS-förordningen får för det svenska normgivningssystemet. slutsatser är att med all sannolikhet kommer att upphöra med sin rekommendationsutgivning vilket kommer att leda till en ökad arbetsbelastning, och ett ökat resursbehov, för i första hand men även för vill i samman- hanget framhålla att för framför allt små och medelstora företag kommer behovet av vägledning i det praktiska redovisningsarbetet att öka i framtiden i takt med att komplexiteten och de internationella inslagen i det samlade regelverket på redovisningsområdet ökar. som lagstiftaren tillhandahåller alternativ som framöver oftast kommer att ha sitt ursprung i IAS desto större blir behovet av hjälp och stöd vid valet av alternativ i det enskilda företaget. Lagändringarna föreslås träda ikraft och tillämpas första gången för räkenskapsår som inleds eller Författningsförslag i betänkande Internationell redovisning i svenska företag (SOU 2003:71) Förslag till lag om tidpunkt för tillämpning av Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redovisnings- standarder, för vissa företag Enligt beslut föreskrivs följande. Ett sådant företag som avses i artikel 4 i och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redovisningsstandarder och som endast har skuldebrev upptagna till handel på en sådan reglerad marknad som avses i artikeln, behöver inte uppfylla de villkor som anges i artikeln förrän för räken- skapsår som inleds eller . Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången för räkenskapsår som inleds eller . Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) Härigenom föreskrivs i fråga om årsredovisningslagen (1995:1554), dels att 7 kap. 24 § skall upphöra att gälla, dels att 1 kap. 4 §, 2 kap. 4 §, 3 kap. 3 §, 4 kap. 3, 4, 6, 9 och 11 §§ samt 7 kap. 2, 3, 8, 18 och 22 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas sex nya bestämmelser, 1 kap. 2 a 2 c §§, 4 kap. 3 a och 14 f §§ och 6 kap. 4 a §, samt närmast före 4 kap. 14 f § en ny rubrik av följande lydelse. Ett sådant företag som avses i artikel 4 i och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redovisningsstandarder skall inte tillämpa andra bestämmelser i 7 kap. än 1.1-3 §§ om skyldighet att upprätta koncernredovisning och om undantag från denna skyl- dighet, 2.4 § första stycket 4 om för- valtningsberättelse och 31 § vad gäller hänvisningen till 6 kap.1, 3- 4 a §§ om förvaltningsberättelse, 3.7 § vad gäller hänvisningarna till 2 kap. 5 § om språk och form samt 2 kap. 7 § om undertecknan- de, 4.14 § vad gäller hänvisningar- na till följande bestämmelser i 5 kap.: 4§ om uppgifter om taxerings- värden, 12§ om lån till ledande befatt- ningshavare, 14§ första stycket om aktiebo- lags eget kapital, 15§ första och tredje styckena om ekonomisk förenings eget ka- pital, 18§ om medelantalet anställda under räkenskapsåret, 18b § om könsfördelningen bland ledande befattningshavare, 20 § första stycket 1 och andra 21 § om löner, andra ersät- tningar och sociala kostnader, 22 § om pensioner och liknande förmåner, 23 § om tidigare styrelse och verkställande direktör, 24 § om suppleanter och vice verkställande direktör och 25 § om avtal om avgångsveder- lag. Om moderföretaget tillämpar andra principer för värderingen av tillgångar, avsättningar och skulder i årsredovisningen än i koncernredovisningen skall före- taget lämna upplysning om detta och om skälen för avvikelsen. Andra företag än sådana som avses i artikel 4 i Europaparla- mentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 får upprätta koncernredovisning med tillämp- ning av de internationella redo- visningsstandarder som avses i förordningen. I sådant fall gäller 2 a §. Ett företag får upprätta års- redovisning med tillämpning av de internationella redovisningsstan- darder som avses i Europaparla- mentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002. Ett sådant företag skall inte tillämpa 3 och 4 kap. i denna lag och inte heller andra bestämmelser i 1.2 kap. än 1 § första stycket 4 om förvaltningsberättelse, 5 § om språk och form, samt 7 § om undertecknande, 4 § om uppgifter om taxerings- värden, 8 och 9 §§ om dotterföretag och vissa andra företag, Ett företag är moderföretag och en juridisk person är dotterföretag, om företaget 1.innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i den juridiska personen, 2.äger andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra delägare i denna förfogar över mer än hälften av rösterna för samtliga andelar, 3.äger andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamö- terna i dess styrelse eller motsva- rande ledningsorgan, eller 4.äger andelar i den juridiska personen och har rätt att ensamt utöva ett bestämmande inflytande över denna på grund av avtal med den juridiska personen eller på grund av föreskrift i dess bolags- 12 § om lån till ledande be- fattningshavare, 14 § första stycket om aktie- bolags eget kapital, 15 § första och tredje styckena om ekonomisk förenings eget kapi- tal, 18 § om medelantalet anställda under räkenskapsåret, 18 a § om sjukfrånvaro, 18 b § om könsfördelningen bland ledande befattningshavare, 20 § första stycket 1 och andra stycket samt 21 § om löner, ersättningar och sociala kostnader, 22 § om pensioner och liknande förmåner, 23 § om tidigare styrelse och verkställande direktör, 24 § om suppleanter och vice verkställande direktör, 25 § om avtal om avgångsveder- lag, samt 26 § om moderföretag, 6 kap. än 1-4 a §§ om förvaltningsberättelse. Ett företag är moderföretag och en juridisk person är dotterföretag, om företaget har rätt att utöva eller faktiskt utövar ett ensamt bestäm- mande inflytande över den juridis- ka personen.Innehar ett företag mer än hälften av rösterna i en juridisk person, skall det anses ha ett sådant inflytande över den andra juridiska personen som avses i första stycket, om inte annat framgår av omständigheter- na.Vidare är en juridisk person dotterföretag till moderföretaget, om ett annat dotterföretag till moderföretaget eller moderföre- taget tillsammans med ett eller flera andra dotterföretag eller flera andra dotterföretag tillsammans har ett sådant inflytande som avses i första stycket. ordning, bolagsavtal eller därmed jämförbara stadgar. Vidare är en juridisk person dotterföretag till moderföretaget, om ett annat dotterföretag till moderföretaget eller moderföre- taget tillsammans med ett eller flera andra dotterföretag eller flera andra dotterföretag tillsammans 1.innehar mer än hälften av rösterna för samtliga andelar i den juridiska personen, 2.äger andelar i den juridiska personen och på grund av avtal med andra delägare i denna förfo- gar över mer än hälften av röster- na för samtliga andelar, eller 3.äger andelar i den juridiska personen och har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamö- terna i dess styrelse eller mot- svarande ledningsorgan. Om ett dotterföretag äger an- delar i en juridisk person och på grund av avtal med den juridiska personen eller på grund av före- skrift i dess bolagsordning, bo- lagsavtal eller därmed jämförbara stadgar har rätt att ensamt utöva ett bestämmande inflytande över den juridiska personen, är även denna dotterföretag till moder- företaget. Moderföretag och dotterföretag utgör tillsammans en koncern. avses i denna lag företag i samma koncern. Vid upprättandet av balansräkningen, resultaträkningen och noterna skall följande iakttas: 1.Företaget skall förutsättas fortsätta sin verksamhet. 2.Samma principer för värdering, klassificering och indelning av de olika posterna och, i förekommande fall, delposterna skall konsekvent tillämpas från ett räkenskapsår till ett annat. 3.Värderingen av de olika posterna och, i förekommande fall, delposterna skall göras med iakttagande av rimlig försiktighet. Detta innebär särskilt att a) endast under räkenskapsåret konstaterade intäkter får tas med i resultaträkningen, b) hänsyn skall tas till alla b) hänsyn skall tas till alla ekonomiska förpliktelser som är hänförliga till räkenskapsåret eller tidigare räkenskapsår, även om dessa förpliktelser blir kända först efter räkenskapsårets utgång men före upprättandet av årsredovis- ningen, och att förutsebara och möjliga förluster och ekonomiska förpliktelser som är hänförliga till räkenskapsåret eller tidigare räkenskapsår, även om dessa förluster eller förplik- telser blir kända först efter räken- skapsårets utgång men före upp- rättandet av årsredovisningen, och att c) hänsyn skall tas till värdenedgångar oavsett om resultatet för räkenskapsåret är en vinst eller en förlust. 4.Intäkter och kostnader som är hänförliga till räkenskapsåret skall tas med oavsett tidpunkten för betalningen. 5.De olika beståndsdelar som balansräkningens poster och, i förekommande fall, delposter består av skall värderas var för sig. 6.Tillgångar och avsättningar eller skulder får inte kvittas mot varandra. Inte heller får intäkter och kostnader kvittas mot varandra. 7.Den ingående balansen för ett räkenskapsår skall stämma överens med den utgående balansen för det närmast föregående räkenskapsåret. Om det finns särskilda skäl och det är förenligt med 2 och 3 §§, får avvikelse göras från vad som föreskrivs i första stycket. I så fall skall upplysning om skälen för avvikelsen och en bedömning av dess effekt på företagets ställning och resultat lämnas i en not. Balansräkningen skall upprättas enligt den uppställningsform som anges i bilaga 1 till denna lag. Resultaträkningen skall upprättas enligt någon av de uppställningsformer som anges i bilagorna 2 och 3.