prop · GR031 · 2004-01-01 00:00:00 — Trots det positiva sparandet minskade placeringstillgångarna i pensionssystemet med . Det beror på kraftiga värdeminskningar på aktier, som svarar för större delen av tillgångarna både i AP-fonderna och i de fonder som förvaltas av PPM. Värde- förändringar påverkar inte det finansiella sparandet. Där inräknas endast direktavkast- ningen i form av räntor och utdelningar. stiger sparandet till följd av att staten övertog pensionsutgifter på i anslutning till pensionsreformen. Sparandet förutses sedan ligga kvar på en nivå strax av BNP under prognos- perioden och fördelas ungefär lika mellan fördelnings- och premiepensionssystemet. Jämfört med ekonomiska vår- proposition beräknas sparandet vara i stort sett oförändrat. Den finansiella infasningen av det refor- merade pensionssystemet har inneburit att överförts från AP-fonderna till staten för amortering av statskulden. Enligt pensions- överenskommelsen skall ett eventuellt slutligt överföringsbelopp från AP-fonderna till staten bestämmas före utgången av 2004. Resultatet av detta har inte beaktats i prognosen. 4.7Den offentliga sektorns finanser uppgick den offentliga sektorns fi- nansiella sparande till eller av BNP. Som andel av BNP uppgick skatter och avgifter till och de totala inkomsterna till medan utgifterna motsvarade av BNP. beräknas sparandet minska till eller av BNP. Som andel av BNP minskar inkomsterna me- dan utgifterna ökar. beräknas sparandet stiga till eller av BNP, till följd av minskade utgifter som andel av BNP. innebär konsekvensberäkningen av fattade beslut och förslag att utgifterna minskar som andel av BNP och sparandet ökar till respektive av BNP. Det finansiella sparandet fördelas 2004 mellan den offentliga sektorns tre delar så att staten får ett underskott på medan ålderspensionssystemet visar ett överskott på . Det statliga underskottet beräknas minska som pensions- systemets överskott ökar något. Den kommunala sektorns finansiella sparande väntas visa underskott 20042006 efter ett överskott 2003. Underskotten bedöms vara förenliga med ett positivt resultat som det definieras i balanskravet för kommuner och landsting. Det höga finansiella sparandet medförde att nettoskulden vändes till en positiv finansiell förmögenhet 2001. Kraftiga värdeminskningar på den offentliga sektorns innehav av aktier med- förde åter en nettoskuld, trots ett fortsatt positivt sparande. I prognosen görs inget antagande om framtida värdeförändringar med undantag av effekten på statsskulden av valutakursens utveckling. Det innebär att nettoskulden utvecklas i takt med det finansiella sparandet. Det positiva sparandet medför att nettoskulden minskar och 2006 väntas den of- fentliga sektorns finansiella tillgångar åter överstiga skulderna. Tabell 4.20 Den offentliga sektorns finanser -0,9 Källor: och . Fördelningen av det finansiella sparandet mellan staten och ålderspensionssystemet medför att förbättringen av den finansiella ställningen sker genom ökade tillgångar i pensionssystemet. Underskottet i statens finansiella sparande innebär att skuldsidan i den offentliga sektorns balansräkning ökar . Skuldökningen är dock inte större än att statsskulden och den konsoliderade brutto- skulden fortsätter att minska som andel av BNP. Jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition har den offentliga sektorns finansiella sparande reviderats ned huvudsakligen till följd av lägre skatte- inkomster. beräknas nu sparandet bli lägre än vad som angavs i vårpropositionen. Den finansiella netto- skulden var enligt preliminära finansräken- skaper högre vid utgången av 2002 än vad som beräknades i vår- propositionen. Den högre utgångsnivån och ett lägre sparande medför att en positiv finansiell ställning nås först , i stället som beräknades i vårpropositionen. I tabell 4.21 redovisas det finansiella sparandet även med skatterna periodiserade till det inkomstår som skatterna avser. Därmed underlättas tolkningen av de offentliga finansernas samband med ekonomins reala utveckling. Som framgår av tabellen har skatteperiodiseringen stora effekter på det finansiella sparandet åren 20002002. Periodiseringseffekter uppkommer huvud- sakligen till följd av variationer i bolags- och kapitalvinster. Skatten på dessa redovisas i nationalräkenskaperna (NR) året efter inkomståret, vilket i stort sett är då skatten betalas. De exceptionellt höga skatte- inkomsterna på bolags- och kapitalvinster redovisas således 2001 i NR. Det medför att det finansiella sparandet enligt NR ökar relativt starkt innan minskningen 2002. Den successiva och kraftiga minskningen av inkomster från kapitalskatter mellan inkomståren 2000 och 2002 avspeglas däremot i sparandet med periodiserad redovisning. Under prognos- perioden väntas en stabilisering av inkomsterna av kapitalskatter, vilket medför relativt små periodiseringseffekter. Den förväntade konjunkturuppgången medför ökade kapitalskatter, vilket leder till att de periodiserade skatterna ökar snabbare än enligt NR. Därmed blir det periodiserade sparandet något högre än i NR:s nuvarande redovisning. () har beslutat att övergå till att redovisa det finansiella sparandet med fullt ut periodiserade skatter. Det innebär att skatter och avgifter hänförs till det år skattskyldigheten uppkommer. Utvecklingen av den offentliga sektorns fi- nanser beror främst på konjunkturen, räntor och politiska prioriteringar. Därtill kommer effekter av förändrad demografi och förändrat beteende hos företag och hushåll, t.ex. förändringar i sjukskrivingsmönster. Om man justerar det redovisade finansiella sparandet för konjunkturen och andra tillfälliga faktorer erhålls ett mått på det underliggande eller strukturella sparandet. I tabell 4.22 visas det strukturella sparandets förändring uppdelat på den del som beror av reformer och besparingar i den statliga budgeten (se tabell 4.9), nettot av kapitalinkomster och ränteutgifter samt övriga faktorer. minskade det strukturella sparandet som andel av BNP . Det förklaras huvud- sakligen av skattesänkningar och andra reformer som 2001 och uppgick till sammanlagt av BNP. förstärks det strukturella sparandet som andel av BNP , trots att budgetpolitiken är något expansiv även 2003. Det låga ränteläget bidrar emellertid till att statens ränteutgifter minskar relativt kraftigt, vilket medför att kapitalinkomsterna netto förbättras av BNP. Övriga faktorer, som t.ex. höjda kommunalskatter, förstärker det strukturella sparandet av BNP innevarande år. beräknas ett närmast oförändrat strukturellt sparande, trots en mindre försvagning genom åtgärder i statsbudgeten. Höjda kommunal- skatter bidrar till en förstärkning av det strukturella sparandet av BNP. är budgetpolitiken neutral och den underliggande utvecklingen av de offentliga finanserna medför en förbättring av det strukturella sparandet 2005 och 2006. Tabell 4.21 Finansiellt sparande i offentlig sektor Sparande med periodiserad redovisning Tabell 4.22 Förändring av strukturellt sparande Strukturellt sparande, nivå -1,3 -2,2 Reformer och besparingar, netto -1,7 -1,8 -0,6 -0,2 -0,1 -0,1 -0,3 var tillväxten i svensk ekonomi hög, vilket medförde att skatteintäk- terna41 ökade kraftigt. Trots genomförda skatte- sänkningar ökade skatteintäkterna med i genom- snitt . Perioden präglades även av en snabb prisutveckling på aktie- och fastighetsmarknaden, vilket resulterade i mycket höga kapitalvinster för hushållen. uppgick hushållens kapitalvinster till eller av BNP, att jämföra med den historiskt genomsnittliga nivån på . Exklusive skatt på kapitalvinster ökade skatteintäkterna med . En bidragande orsak till utveck- lingen var den sysselsättningsökning som skedde under dessa år. Antalet arbetade timmar ökade med i genomsnitt . utvecklades skatteintäkterna betyd- ligt svagare och intäkterna minskade . Minskningen förklaras dels av genomförda skattesänkningar, dels av lägre kapitalvinst- och bolagsskatter. Den under- liggande utvecklingen, dvs. exklusive skatte- sänkningar, var positiv och uppgick till . Den underliggande utvecklingen av skatt på arbete uppgick till . Tabell 5.1 Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster 20012006 Miljarder kronor och procent -0,3 -0,9 -3,7 -6,3 -44,5 -25,2 -0,3 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . 41 Skatteintäkter, dvs. periodiserade skatter, har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och förändringar av timlön, sysselsättning, beräknas de faktiska skatteintäkterna ha ökat , med en underliggande till- växt på . Den låga ökningstakten för- dels av en fortsatt minskning av skatt på kapitalvinster och lägre bolagsskatter, dels av att antalet arbetade timmar minskade. beräknas skatteintäkterna öka i genomsnitt med 4,2 pro- cent eller med . Den underliggande utvecklingen, dvs. justerad för regeländringar inklusive pensionsomläggningen 2003, är lägre och beräknas uppgå till i genom- snitt eller (se tabell 5.2). Övergången från nettopensioner till beskat- tade bruttopensioner beräknas öka skatte- intäkterna med nära . Dessa intäkter innebär dock ingen budgetförstärkning eftersom de motsvaras av ökade pensionsut- betalningar på budgetens utgiftssida. Regeringen föreslår i denna proposition en skatteväxling med höjda skatter på energi och sänkta skatter på arbete 2004 (se kapitel 8). Regeringen har även kommit överens med samarbetspartierna om en fortsatt skatteväxling 2005 och 2006 med en total omslutning om ytterligare . Denna växling är dock inte specificerad men beräkningstekniskt inlagd med samma profil som den föreslagna växlingen 2004. Tabell 5.2 Offentliga sektorns skatter, faktisk och underliggande årlig förändring 20022006 Miljarder kronor och procent Den offentliga sektorns finansiella sparande, vilket är ett av regeringens budgetpolitiska mål, baseras på den redovisning av skatter som nationalräkenskaperna (NR) tillämpar. Denna redovisningsmetod skiljer sig från den periodi- serade, dvs. de ovan beskrivna skatteintäkterna, framför allt genom att vissa skatter redovisas det år de debiteras i stället de avser. Periodiseringseffekterna, som framför allt för- av hushållens skatt på kapitalvinster samt bolagens skatter, i den nuvarande NR-redo- visningen kan vissa år vara mycket stora (se tabell 5.3). Det redovisade saldot i offentligt sparande blir på detta sätt missvisande då det inte avspeglar den ekonomiska utvecklingen . uppgick det av NR redovisade saldot till medan ett korrekt periodiserat saldo skulle ha uppgått till . Det periodiserade saldot är lägre än NR-saldot 20012002 men högre 20032006. Tabell 5.3 Finansiellt sparande i offentlig sektor Miljarder kronor och procent av BNP -2,0 -0,9 har beslutat att frångå den nuvarande NR-redovisningen och övergå till en periodiserad redovisning av skatterna. kommer utfallen för åren 1993 2002 att revideras och redovisas enligt den nya principen. Eftersom taxeringsutfallet avseende 2002 ännu inte är klart kommer utfallet att baseras på en prognos. Ett definitivt utfall avseende 2002 kommer att redovisas i samband med att ett preliminärt utfall avseende 2003 publiceras. Statsbudgetens skatteinkomster ökar med i genomsnitt eller med totalt . Den svaga ökningen beror till stor del på omläggningen av den kommunala momskom- pensationen. Från och med redovisas kompensation för mervärdesskatt till kommuner och landsting på budgetens inkomst- sida, vilket minskar statsbudgetens inkomster med . Korrigerat för omläggningen uppgår utvecklingen i genomsnitt till eller till totalt . Övriga inkomster på statsbudgeten minskar med . Exklusive inlevererat överskott från och försäljningsinkomster är inkomsterna täm- ligen stabila. Sammanlagt beräknas de övriga in- komsterna uppgå till 2006. Skattekvoten, skatteintäkterna som andel av BNP, definierad enligt NR:s nuvarande principer uppgick och minskade till 2002 (se tabell 5.1). Den stora minskningen förklaras av den ofullständiga periodisering som NR tillämpar. diserade skattekvoten uppgick till 2001 och beräknas ha minskat till 2002. Av minskningen förklaras av genomförda skattesänkningar. beräk- nas skattekvoten öka dels till följd av höjda kom- munala utdebiteringar, dels till följd av pensions- omläggningen. Åren därefter minskar skatte- kvoten och beräknas uppgå till 2006. Skattekvoten exklusive skatt på trans- fereringar beräknas upp- gå till mellan . I avsnitt 5.6 finns en utförligare redovisning av skatte- kvoterna för och för ett antal OECD- länder. Jämfört med beräkningen till ekonomiska vårproposition har skatteintäkterna för åren 20032006 reviderats ned med (se tabell 5.4). Ned- justeringen förklaras framför allt av att löne- summan nu beräknas öka i stället för som antogs i beräk- ningen till vårpropositionen. Den lägre löne- summan påverkar även prognosen och framåt. Tabell 5.4 Offentliga sektorns periodiserade skatter, offentliga sektorns inkomster enligt NR och statsbudgetens inkomster; differenser jämfört med vårpropositionen -4,7 -6,2 -8,1 -10,2 -4,8 -7,2 -12,2 -15,7 -1,7 -1,5 -0,9 -1,6 -2,3 -0,1 restförda och övriga skatter Offentlig sektor enligt NR -7,4 -7,1 -9,1 -13,2 -22,1 -8,7 -3,4 -8,3 -8,7 -9,8 -3,9 -8,7 -13,4 Anm.: Jämförelsen med budgetpropositionen är korrigerad för ändrade redovisningsprinciper för mervärdesskatt m.m. Beloppen är avrundade och summerar därför . Den ytterligare nedjustering som sker förklaras av att antalet arbetade timmar och därmed lönesumman är lägre än vad som antogs i beräkningen till vårpropositionen. Nedgången i skatt på arbete förklaras även av den skatte- växling som regeringen föreslår och aviserar . Denna nedgång kompenseras av ökade intäkter från skatt på konsumtion och insatsvaror. Intäkterna från skatt på kapital minskar under samtliga år, vilket förklaras av både ökade räntekostnader för hushållen samt lägre bolagsskatter. Restförda och övriga skatter har justerats upp med om- kring . Prognosen över skatteintäkterna baseras på de makroekonomiska förutsättningar som redo- visas i bilaga 2. Tabell 5.5 sammanfattar de an- taganden som har störst inverkan på skattein- täkterna samt förändringar i förhållande till ekonomiska vårproposition. Jämfört med beräkningen till vårpropositio- nen har den årliga förändringen av lönesumman reviderats ned med 0,8 res- pektive , bland annat till följd av det låga utfallet (se avsnitt 5.2.1). Tabell 5.5 Antaganden och förändringar jämfört med vårpropositionen Arbetade timmar, utbetald lönesumma, hushållens konsumtions- utgifter och KPI: årlig procentuell förändring. utdebitering: procent. Prisbasbelopp, inkomstbasbelopp och skiktgräns: kronor -0,9 -0,6 -0,2 -0,5 -0,8 -0,5 -0,2 -0,2 -0,8 -0,5 -0,2 -0,2 -0,5 -0,2 -0,3 -0,3 -0,7 -0,5 -0,1 -0,0 Konsumentprisindex (KPI) junijuni blev lägre jämfört med vad som beräknades till vårpropositionen. Den lägre inflationen 2003 och 2004 påverkar både prisbasbeloppet och skiktgränserna för den statliga inkomstskatten. har den nedre skiktgränsen justerats ned med och den övre med . I denna proposition föreslås en begränsad uppräkning av skikt- gränserna med KPI () plus (se kapitel 8). Effekten av den begrän- sade uppräkningen innebär att skiktgränserna blir 2 800 respektive lägre. Sam- mantaget ger detta en nedjustering av skiktgrän- serna med 5 100 respektive . återgår uppräkningen till den tidigare ordningen med KPI () plus . Skillnader utöver effekten av den förändrade uppräkningen är hänförliga till lägre KPI. Utvecklingen mellan åren för de olika skatte- slagen beror dels på de underliggande skatte- basernas förändring, dels på beslutade eller föreslagna regeländringar. För att enklare kunna tolka den underliggande utvecklingen av de olika skatteslagen redovisas i tabell 5.6 bruttoeffek- terna av de beloppsmässigt viktigaste regeländ- ringarna för perioden 19992004. Beloppen visar den årligt tillkommande intäktsförändringen till följd av ändrade skatteregler. Det är viktigt att understryka att de redo- visade beloppen i tabell 5.6 avser periodiserade bruttoeffekter. Indirekta effekter på offentliga utgifter och andra skattebaser via förändringar i löner, priser och vinster beaktas inte. Effekterna på de kassamässiga inkomsterna och inkom- sterna enligt NR är i regel mindre införandeåret på grund av uppbördsförskjutningar och jämk- ningar. De i denna proposition föreslagna änd- ringarna inom skatteområdet finns redovisade i kapitel 8. Osäkerheten i bedömningen av de olika skatte- basernas utveckling varierar. Prognoser på löne- baserade skatter och på konsumtionsskatter är beroende av hur väl den makroekonomiska prognosen för sysselsättning, konsumtion m.m. stämmer överens med den faktiska utvecklingen. I grova drag innebär 1 procents förändring av lönesumman att skattebasen förändras med ca och skatteintäkterna med . Om den privata konsumtionen förändras leder det till förändrade intäkter från mervärdesskatt med . Variationen i skatteunderlagen över åren är generellt sett större för bolagens inkomstskatt och hushållens skatt på kapitalvinster än för lönebaserade skatter och konsumtionsskatter. För exempelvis lönesumman uppgår en typisk förändring mellan två på varandra följande år till . Förändringar av privat konsumtion ligger på motsvarande nivå. Det kan jämföras med underlaget för kapitalvinster där förändringar på är mer regel än undantag. Tabell 5.6 Bruttoeffekter av regeländringar 19992004 -8,7 -11,4 -15,7 -21,8 -0,7 -1,7 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift -2,0 -1,8 -7,3 -0,3 -0,1 -0,2 -5,7 -0,8 -2,4 -1,3 Sänkt skatt från på inkomster upp till övre skiktgräns -4,2 -1,3 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift -2,2 -3,3 -2,4 -0,4 -0,2 -0,2 -0,1 Höjt tak för allmän pensionsavgift från 7,5 till 8,06 basbelopp Höjd allmän pensionsavgift från 6,95 till -3,2 -15,8 -16,9 -22,4 -1,4 Skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare () -3,2 -0,3 -1,6 Skattereduktion för allmän pensionsavgift -15,8 -16,6 -17,3 -3,5 Skattereduktion 200 kronan, skatteväxling -1,4 -1,2 -1,1 -1,5 -1,2 Sänkta socialavgifter från 33,06 till till 32,82 och till -1,2 -0,9 -1,2 -0,4 -0,2 -1,1 -4,5 -7,1 -1,8 -0,4 -0,6 -2,5 -3,1 Återföring från skatteutjämningsreserv upphör -2,1 Förlängd periodiseringsfond från 5 till 6 år -2,5 Höjd avsättning till periodiseringsfond från -2,5 Återköp aktier, sänkt skatt investmentbolag, ändrade 3.12-regler -0,5 -2,0 -0,6 -3,3 -0,4 -0,3 Sänkt skattesats för hyreshus, bostadsdel 1989/90 från 1,2 till -0,2 Återinförd omräkning för hyreshus bostadsdel och småhus Hyreshus bostadsdel, sänkt skattesats från 1,5 till 1,3 till 1,2 till -0,8 -0,4 -4,0 Småhus, sänkt skattesats från 1,5 till -5,8 Begränsningsregel fastighetsskatt, nytt taxeringsförfarande -0,2 -0,4 -0,3 Sänkt skattesats, markvärde för vattenkraft från 2,21 till -1,2 Övriga skatter på kapital -0,7 -1,8 -0,3 Höjd kapitalvinstskatt för privatbostäder från Höjda fribelopp för förmögenhetsskatt -2,2 -1,8 Slopad arvsskatt mellan makar -0,3 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,1 Förändrad skatt på diesel -1,0 Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror -1,1 -1,9 -1,2 Sänkt skatt på vissa byggtjänster -0,1 -1,2 Sänkt mervärdesskattesats för personbefordran från -1,0 Sänkt mervärdesskattesats på böcker och tidskrifter från -1,3 Förändrad vägtrafikskatt samt slopad försäljningsskatt på lätta lastbilar m.m. -0,1 -0,1 Tobaksskatt, höjd skatt på lågpriscigaretter Sänkt skatt på vin -0,6 -13,2 -7,2 -20,6 -23,7 -13,2 -7,2 -20,6 -23,7 5.2Offentliga sektorns skatter periodiserad redovisning Den periodiserade redovisningen visar de skatter som avser ett visst inkomstår. Dessa skatter har en direkt koppling till det aktuella årets skatte- regler och makroekonomiska förutsättningar i form av timlön, sysselsättning, inflation m.m. En sammanställning av de periodiserade skattein- täkterna för den offentliga sektorn redovisas i tabell 5.9. Diagram 5.1 Årlig förändring av utbetald lönesumma, ackumulerade månader Den enskilt största posten i den offentliga sektorns skatter utgörs av skatt på arbete. uppgår dessa skatter till av de totala skatteintäkterna. Skatt på arbete kan i sin tur delas upp i direkta skatter (inkomstskatt och allmän pensionsavgift) samt indirekta skatter (socialavgifter och löneskatter). Storleken på de två delarna framgår av tabell 5.7. Tabell 5.7 Skatt på arbete 20012006 Miljarder kronor och procent Gemensamt för de direkta och de indirekta skatterna på arbete är att de båda påverkas av lönesummeutvecklingen. växte den utbetalade lönesumman med mellan . Ökningstakten mins- kade och beräknas 2003 uppgå till (se diagram 5.1). har det medfört lägre prognoserade skatte- intäkter jämfört med beräkningen till den eko- nomiska vårproposition, då tillväxttakten antogs bli . -0,7 -0,3 -0,9 -1,2 Utvecklingen av den kommunala inkomst- skatten beror huvudsakligen på hur löner, syssel- sättning och beskattade transfereringar utvecklas samt även på förändringar av kommunala ut- debiteringar. Tabell 5.8 Skattepliktiga inkomster 20012006 Miljarder kronor och procent 1 352 1 402 1 468 1 516 1 572 1 632 Andel av totala inkomster Tabell 5.9 Den offentliga sektorns skatteintäkter 19992006 -4,0 -18,9 -36,1 -59,2 -56,2 -59,2 -64,3 -68,9 -6,0 -5,9 -6,2 -8,0 -8,3 -8,6 -8,9 -9,2 Skatt på avkastning och vinster Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Restförda skatter, nedsättningar m.m. -3,1 -5,0 -5,2 -7,3 -5,9 -6,2 -6,4 -6,7 I tabell 5.8 särredovisas inkomsterna som andel av de totala inkomsterna för åren 20012006. Andelarna är relativt stabila även om vissa förändringar förekommer. Sjukpenning m.m. ökar , vilket avspeglar ökningen av antalet sjukdagar. 2006 minskar andelen, vilket delvis förklaras av att sjuklöneperioden fr.o.m. förlängts . Även övriga åtgärder, ex- empelvis ökade satsningar på rehabiliteringsåt- gärder bedöms leda till att andelen inkomster från sjukpenning minskar. minskar löneersättnin- garnas andel av de totala skattepliktiga inkoms- terna med , vilket till stor del förklaras av att lönesummans ökningstakt prognoseras bli lägre under främst 2003. ökar dock pensionerna , vilket förklaras av omläggningen från nettopensioner till bruttopensioner. Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen har prognosen justerats upp med . Justeringen har gjorts utifrån det preliminära taxeringsutfallet och påverkar även prognosen . beräknas kommunskatterna trots det bli lägre, huvudsakligen beroende på att lönesumman inte ökar lika mycket som progno- serades till vårpropositionen. Den lägre ökningstakten påverkar även kommande år. Trots att den kommunala utdebiteringen antas öka med i genomsnitt beräknas kommun- skatterna bli lägre . Den huvudsakliga förklaringen är att prognosen för lönesumman samt för utbetalningar från pensionssystemet har reviderats ned. Även regeländringar har betydelse för hur den kommunala inkomstskatten utvecklas. Tabell 5.10 visar den underliggande utvecklingen efter det att inkomstskatten har korrigerats för regeländringar och för förändringar i den kommunala utdebiteringen. Tabell 5.10 Faktisk och underliggande utveckling av skatt 20012006 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Den årliga förändringen varierar . Både de genomförda regeländringarna 20012003 samt pensionsomläggningen 2003 ökar kom- munernas skatteintäkter. Den underliggande utvecklingen är betydligt jämnare och den årliga förändringen uppgår till . De senaste årens ändrade skatteregler har haft stor inverkan på den kommunala inkomstskatten. Det skall dock påpekas att regeländringarna inklusive pensions- omläggningen inte påverkar kommunernas finanser, då intäktsförändringen regleras via det generella statsbidraget på statsbudgetens utgifts- sida. -0,9 -1,1 -0,1 Statlig inkomstskatt tas ut på den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger den nedre skiktgränsen på . tas ut på den del som överstiger den övre skiktgränsen på . För att stärka kommunernas ekonomi föreslogs ekonomiska vårproposition att den s.k. 200-kronan, som varit en inkomstskatt, skulle förlängas . återgår skatten till att bli en statlig inkomstskatt.