prop · GR03100d8 · 2004-04-15 00:00:00 — 7.1Förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra anslag och anvisa nya anslag. De förändringar av gällande statsbudget som kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp, redovisas i det följande. Anslagsförändringarna i detta förslag till tilläggsbudget innebär att anvisade medel ökar med netto. De föreslagna ökningarna av anslagen uppgår till och de föreslagna minskningarna uppgår till . Efter de föreslagna åtgärderna uppgår budgeteringsmarginalen till . 46:1 Allmänna val och demokrati I statsbudgeten finns för dessa ändamål uppförda ramanslag på respektive . Regeringens förslag: Anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati minskas med . Anslaget 45:1 minskas med . Skälen för regeringens förslag: I propositionen Ändringar i sametingslagen (1992:1433) m.m. (prop. 2003/04:86) förelås få uppgifter i sametingsvalen. Detta innebär ökade utgifter på anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati, vilket bl.a. disponeras av . Under förutsättning att beslutar i enlighet med propositionen behöver därför anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati ökas med . Finansieringen sker genom att anslaget 45:1 minskas med motsvarande belopp. För att finansiera höjningen av det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget 1:5 bör anslaget för allmänna val och demokrati minskas med . Sammantaget bör anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati minskas med . Ränta på kung hemgiftskapital Regeringens förslag: Betalningen av årlig ränta på kung hemgiftskapital till Konungens hovförvaltning upphör. Skälen för regeringens förslag: betalar till Hans Maj:t Konungens hovförvaltning i ränta på kung hemgiftskapital. Bakgrunden härtill är följande. Vid riksdag beslöt ständerna att såsom hemgift till (sedermera ) till kungens disposition nedsätta ett kapital på specie och att den årliga räntan skulle överlämnas till . anbefallde kungen att sätta in hemgiften i bank för Riksgäldsdirektionens räkning och att Statskontoret skulle betala årlig ränta på kapitalet till eller hans ombud. Efter inrättande 1789 överflyttades både kapitalet och skyldigheten att betala räntan till kontoret. Efter död begärde att ständerna fortsättningsvis skulle betala räntan till honom. Bland ständerna fanns olika åsikter angående huruvida rätten till ränta var knuten till personligen eller om den kunde ärvas av . Emellertid beslöt ständer att skulle anses ha arvsrätt till räntan varför den i fortsättningen skulle betalas till den nye kungen. Kapitalet på hemgiftsmedlen (numera motsvarande ) bokfördes först bland räntebärande skulder till dess ständer beslöt att kapitalet skulle redovisas inom linjen. redovisar numera åtagandet att betala räntan såsom förfallen ränta på statsskulden. I sammanhanget finns anledning att erinra om förfarandet i fråga om den s.k. Guadelouperäntan som tidigare betalade till kungahuset. Denna ränta, som uppgick till , betaldes som kompensation för att och kronprins använde försäljningslikviden för ön till att betala dåvarande utrikesskuld. beslöt 1983 (prop. 1982/83:100 bilaga 3, FiU 1982/83:29, rskr 1982/83:186) att betalningen av Guadelouperäntan skulle upphöra. Detta motiverades med att alla betalningar till kungahuset borde samordnas under ett anslag. Regeringen anser att på motsvarande sätt årliga betalning av ränta på kung hemgiftskapital skall upphöra och att anslaget 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten skall räknas upp i motsvarande mån. I ärendet har samråd förevarit med hovförvaltningen som inte har haft något att invända mot den förordade samordningen. 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten ökas med . Skälen för regeringens förslag: Vid beräkningen av medel för kungliga hov- och slottsstaten har inte beaktas att avgifter skall erläggas till . 2003/04:KU1) har förutsatt att erforderliga åtgärder vidtas för att rätta till detta förhållande. Av de skäl som regeringen redovisat i det föregående bör anslaget till hov- och slottsstaten räknas upp med för att den årliga betalningen av ränta på kung hemgiftskapital skall kunna upphöra. Anslaget bör också tillföras medel motsvarande de avgifter som hov- och slottsstaten beräknas erlägga till . Regeringen anser därför att anslaget 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten skall ökas med . Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i 90:2 ledamöter och partier m.m. I statsbudgeten finns för dessa ändamål uppförda ramanslag på respektive . Riksdagsstyrelsens förslag: Stödet till riksdagsledamöternas och partigruppens arbete i skall beräknas efter att det skall motsvara kostnaden för 225 politiska sekreterare , 335 politiska sekreterare och 349 politiska sekreterare från . Beloppet per politisk sekreterare och månad skall ligga till grund för beräkningen. Anslaget 90:2 ledamöter och partier m.m. ökas med och anslaget 90:3 förvaltningskostnader ökas med . Skälen för riksdagsstyrelsens förslag: beslutade att reformera det offentliga stödet till ledamöternas och partigruppernas arbete i . Syftet var att förbättra ledamöternas arbetssituation genom utökad handläggarhjälp, s.k. politiska sekreterare. har stödet utbetalats efter en politisk sekreterare per två ledamöter. En utvärdering av reformen gjordes . Den visade att reformen slagit väl ut. En majoritet av ledamöterna ansåg att de politiska sekreterarna har stor betydelse för deras uppdrag som ledamot och att deras politiska arbete har underlättats. Flertalet ledamöter ansåg också att stödet borde utökas. Det var en allmän uppfattning att det har stor betydelse för en fungerande demokrati att och dess ledamöter har kvalificerade resurser som stöd i arbetet. Behovet av detta har ökat i takt med att riksdagsarbetet har blivit mer komplext och ställer större krav på ledamöterna. EU-frågorna har vuxit både till betydelse och omfattning. fokuserar mera på utvärdering av politikens resultat. Mediauppmärksamheten har ökat. Den direkta kommunikationen med allmänheten, företagare och organisationer har ökat kraftigt i och med att Internet numera är så allmänt tillgängligt. E-postkommunikation tar dock mycket tid i anspråk för ledamöterna. Sammantaget leder dessa förändringar till ett större behov av kvalificerat stöd för uppdraget som riksdagsledamot. Stödet till kostnaderna för politiska sekreterare åt ledamöter bör beräknas med utgångspunkt i ett månatligt belopp per person. Beloppet skall motsvara genomsnittlig lön samt lagstadgade och eventuella avtalsbaserade arbetsgivaravgifter för de politiska sekreterarna. Härutöver har dock partigrupperna andra personalkostnader som är förenade med deras arbetsgivaransvar, bl.a. kostnader för personaladministration (rekrytering, företagshälsovård m.m.), tjänsteresor och kompetensutveckling. Månadsbeloppets nuvarande nivå, som utgör , motsvarar inte samtliga dessa kostnader. Det motsvarar inte heller de lönekostnader som partigrupperna har för personal på den kompetensnivå som erfordras för arbetsuppgifterna. Mot denna bakgrund föreslås att månadsbeloppet fr.o.m. bestäms till per politisk sekreterare. Beloppet, som således motsvarar samtliga de kostnader som nämns ovan, överensstämmer med den kostnadsnivå som råder inom riksdagsförvaltningen för jämförbara personalgrupper. Riksdagsstyrelsen anser att utbyggnaden av reformen med politiska sekreterare skall fortsätta. Genomförandet bör ske stegvis i takt med att lokalbehovet kan tillgodoses, med början , och vara avslutat . Som nämnts har reformens första etapp utvärderats. På motsvarande sätt bör en utvärdering ske efter genomförandet av den nu aktuella etapp två. Reformen innebär också ökade kostnader för riksdagsförvaltningen i form av ökade lokalkostnader, IT-stöd samt förbrukningsmaterial etc. Riksdagsstyrelsen föreslår således att bidragsbeloppet per politisk sekreterare höjs och att utbyggnaden av reformen med politiska sekreterare skall fortsätta stegvis. För att denna reform skall kunna inledas 2004 behöver anslaget 90:2 ledamöter och partier m.m. ökas med och anslaget 90:3 förvaltningskostnader ökas med . Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.7. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 . Regeringens förslag: Anslaget 90:5 m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Förändringen av den svenska kronan, framför allt mot US- dollarn, har för utrikesrepresentationen medfört en valutakursvinst om . Re- geringen anser därför att anslaget 90:5 m.m. bör minskas med detta belopp. Förslag till lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier 90:6 Stöd till politiska partier I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Det statliga partistödet skall höjas. Anslaget 90:6 Stöd till politiska partier ökas med . Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd som partistöd och som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag. Kanslistödet, som i princip är avsett endast för partier som är företrädda i , lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. Sedan det statliga partistödet infördes har det skett en reell nivåsänkning med , motsvarande . Denna eftersläpning bör nu korrigeras. Detta bör ske redan innevarande bidragsår. I enlighet med vad som uttalats i regeringsförklaringen bör en återställning av nivån på partistödet bl.a. syfta till att tillgodose partiernas behov att stödja skolningen av nya förtroendevalda inom de politiska ungdomsförbunden. För att möjliggöra detta bör anslaget 90:6 Stöd till politiska partier ökas med . Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.1. 7.1.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:5 ökas med . Skälen för regeringens förslag: genomförs val till . För att () skall kunna ta fram statistik och göra analyser i samband med valet samt för att göra den s.k. demokratidatabasen tillgänglig behöver SCB ytterligare medel. Anslaget 1:5 bör därför ökas med . Finansiering bör ske genom att det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati minskas med motsvarande belopp. Regeringens förslag: godkänner att staten förvärvar fastigheten 21 i och att staten får utnyttja en köpoption avseende en ny ambassadbyggnad i . godkänner också en ny investeringsplan för . Regeringen bemyndigas att 2004 besluta att i får ta upp lån inom en ram av högst 7 för investeringar i fastigheter, lokaler och mark. Skälen för regeringens förslag: har i betänkandet 2003/04:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning påpekat att regeringen inte kommenterar avvikelser mellan prognos och budget respektive utfall för Statens fastighetsverks (SFV) investeringsplan. Utskottet efterlyste även en mer detaljerad information om investeringsplanens innehåll. Utskottet förutsatte att regeringen fördjupar presen- tationen av SFV:s investeringar i fastigheter. Mot denna bakgrund vill regeringen anföra följande. De avvikelser som finansutskottet noterat kan hänföras främst till förskjutningar av utgifter för olika objekt mellan åren i investeringsplanen. Anledningen härtill är ofta att uppdragsgivaren får förändrade förutsättningar för sin verksamhet och vill skynda på eller senarelägga processen. Svårigheter för SFV att bedöma kostnaderna för olika projekt påverkar självfallet också utfallet. har beslutat om en investeringsplan för SFV. På grund av två nya stora projekt behöver investeringsplanen nu revideras. I budgetpropositionerna finns större pågående och beslutade projekt som ingår i investeringsplanen redovisade. Därutöver bör nu två projekt nämnas. Projektering pågår av gamla på i . Ombyggnad i form av totalrenovering i syfte att iordningställa byggnaden i uthyrbart skick beräknas kunna påbörjas och avslutas . Universitetsbiblioteket i , , byggs om. Arbetet inkluderar bl.a. nytt ventilationssystem, en förbättrad brandsäkerhet, vissa tillgänglighetsåtgärder och en del hyresgästanpassningar. Arbetet beräknas vara färdigt . Regeringen anser att fastigheten 21 i (gamla vid ) bör förvärvas. Byggnaden tillhör enligt det nationella kulturarvet. Avtal har träffats mellan och 1 AB, som ägs av . Avtalet har slutits med förbehåll av och regeringens godkännande. Köpeskillingen är och lokalarean är och lokalen rymmer ca 1 000 arbetsplatser. Syftet med förvärvet är att effektivisera lokalförsörjning. Förvärvet innebär att nuvarande lokaler på och kan sägas upp. Dessutom skapas utrymme för evakuering av befintliga regeringsbyggnader i samband med att dessa renoveras. Om- och tillbyggnader av regeringskvarteren beräknas pågå under ungefär . I fastigheten 21 behövs av säkerhetsskäl omfattande ombyggnader göras till en beräknad kostnad av . saknar en egen ambassadbyggnad i . saknar dessutom möjligheter till utställningar, seminarier och konserter i de lokaler som disponeras. har därför gett SFV i uppdrag att söka efter en tomt där en svensk ambassadbyggnad kan uppföras i . En attraktivt belägen tomt i stadsdelen vid har blivit tillgänglig. Byggnaden planeras innehålla fem våningar. De tre nedersta våningarna är avsedda för ambassadkansli och konferenslokaler m.m. De två översta våningarna är avsedda att bli hyreslägenheter. Regeringen har godkänt att SFV tecknar 20- åriga hyresavtal för lokalerna med ett amerikanskt exploateringsföretag. I avtalet anges att SFV har rätt att utnyttja en köpoption med ett fast pris efter det att projektet färdigställts, dvs. Planering och projektering har fortskridit och den totala investeringen beräknas uppgå till för åren 20042006. Regeringen gör bedömningen att ett köp av fastigheten är mer förmånligt än att hyra lokalerna. Därför anser regeringen att köpoptionen bör utnyttjas då byggnaden färdigställts. Projektet bör därför läggas in i investeringsplanen. I samband med att en ny ambassadbyggnad i uppförs avser regeringen att sälja fem tomter i direkt anslutning till den svenske ambassadörens residens vid i . Regeringen anser att tomterna inte längre behövs i statens verksamhet och de bör därför säljas. Regeringen har en låneram i på högst för investeringar i fastigheter, lokaler och mark. Redovisad plan för investeringar inkluderar två nya stora objekt, varav främst köpet av fastigheten 21 kommer att påverka innevarande års låneram. Därför behöver låneramen 2004 höjas till . Tabell 7.1 Investeringsplan för 2004- 2006 för prövning, därav: Enligt praxis beslutar regeringen om investeringar i form av anskaffning eller ombyggnad av fastigheter, lokaler och mark då kostnaden understiger per objekt. Större investeringar anmäls först för innan regeringen fattar slutligt beslut i respektive ärende. Regeringen bedömer att detta är en lämplig nivå och avser att tillämpa den även i fortsättningen. 90:1 (låneram) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . styrelses förslag: bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten inom en ram av högst . Skälen för styrelses förslag: har av bemyndigats att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten inom en ram av högst kronor (prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:FiU2, rskr. 2003/04:137). period uppgick låneramen till . Utfallet visar att av låneramen har utnyttjats. disponerar förutom ett förvaltningsanslag på även ett anslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för internationella verksamhet uppgående till . Motsvarande medel har Sida tidigare disponerat för samma ändamål. De ytterligare investeringskostnader som är förknippade med den internationella verksamheten kommer att ta utrymme i anspråk inom låneramen. Detta förhållande uppmärksammades inte då låneramen fastställdes. Såväl finansutskottet som utrikesutskottet behandlar anslagsfrågor om internationella verksamhet i sina betänkanden /04:FiU2 respektive 2003/04:UU2. I båda dessa betänkanden framhålls betydelsen av att den internationella verksamheten inte får riskera att inskränka möjligheterna att bedriva revision. Den beslutade nivån på låneramen om innebär en risk för att för revisionen behövliga investeringar inte kan genomföras. Enligt styrelsens mening är det av stor vikt för den fortsatta utvecklingen av verksamhet att myndigheten kan besluta om för verksamheten nödvändiga investeringar. Styrelsen vill understryka att en förutsättning är att investeringsvolymen ryms inom anvisade anslag. Styrelsen kan konstatera att fått en minskad låneram jämfört med . Detta motsvaras dock inte av en minskning av behovet av en sådan låneram. Det har tvärtom visat sig att behovet har ökat, bl.a. genom att nu ansvarar för att själv finansiera även investeringar för biståndsändamål. Styrelsen delar finansutskottets syn att biståndsverksamheten inte får medföra inskränkningar i huvuduppgift. Det är mot denna bakgrund angeläget att ges en utökad låneram om ytterligare . Av 12 § lagen (2002:1023) med instruktion för framgår att styrelsen beslutar om förslag till anslag på statsbudgeten för Riks- Enligt samma bestämmelse skall styrelsen innan beslutet fattas inhämta riksdagsförvaltningens yttrande över förslaget. Riksdagsstyrelsen har inte haft något att erinra mot detta förslag. 7.1.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 5 . Regeringens förslag: Anslaget 3:1 Skälen för regeringens förslag: lämnar uppbördshjälp enligt lagen (1998:1593) om trossamfund. Verket bör kompenseras för kostnaderna för att administrera uttag av avgifter till registrerade trossamfund. Kostnaderna för uppbördshjälpen kan beräknas till per person. Regeringen har beslutat om uppbördshjälp för sju andra trossamfund än . Enligt uppgift uppgår 2004 antalet personer där svarar för uppbörden till 76 550 stycken. Anslaget 3:1 bör därför ökas med . Finansiering bör ske genom att det under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppförda anslaget 28:39 Stöd till trossamfund minskas med motsvarande belopp. För att förbättra kontrollen av F-skatt bör tillföras ytterligare . Sammantaget bör därmed anslaget 3:1 ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget 4:6 Kriminalvården Skälen för regeringens förslag: Beläggningen inom anstalter och häkten fortsätter att öka. Kriminalvården kan inte möta volymökningarna med de resurser som disponeras. För att ge kriminalvården förutsättningar att öka tillgången på platser behöver ytterligare medel tillföras. Anslaget 4:6 Kriminalvården bör därför ökas med . 7.1.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 5:3 Nordiskt samarbete ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer minskas med . Skälen för regeringens förslag: är det unionen mellan och upplöstes. Under innevarande år genomförs ett antal förberedelser inför 100-års- minnet av unionsupplösningen. Anslaget 5:3 Nordiskt samarbete behöver därför ökas med . Finansiering bör ske genom att anslaget 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer minskas med samma belopp. 7.1.6Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 18 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst 72 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling besluta om beställningar av materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling som inklusive tidigare gjorda beställningar medför utgifter på högst 68 efter 2004. Skälen för regeringens förslag: För att skapa handlingsfrihet inför det kommande försvarsbeslutet avseende försvarets inriktning åren 20052007 anser regeringen att det är nödvändigt att minska de framtida bindningarna som görs i fråga om materielanskaffning. Det är därför motiverat att redan nu sänka bemyndiganderamen i avvaktan på beslut om framtida anslagsnivåer. Av dessa skäl anser regeringen att bemyndiganderamen för anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling bör sänkas till 68 . 7.1.7Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 12:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Ärendebalanserna för prövning av asylärenden är alltjämt höga. För att kunna minska ärendebalanserna och handläggningstiderna bedömer regeringen att det är nödvändigt att tillföra ytterligare resurser. Anslaget 12:1 bör därför ökas med . 12:6 Utresor för avvisade och utvisade I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 12:6 Utresor för avvisade och utvisade ökas med . Skälen för regeringens förslag: Under anslaget finansieras kostnader för utresor för avvisade och utvisade. Antalet verkställda utresor har ökat vilket lett till högre utgifter än som tidigare beräknats. Anslaget 12:6 Utresor för avvisade och utvisade behöver därför ökas med . 7.1.8Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 14:6 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Det är angeläget att stärka skolornas arbete med att främja elevers psykiska hälsa och att därmed minska risken för självmord. har ett särskilt ansvar inom suicidforskning och suicidprevention. För att möjliggöra stärkta självmordspreventiva insatser i skolan bör anslaget 14:6 ökas med . 16:7 Bilstöd till handikappade I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade ökas med . Skälen för regeringens förslag: Bilstödet för handikappade är ett viktigt medel för att uppnå regeringens mål för handikappolitiken. För att förkorta väntetiderna för bidrag anser regeringen att anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade bör ökas med . Finansiering bör ske genom att anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning minskas. Finansiering sker också genom att de under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp uppförda anslagen 19:3 Handikappersättningar och 19:6 minskas. Förslag till lag om ändring i lagen (1993:389) om assistansersättning 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 10 . Regeringens förslag: Assistansersättning får inte lämnas tillbaka än en månad före den månad då ansökan eller anmälan gjorts. Anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning minskas med . Ärendet och dess beredning: I 5 § lagen (1993:389) om assistansersättning () anges att assistansersättning inte får lämnas än före den månad då ansökan eller anmälan gjorts till . () har i sin rapport av ersättningen för personlig assistans bl.a. föreslagit en ändring i 5 § som innebär att assistansersättning lämnas tidigast från och med den månad då ansökan eller anmälan gjorts. RFV:s rapport har remitterats till berörda myndigheter, kommuner, handikapporganisationer, brukarkooperativ och serviceorganisationer. En förteckning över remissinstanserna samt en remissammanställning med anledning av det aktuella förslaget finns tillgänglig i (dnr S1999/706/ST). Flertalet remissinstanser har inte yttrat sig om RFV:s förslag om att assistansersättning lämnas tidigast från och med den månad så ansökan eller anmälan gjorts. anser att detta kan godtas som en rimlig avgränsning. instämmer i RFV:s förslag.