prop · GR031d2 · 2004-01-01 00:00:00 — skall genom efterhandsgranskning utöva tillsyn över att programföretag följer reglerna som rör innehållet i ljudradio- och TV-sändningar till allmänheten. Vidare skall nämnden följa innehållet i utländska ljudradio- och TV-sändningar som riktas till den svenska allmänheten. Nämnden granskar program efter anmälan eller på eget initiativ. Ett mål för nämnden är att öka kunskapen hos radio- och TV-fö- retagen och hos allmänheten om gällande regelsystem och om nämndens verksamhet och praxis. Nämnden har också i uppdrag att rap- portera till regeringen om radio- och TV-företa- gens programverksamhet. har till överlämnat sina bedömningar av årets public service-redovisningar från (), () och () samt TV4 AB:s programredovisning. Dessa rapporter innehåller företagens egna beskrivningar och analyser av hur de levde upp till olika mål och krav på verksamheten. Nämnden påpekar vissa brister men konstaterar sammanfattningsvis att företagens redovisningar är väl genomförda och att redovisningarna från SVT och UR förbättrats betydligt jämfört med föregående år. Nämndens verksamhet finansieras delvis genom att medel anvisas från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida. föreslås att delfinansierar nämndens verksamhet (se utgiftsområde 17, avsnitt 5.8.5). För att hantera den ökade ärendemängden tilldelades och TV på tilläggsbudget . Antalet anmälningar beräknas ligga på en fortsatt hög nivå. ger nämnden med anledning av det tidigare nämnda uppdraget gällande radio- och TV-företagens programverksamhet ut omfattande rapporter om det svenska radio- och TV-utbudet. Mot denna bakgrund har regeringen i denna proposition, under utgiftsområde 17, anslaget 27:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete, uttalat sin avsikt att använda av det anslaget för att förstärka . Regeringen föreslår att anslaget anvisas . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 27:5 och TV Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3 Kompensation för avgifter till , se utgiftsområde 1 avsnitt 3.2. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Anslaget 45:1 redovisas inom utgiftsområde 1 men verksamheten ingår i politikområdet Samepolitik inom Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 17 664 tkr prisnivå. 3Motsvarar 17 664 tkr prisnivå. är en förvaltningsmyndighet som det är ett samiskt folkvalt organ med val . inledde sin verksamhet . De övergripande målen är enligt sametingslagen att verka för en levande samisk kultur och ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. skall bl.a. medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas. beslutar om fördelning av statens bidrag till samisk kultur och samiska organisationer samt andra medel som ställs till samernas förfogande. leder det samiska språkarbetet och arbetet med relevanta EU-stöd inom Mål 1 och Interreg III A (och de tidigare stöden Mål 6 respektive Interreg II A). Regeringens inriktning är att successivt pröva ett utvidgat samiskt självbestämmande inom områden där detta är möjligt och med beaktande av resultatet av pågående och avslutade utredningar. I enlighet med intentionerna i prop. 2001/02:4 En politik för tillväxt och hållbar utveckling i hela landet har regeringen gett i uppdrag att utveckla och etablera ett samiskt informationscentrum. Uppbyggnaden av detta centrum stöds av medel från regeringens informationssatsning om samer och samisk kultur inom utgiftsområde 23 anslaget 45:2 Informationssatsningen om samerna. Målsättningen är att det ska bli ett långsiktigt verkande centrum vilket setts naturligt att förlägga inom ram eftersom en av huvuduppgifterna för tinget är att informera om samiska förhållanden. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 6.2 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 45:1 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Kompensation för avgifter till , se utgiftsområde 1 avsnitt 3.2. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 7 Anslag som inte ingår i något politikområde Följande anslag inom utgiftsområde 1 ingår inte i något politikområde: 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten 90:2 ledamöter och partier m.m. 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen 90:6 Stöd till politiska partier 90:7 Expertgruppen för EU-frågor verksamhet och anslag presenteras samlat. Därefter hanteras övriga anslag separat. Tabell 7.1 Utgiftsutveckling för anslag som inte ingår i något politikområde 90:2 ledamöter och partier m.m. 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten 90:6 Stöd till politiska partier 90:7 Expertgruppen för EU-frågor 90:8 Kampanjkostnader m.m. för folkomröstning för Totalt för anslag som inte ingår i något politikområde 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 7.3Riksdagen och dess ombudsmän budget inom utgiftsområde 1 omfattar dels riksdagsledamöternas ersättningar och resor, stödet till partigrupperna samt riksdagsförvaltningen, dels ombudsmän. Utgångspunkter för riksdagsförvaltningens verksamhet har som det främsta demokratiska statsorganet konstitutionellt fastställda uppgifter i det svenska statsskicket. med dess ledamöter har som folkets främsta företrädare en central roll i opinionsbildningen och en skyldighet att verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. har även uppgifter som följer av internationella åtaganden och av medlemskapet i Europeiska unionen. Övergripande mål för riksdagsförvaltningen Målet för riksdagsförvaltningen är att skapa goda förutsättningar för att skall kunna uppfylla sina konstitutionella och demokratiska uppgifter samt sina internationella åtaganden. -Beslutsprocess: skall med hög kompetens säkerställa att kan fullgöra sina uppgifter enligt regeringsformen och riksdagsordningen. -Service och förvaltning: skall inom givna ramar och bestämmelser tillhandahålla resurser och service av hög kvalitet till ledamöternas, kammarens, utskottens och förvaltningens verksamheter samt till partigrupperna och deras kanslier. -Information: skall bidra till att skapa öppenhet och tillgänglighet i riksdagsarbetet och genom aktiv in- formation verka för att intresset för och kunskaperna om och dess arbete ökar. -Internationell verksamhet: skall göra det möjligt för att aktivt möta de krav som det internationella samarbetet och internationella åtaganden medför. I riksdagsförvaltningens årsredovisning framgår de resultat som uppnåtts för de fyra verksamhetsgrenarna: beslutsprocessen, service och förvaltning, information och internationell verksamhet. Arbetet med att utveckla mål- och resultatstyrningen inom riksdagsförvaltningen har fortsatt . Likaså har arbetet med att kartlägga enheternas och kansliernas prestationer fortsatt. har en ny redovisningsmodell utvecklats. Den nya redovisningsmodellen, som togs i bruk , kommer att underlätta den fortsatta kostnadsmässiga redovisningen på verksamhetsgrenar och prestationer. De totala kostnaderna som fördelats på de olika verksamhetsgrenarna har ökat. För den internationella verksamheten har dock kostnaderna minskat. Fördelningen av kostnaderna mellan de olika verksamhetsgrenarna har förändrats jämfört med . Beslutsprocessens andel av de totala kostnaderna har minskat något och det beror främst på kostnader för service och förvaltning som uppkommer i samband med ett val. Kostnadsminskningen för den internationella verksamheten 2002 beror i huvudsak på att riksdagsförvaltningen hade extra kostnader för EU-ordförandeskapet . De resurser som då temporärt tillfördes den internationella verksamheten har tillförts verksamhetsgrenen service och förvaltning. Ekonomisk översikt riksdagsförvaltningens anslag Anslag 90:2 ledamöter och partier lämnade ett anslagssparande på ca . Anslagsförbrukningen är högre än bl.a. till följd av förberedelser för den nya , ökade resekostnader för ledamöter samt avtrappningsregler för stödet till partigrupper i efter valet. Från anslaget 90:3 förvaltningskostnader överfördes för att finansiera en ökning av anslaget för ombudsmän med motsvarande belopp. Detta var en av orsakerna till att riksdagsförvaltningen tvingades utnyttja en anslagskredit på ca för anslag 90:3 förvaltningskostnader. Stödet till partigrupperna i ökade med ca . Orsaken var ökade kostnader direkt hänförbara till de avtrappningsregler för stödet till partigrupperna i som uppkommer i samband med ett val. I samband med valet fick ledamöter ny datautrustning. Den nya utrustningen tillsammans med den nya tekniska lösningen för datakommunikation resulterade i ökade utgifter . Kostnaderna för tågresor ökade . Orsaken till detta hänför sig dels till det faktum att 2002 var ett valår, dels till det nya avtal som tecknades med SJ. löneutgifter för anställda har ökat . Ökningen uppgick till ca jämfört med . Or- saken till detta är bl.a. att antalet årsarbetskrafter ökat. Även kostnaderna för arvoden och inkomstgarantier till riksdagsledamöterna har ökat . Arvodena har ökat med och inkomstgarantierna med . Driftkostnaderna för fastigheter har ökat med ca . Det finns två huvudorsaker till detta, dels ombyggnaden av ledamotshuset, dels arbetet med att förstärka bankkajen vid västra . Även kostnaderna för el och fjärrvärme ökade med ca jämfört med . kostnader för konsulter uppgick till ca och har ökat kraftigt med ca 26 miljoner 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Datakonsulter är den grupp som har haft den största ökningen. Utgifterna för amorteringar ökade något jämfört med vad som var planerat. Or- saken till detta är dels upptagandet av nya lån, dels övergången till den förändrade statliga lånemodellen som initierades av . Även ränteutgifterna blev högre, främst beroende på upptagandet av nya lån. avskrivningar uppgick till ca , en ökning med jämfört med föregående år. Ökningen förklaras bl.a. med ökade investeringar samt att en engångsavskrivning gjordes under budgetåret för fastigheter. Av- skrivningen syftade till att anpassa avskrivningstiden för fastigheter till den ekonomiska livslängden. Minskningen av riksdagsförvaltningens intäkter fortsatte . Det är framför allt vikande försäljning av riksdagstrycket som bidrar till detta. Orsaken är att alltmer av tryckta material blir tillgängligt på Internet. Vid behandlingen av årsredovisningen för (bet. 2002/03:KU1, rskr. 2002/03:56) noterar med tillfredsställelse att riksdagsförvaltningens arbete med mål- och resultatstyrning fortsatt. Utskottet konstaterar vidare att den företagna granskningen av riksdagsförvaltningens redogörelse för sin verksamhet inte föranleder något uttalande från utskottets sida. Förutvarande revisorer har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende riksdagsförvaltningen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 7.3.590:2 ledamöter och gens ledamöter och partier m.m. stödet för politiska sekreterare beräknas på ett belopp per politisk sekreterare och månad som uppgår till . 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 618 265 tkr prisnivå. 3Motsvarar 618 265 tkr prisnivå. Anslaget finansierar arvoden, kostnadsersättningar och traktamenten till ledamöter, arvoden till EU-parlamentariker, arbetsgivaravgifter samt pensioner och inkomstgarantier åt f.d. riksdagsledamöter m.fl. Vidare finansieras reseersättningar vid resor inom , kostnader för företagshälsovård och språkutbildning för ledamöter. Även kostnader för ledamöters deltagande i internationellt parlamentariskt samarbete, såsom och Interparlamentariska unionen (IPU), liksom bidragen till ledamöternas enskilda studieresor finansieras från anslaget. I anslaget ingår även stödet till partigrupperna i . Därutöver ingår kostnader för ledamöters data- och telekommunikation. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 2.1. Bedömningen är att det preliminära anslaget bör kunna rymma den ordinarie verksamheten. Osäkerhet råder dock beträffande arvodesutvecklingen och resekostnaderna för ledamöter. Kostnaderna för politiska sekreterare belastar både anslaget 90:2 ledamöter och partier m.m. samt anslaget 90:3 förvaltningskostnader. Det ekonomiska stödet till partigrupperna som avser lönekostnaderna för politiska sekreterare belastar dock enbart anslaget 90:2 Riksda- Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i Riksdagsstyrelsens förslag: Riksdagsstyrelsen föreslår en ökning av stödet till politiska sekreterare som innebär att månadsbeloppet ökas från till fr.o.m. . Tabell 7.3 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för ramanslag 90:2 ledamöter och partier m.m. Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 535 642 tkr prisnivå. 3Motsvarar 535 642 tkr prisnivå. Anslaget finansierar bl.a. löner, administration, hyreskostnader, fastighetsförvaltning, intern service, säkerhet, datateknik, förlagsverksamhet, bibliotek och informationsverksamhet. För kammare, utskott och utredningstjänst () beräknas medel för ytterligare resurser inom för stöd till utskotten med uppföljning och utvärdering, allt enligt beslut med anledning av riksdagskommitténs betänkande. Belastningen på utskottskanslierna har ökat bl.a. till följd av de nya inslag i arbetet som kommit , t.ex. uppföljning och utvärdering samt EU-dimensionen i arbetet. Av- sikten är också att utskottskanslierna skall kunna påräkna ökat stöd från för föredragandeuppgifter bl.a. vid arbetstoppar. I betänkande om riksdagsstyrelsens förslag och den statliga revisionen (förs. 1999/2000:RS1, bet. 2000/01:KU8) ansåg utskottet att det borde införas en möjlighet för utskott att beställa särskilda utredningsinsatser av revisionsliknande karaktär. Utskottet överlämnade åt riksdagsstyrelsen att närmare utreda formerna för verksamheten. har på riksdagsstyrelsens uppdrag utrett frågan. anser att revisionella uppgifter inte kan utföras av utskotten själva utan måste beställas utifrån, eftersom det grundläggande för all revision är att den skall utföras oberoende i förhållande till den granskade och bedrivas självständigt i förhållande till uppdragsgivaren. Utskottets uppgift är att ta ställning till om några åtgärder och i så fall vilka som utskottet skall föreslå att vidta med anledning av en beställd rapport. föreslog att riksdagsstyrelsen får uppgiften att fördela särskilt avsatta medel och göra den i sammanhanget nödvändiga samordningen och prioriteringen. anslag 90:3 förvaltningskostnader föreslås ökas med . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 En upprustning av datautrustning m.m. inom riksdagsförvaltningen är angelägen. års besparingar har inneburit att riksdagsförvaltningen inte längre har en önskvärd teknisk nivå på IT-stödet. behöver därför göra en satsning på IT-infrastrukturen under . Det handlar framförallt om investeringar i bland annat datorer, skrivare, skärmar och nätverkskomponenter. Anskaffad IT-utrustning skall därefter löpande bytas ut enligt återkommande cykler. 3-årscykel för datorerna och 4- årscykel för övrig IT-utrustning. Arbetet med detta påbörjas dock . äger till skillnad från övriga statliga myndigheter sina fastigheter, och ansvarar därför för drift och underhåll. Under föreligger ett ökat behov av underhåll i de gamla fastigheterna, krav på bättre ventilation och miljö, omflyttningar samt anpassning av lokaler till dagens behov m.m. Allt detta tar stora resurser i anspråk. Bland större påbörjade och planerade fastighetsprojekt kan nämnas jet-pelarprojektet (höjning av vattennivån under östra ), bankkajen, plenisalen och utrymnings- och handikappinsatser. Fastighetskostnaderna ligger under en särskild anslagspost under 90:3 förvaltningskostnader. Det framstår som angeläget att de kostnader har som förvaltare av byggnaderna i möjligaste mån redovisas i särskild ordning. För detta ändamål föreslås att riksdagsförvaltningens anslag 90:3 förvaltningskostnader för utökas med . En aktuell fråga i riksdagsförvaltningens budgetberedning har varit behovet av en förnyelse av . Med ansvaret för byggnaderna följer också ett ansvar att tillse 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 att säkerheten upprätthålls på ett effektivt sätt. För erforderlig förnyelse av säkerhetsanläggningen beräknas investeringar på ca . Driftkostnader hänförbara till förnyelsen beräknas uppgå till ca . En ny organisation trädde i kraft . Ett syfte med omorganisationen är att skapa mer av integration mellan verksamheterna och därmed en ökad effektivisering av de samlade resurserna. Den nya organisationen omfattar informationsenheten, EU-upplysningen, tidningen och departement, tryckerienheten samt . EU-upplysningens verksamhet har utvärderats på uppdrag av regeringen i samråd med . Utredningen (Allmänhetens tillgång till EU-relaterad information SOU 2002:96) presenterades . Utredningen föreslår att verksamheten skall fortsatt ligga under med en egen identitet och med förstärkta resurser. Enligt förslaget föreslås att en EU-upplysning under bör ges ökade resurser. Det handlar främst om 3,5 nya tjänster för extern service samt medel för utveckling av EU-anpassad webbinformation, marknadsföring, m.m. I avvaktan på regeringens förslag och beslut föreslås för att riksdagsförvaltningens anslag 90:3 förvaltningskostnader, för detta ändamål, utökas med . Beloppet är nivåhöjande. Riksdagsstyrelsen föreslår att anslaget 90:3 förvaltningskostnader för sammanlagt ökas med . Tabell 7.5 Investeringsplan för ramanslag 90:3 förvaltningskostnader, anslagspost 1 och 2 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 7.6 Låneram för riksdagsförvaltningens ramanslag 90:3 förvaltningskostnader anslagspost 1 och 2 Erhållen/föreslagen låneram Tabell 7.7 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för ramanslag 90:3 förvaltningskostnader Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3 Innehåller kompensation för avgifter till (2 023 tkr), se utgifts- område 1 avsnitt 3.2. 7.3.790:4 ombudsmän, justitieombudsmännen () JO:s uppgifter är att, enligt instruktionen för ombudsmän, ha tillsyn över att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andra författningar. Ombudsmännens tillsyn bedrivs genom prövning av klagomål från allmänheten samt genom inspektioner och andra undersökningar, som ombudsmännen finner påkallade. Klagomålsprövningen, inspektionsverksamheten och den övriga initiativverksamheten samt den internationella verksamheten kan ses som olika verksamhetsgrenar hos ombudsmän. Verksamhetsgren: Rättslig tillsyn baserad på klagomål Med ytterligare höjd eller i vart fall bibehållen kvalitet i ärendehanteringen, fullgöra uppgifterna enligt instruktionen. Härvid skall särskild vikt läggas på att minska ärendebalanserna och förkorta den genomsnittliga handläggningstiden eller åtminstone hålla den på oförändrad nivå. Verksamhetsgren: Rättslig tillsyn på eget initiativ, bl.a. genom inspektioner samt lagstiftningsremisser Att bedriva inspektionsverksamhet, som har en betydelsefull rättssäkerhetsfrämjande effekt, i minst samma omfattning som . Verksamhetsgren: Internationellt samarbete Att i omvärlden främja kunskapen om och förståelsen för konstitutionell kontroll genom parlamentariska ombudsmän. - nyregistrerades 4 746 ärenden, en ökning med 60 ärenden (1,) jämfört med . Antalet avgjorda ärenden uppgick till 4 691, vilket innebär en minskning med 16 ärenden (0,) jämfört med föregående år. De oavgjorda ärendena i balans var 901, en ökning från samma tidpunkt föregående år med 55 ärenden (6,). har tre åtal väckts, 6 initiativärenden och 42 klagomålsärenden har överlämnats till annan myndighet för prövning och avgörande. Antalet administrativa ärenden har ökat från 278 ärenden till 336 ärenden . En fortsatt ökning sker vidare av JO:s internationella engagemang och kontakter. Dessa redovisas översiktligt i JO:s ämbetsberättelse, 2002/03 s. 29-33. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Antalet inkomna klagomåls- och remissärenden 2003 var 1 654, en ökning med 137 i förhållande till . Såvitt JO kan bedöma har JO kunnat fullgöra uppgifterna enligt instruktionen med bibehållen hög kvalitet i ärendehandläggningen och i inspektionsverksamheten. JO har även sett över verksamheten för att finna effektivare och mera rationella metoder för ärendehantering, administration, information och service utan att eftersätta kraven på rättssäkerhet och på en bra arbetsmiljö. Förutvarande revisorer har inte haft några synpunkter på ombudsmäns årsredovisning 2002 utan funnit den rättvisande. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 59 742 tkr prisnivå. 3Motsvarar 59 742 tkr prisnivå. ombudsmäns resursbehov styrs av bl.a. ärendetillströmningen och JO:s initiativ- och inspektionsverksamhet, men också av ärendenas genomsnittliga svårighetsgrad och av den servicenivå som bör upprätthållas gentemot allmänheten och myndigheterna. Viss betydelse har även omfattningen av ombudsmännens internationella kontakter och engagemang, bl.a. för spridning av unika erfarenheter av ett utvecklat system för tillsyn genom parlamentariska ombudsmän. Vid medelsberäkningen har ombudsmän utgått ifrån att några stora avvikelser från nuvarande förhållanden bl.a. avseende ärendemängden inte kommer att inträffa. Vad gäller lönekostnaderna bygger beräkningen på att anslagets nivå varaktigt skall anpassas till den kostnadsnivå som nåtts genom de senaste årens lönerevisioner, vilka speglar den allmänna lönekostnadsutvecklingen inom rättsväsendet. Riksdagsstyrelsen har inget att erinra mot JO:s budgetförslag. Tabell 7.9 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för ramanslag 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen () Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3 Innehåller kompensation för avgifter till (180 tkr), se utgifts- område 1 avsnitt 3.2. 7.4.190:1 Kungliga hov- och slottsstaten 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 94 574 tkr prisnivå. 3Motsvarar 94 573 tkr prisnivå. Anslaget avser att täcka kostnaderna för statschefens officiella funktioner inklusive kostnaderna för den kungliga familjens resor. Från anslaget betalas också driftskostnader för de kungliga slotten utom rent fastighetsunderhåll, som finansieras av . är Konungens officiella residens och används för representation. Delar av visas för allmänheten.