prop · GR03122 · 2004-03-15 00:00:00 — Om antalet arbetstagare inte är jämt delbart med antalet leda- möter som företräder dem, får arbetstagarna fördelas så att fördelningen mellan ledamöterna blir så jämn som möjligt. Om antalet ordinarie platser i förhandlingsdelegationen som tilldelats arbetstagare i är fler än antalet bolag och filialer i , måste arbetstagarna de bolag eller filialer som fått mer än en plats fördelas mellan de ledamöter som utses för den enheten. Antalet arbetstagare, bör i så fall fördelas jämt mellan ledamöterna. Om antalet arbetstagare inte är jämt delbart med antalet ledamöter bör, även i detta fall, antalet arbets- tagare fördelas så jämnt som möjligt. Vidare föreslås att de ledamöter som utses på extraplatser skall repre- sentera enbart arbetstagarna vid den enhet som tilldelats platsen. 5.5.6Justering av sammansättningen av förhandlings- delegationen Regeringens förslag: Om antalet anställda förändras för- handlingsdelegationen verkar och förändringen är av sådan omfattning att den påverkar fördelningen av antalet platser mellan arbetstagarna i olika stater, skall fördelningen mellan arbetstagarna i de olika staterna göras om. När så sker skall även fördelningen mellan arbetstagarna i de svenska enheterna göras om. Om arbetstagarna i ett deltagande bolag, berört dotterbolag eller berörd filial i tilldelats en plats i förhandlingsdelegationen och bolaget eller filialen upphör att vara deltagande eller berört, skall platsen om- fördelas även om fördelningen av platserna i förhandlingsdelegationen inte skall omfördelas mellan arbetstagare i de olika staterna. Utredarens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Föreningen och Bank- institutens anser att förhandlingsdelegationen oberoende av eventuella förändringar inom företagsgruppen skall behålla sin sammansättning under hela förhandlingsperioden. anser att lagen bör reglera vem som skall initiera att förhandlingsdelegationens sammansättning skall justeras och när detta skall ske. Skälen för regeringens förslag: Direktivet har ingen reglering om att förhandlingsdelegationen skall justeras till följd av strukturella förändringar inom bolag och filialer eller andra för- ändringar som medför förändringar i arbetsstyrkans storlek. Alla omröst- ningar i förhandlingsdelegationen förutsätter dock uppgifter om hur många arbetstagare varje ledamot representerar. När förhandlingsdelegationen konstitueras bör ledamöternas represen- tativitet fastställas enligt de föreslagna reglerna i avsnitt 5.5.5. Antalet arbetstagare och deras fördelning på olika bolag och filialer kan dock förändras under förhandlingsperiodens gång. skall ju först konstitueras och därefter löper en förhandlingsperiod om 6 12 månader. Vid väsentligare förändringar i arbetsstyrkan eller om bolag och filialer tillkommer eller försvinner kan det därför ifrågasättas om det inte borde vara möjligt att ombilda förhandlingsdelegationen. Här måste dock göras en avvägning. Å ena sidan bör förhandlingsdelegationen vara representa- tiv och å andra sidan behöver den vara någorlunda stabil för att kunna fullgöra sina uppgifter. Förhandlingsdelegationen kan få svårt att verka om varje förändring i underlaget skulle föranleda tvång på förändringar i sammansättningen eller föranleda att giltigheten av uppnådda förhand- lingsresultat kan ifrågasättas. Kommissionens arbetsgrupp har i sina slutsatser enats om att en lämp- lig avvägning bör vara att förändringar som är så stora att de påverkar den geografiska fördelningen mellan staterna av antalet platser till för- handlingsdelegationen skall föranleda en omfördelning av antalet platser. Arbetsgruppens slutsatser är enbart rådgivande. Utredaren har föreslagit att regler i enlighet med arbetsgruppens förslag skall införas i svensk rätt. Föreningen och Bankinstitutens Arbetsgivare- organisation anser att förhandlingsdelegationen skall behålla sin sam- mansättning under hela förhandlingsperioden. De anför att det får anses ligga i delegationens ansvar att sedan den väl inrättats fortlöpande representera samtliga arbetstagare som berörs. En sådan lösning bör, enligt deras uppfattning, kunna godtas mot bakgrund av att inte heller utredarens förslag utgör någon garanti för att förhandlingsdelegationen är representativ vad gäller ledamöter eller röstetal. Regeringen gör följande bedömning. när förhand- lingsdelegationen konstitueras måste det vara klart hur arbetstagarna i de olika bolagen och filialerna skall representeras i delegationen. Bildandet av ett europabolag kan dock i vissa fall vara en invecklad procedur. Något deltagande bolag kan t.ex. bli tvunget att hoppa av processen eller att inte ta med ett av sina dotterbolag till europabolaget. I ett sådant fall bör förändringen rimligen kunna påverka sammansättningen av förhand- lingsdelegationen. Om ett eller flera bolag eller filialer helt lämnar den planerade processen, är det inte rimligt att låta arbetstagarrepresentanter från dessa enheter vara kvar i förhandlingsdelegationen. Även den mot- satta situationen kan uppstå. För det fall ytterligare bolag eller filialer tillkommer i processen bör dessa beaktas. Om ytterligare deltagande bolag tillkommer måste förmodligen hela förhandlingsarbetet börja om, men för det fall enbart några ytterligare dotterbolag eller filialer till- kommer kan processen antagligen fortsätta. Arbetstagarnas uppfattning om hur deras inflytande bör utformas är ofta beroende av det inflytande de har enligt nationella regler. Det fram- står därför som ändamålsenligt, som kommissionens arbetsgrupp och utredaren föreslagit, att i vart fall förändringar som påverkar fördel- ningen mellan arbetstagare från olika stater beaktas. Lagrådet har anfört att en bestämmelse om att förhandlingsdelegationens sammansättning skall justeras vid förändringar som påverkar fördelningen av platser mellan arbetstagarna i olika EES-staterna är ägnad att skapa problem inte minst med beaktande av den korta tid som står till buds för förhandlingar. Regeringen har förståelse för Lagrådets uppfattning. Större förändringar i fördelningen av representationen för arbetstagare från olika stater i för- handlingsdelegationen bör dock beaktas för att inte undergräva syftet Prop. 2003/04:122 med de olika majoritetskrav som finns i omröstningsreglerna för för- handlingsdelegationen. Detta intresse får anses överväga de praktiska olägenheter som en justering av förhandlingsdelegationens samman- sättning kan medföra. Regeringen föreslår därför att det införs en sådan regel om omfördelning. Eftersom detta är vad kommissionens arbets- grupp föreslagit är det troligt att flera länder inför en sådan reglering. Det är ett värde i sig att ha en likartad reglering av frågan i de olika staterna. När det gäller sådana förändringar i som inte påverkar fördel- ningen av platser mellan arbetstagare i olika stater, har utredaren före- slagit att även vissa sådana förändringar skall medföra att förhandlings- delegationens sammansättning, såvitt avser ledamöter från , juste- ras. Utredaren har nämligen föreslagit att om ett bolag eller en filial i vars arbetstagare tilldelats en plats i förhandlingsdelegationen, efter en strukturförändring är deltagande i eller berörd av bildandeprocessen så skall platsen i stället tilldelas arbetstagare i något annat bolag eller någon annan filial i . Regeringen instämmer i att det framstår som olämpligt att låta dessa arbetstagares representant fort- sätta sitt uppdrag i delegationen. Om en sådan situation skulle upp- komma bör alltså fördelningen av platser justeras. Platsen bör i så fall tilldelas arbetstagarna vid den enhet som vid den föregående fördel- ningen stod näst i tur att få en plats. Övriga förändringar inom svenska bolag och filialer som inte påverkar den geografiska fördelningen av platser mellan arbetstagare i olika staterna bör inte påverka förhandlingsdelegationens sammansättning. Efter varje justering som påverkar fördelningen av vilka svenska arbetstagare som företräds, måste en ny beräkning göras av var och en av de svenska ledamöternas representativitet. Hur denna fördelning skall ske, beskrivs under avsnittet som behandlar förhandlingsdelegationens representativitet. anser att lagen bör reglera vem som skall initiera att förhandlingsdelegationens sammansättning skall justeras och när detta skall ske. Direktivet, artikel 3.3, innehåller en bestämmelse om att de deltagande bolagen skall informera förhandlingsdelegationen om hur bildandet av europabolaget fortskrider. Regeringen föreslår att en sådan informations- skyldighet skall införas (se avsnitt 5.6.4). I denna informationsskyldighet ligger en skyldighet att informera om sådana förändringar som kan påverka förhandlingsdelegationens sammansättning. Det måste sedan åligga förhandlingsdelegationen att justera sin sammansättning när detta är nödvändigt. Det måste ligga i delegationens eget ansvar att inte företa omröstningar eller fatta beslut i en situation när förhandlingsdelegationen bör justeras. Regeringen anser inte att någon ytterligare reglering om för- farandet för att justera förhandlingsdelegationens sammansättning är nödvändig. Regeringen förslag: Förhandlingarna mellan de deltagande bolagen och arbetstagarnas förhandlingsdelegation om ett avtal om arbetstagar- inflytande i europabolaget skall inledas så snart förhandlingsdelegationen har inrättats och får pågå efter inrättandet. Parterna får gemensamt besluta att förlänga förhandlingsperioden till sammanlagt högst . Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Av direktivet, artikel 3.3, framgår att det särskilda förhandlingsorganet och behöriga företrädare för de del- tagande bolagen genom ett avtal skall fastställa en ordning för arbets- tagarinflytande i europabolaget. Förhandlingar om ett avtal skall inledas så snart förhandlingsdelegationen har inrättats och får pågå enligt artikel 5.1. Parterna får gemensamt besluta att förlänga förhandlingsperioden till sammanlagt högst enligt artikel 5.2. Bestämmelserna bör införas i svensk lag. Regeringens förslag: Förhandlingsdelegationen får besluta att avstå från att inleda förhandlingar om ett avtal om arbetstagarinflytande i europabolaget eller att avbryta pågående sådana förhandlingar. Ett sådant beslut får dock inte fattas om europabolaget skall bildas genom ombildning och det finns en rätt till medverkan i det bolag som skall ombildas. Utredarens förslag: Överensstämmer huvudsakligen med re- geringens. Utredaren har dock föreslagit att motsvarande reglering införs som en omröstningsregel. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Enligt direktivet, artikel 3.6, framgår följande. Det särskilda förhandlingsorganet får besluta att inte inleda för- handlingar om ett avtal om en ordning för arbetstagarinflytandet i euro- pabolaget. Det särskilda förhandlingsorganet får även besluta att avbryta pågående sådana förhandlingar. Ett beslut om att inte inleda eller att av- bryta pågående förhandlingar innebär att förfarandet för att träffa ett avtal avbryts. Ett sådant beslut innebär också att ingen av bestämmel- serna i direktivets bilaga skall gälla. Bilagans referensbestämmelser eller stupstocksregler för arbetstagarinflytande skall alltså inte gälla i europa- bolaget. Beslutet påverkar däremot inte tillämpligheten av nationella regler om information och samråd. Sådana regler skall alltså gälla även när direktivets referensbestämmelser inte skall tillämpas. Beslut om att avstå från eller att avbryta förhandlingar får inte fattas när europabolag skall bildas genom ombildning och det förekommer medverkan i det Prop. 2003/04:122 bolag som skall ombildas. Direktivets regler i detta avseende bör införas i svensk lag. Omröstningsreglerna behandlas i avsnitt 5.6.6. 5.6.3Begäran om ny eller återupptagen förhandling Regeringens förslag: Tidigast efter ett beslut om avstående eller avbrytande av förhandlingar, skall en förhandlingsdelegation samman- kallas på nytt om det finns en skriftlig begäran från av arbetstagarna i europabolaget, dess dotterbolag och filialer. Parterna får dock gemensamt besluta att inleda eller återuppta förhandlingarna tidigare. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: I direktivet, artikel 3.6 fjärde stycket, regleras förutsättningarna för att uppta nya förhandlingar eller att åter- uppta avbrutna förhandlingar om ett avtal om arbetstagarinflytande i europabolaget i de fall en förhandlingsdelegation tidigare beslutat att inte inleda förhandlingar om ett avtal eller att avbryta pågående sådana för- handlingar. Enligt direktivet skall förhandlingsdelegationen sammankallas på nytt och nya förhandlingar om ett avtal inledas efter en skriftlig framställan från av arbetstagarna eller deras företrädare i europa- bolaget, dess dotterbolag och filialer. Arbetstagarna har denna rätt till nya förhandlingar tidigast efter tidigare nämnda beslut. Parterna får emellertid inleda nya förhandlingar tidigare för det fall de är ense om att så skall ske. Direktivets reglering om rätt till ny eller återupptagen förhandling bör införas i den svenska lagen. För det fall de nya förhandlingarna inte leder till att något avtal om arbetstagarinflytande ingås, skall samma förhållande gälla som var gällande tidigare. Detta innebär alltså att referensbestämmelserna inte heller i fortsättningen blir tillämpliga i bolaget. Referensbestämmelserna blir nämligen automatiskt tillämpliga enbart om förhandlingsperioden löper ut utan att avtal ingås i samband med att europabolaget registreras. Om förhandlingsdelegationen fattat ett beslut om att avstå från inflytande genom att inte inleda förhandlingar eller att avbryta förhandlingar om sådant inflytande kan alltså arbetstagarna inte vid någon senare tidpunkt få till stånd ett sådant inflytande om bolaget motsätter sig detta. Att det förhåller sig på detta sätt följer av direktivet artikel 3.6 fjärde stycket sista meningen (se avsnitt 5.8.1). 5.6.4Information från de deltagande bolagen Regeringen förslag: De deltagande bolagen skall informera förhand- lingsdelegationen om förekomsten och omfattningen av arbetstagar- inflytande i form av medverkan i de deltagande bolagen samt om planerna för bildandet av europabolaget och om hur processen med att bilda europabolaget fortskrider fram till dess att bolaget registrerats. Utredarens förslag: Överensstämmer huvudsakligen med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Av direktivet artikel 3.3 framgår att de deltagande bolagen skall informera förhandlingsdelegationen om planen för bildandet av europabolaget och om hur detta förfarande fort- skrider fram till dess att europabolaget har registrerats. Detta skall ske för att parterna skall kunna ingå ett avtal om arbetstagarinflytande i europa- bolaget. Enligt förordningen (artikel 20.1, artikel 32.2 och artikel 37.4) skall information om bildandeplanen lämnas till aktieägarna. Samma information skall alltså ges även till förhandlingsdelegationen. För att förhandlingsdelegationen skall ha rätt beslutsunderlag inför förhandlingarna om arbetstagarinflytande i europabolaget, måste den ha klart för sig i vilken utsträckning medverkan förekommer i de deltagande bolagen. De deltagande bolagen bör därför innan förhandlingarna om ett avtal genomförs, i förekommande fall, specificera hur många av deras anställda som täcks av ett system för medverkan och vilken andel arbetstagarnas medverkan utgör i det organ där medverkan utövas. Regeringen anser att en regel om informationsplikt för de deltagande bolagens bör införas. Regeln bör utformas så att det framgår att även uppgifter om förekomsten och omfattningen av medverkan i bolagen omfattas av informationsplikten. Regeringen förslag: Förhandlingsdelegationen får biträdas av experter som den själv utser. Experterna får på förhandlingsdelegationens begäran närvara vid förhandlingarna med de deltagande bolagen när detta är lämpligt för att främja enhetlighet och konsekvens på europeisk nivå. Utredarens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Förhandlingsdelegationen får biträdas av experter som den själv utser. Experterna får närvara i egen- skap av rådgivare vid förhandlingsmöten när detta är lämpligt för att främja enhetlighet och konsekvens på europeisk nivå. Dessa bestämmel- ser återfinns i direktivets artikel 3.5. Genom dessa bestämmelser görs det möjligt för förhandlingsdelegationen att i förhandlingsarbetet få hjälp av företrädare från de europeiska fackliga organisationerna. förordna nationella experter till sådana uppdrag. Bestämmelser om experter bör införas i svensk lag. Som Lagrådet påpekat bör av bestämmelsen framgå att experterna får närvara vid förhandlingsmötena när detta är lämpligt för att främja enhetlighet och konsekvens på europeisk nivå. Därutöver framgår av direktivet att förhandlingsdelegationen får besluta att meddela representanterna för lämpliga externa organisationer, däribland arbetstagarorganisationer, när förhandlingarna börjar. En sådan rätt behöver inte lagfästas. Regeringens förslag: Som förhandlingsdelegationens beslut gäller den mening som stöds av mer än hälften av förhandlingsdelegationens leda- möter om dessa representerar mer än hälften av samtliga arbetstagare i de deltagande bolagen, berörda bolagen och berörda filialerna. För bifall till ett förslag krävs dock viss kvalificerad majoritet om det innebär att, i vissa fall, andelen ledamöter som omfattas av rätt till med- verkan i europabolaget blir mindre än vad som tidigare gällt för arbets- tagarna i det av de deltagande bolagen med högst andel medverkan, eller att förhandlingar om ett avtal om arbetstagarinflytande inte inleds eller att sådana förhandlingar avbryts. Utredarens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: I direktivet, artikel 3.4 och 3.6, finns omröstningsregler som skall gälla i förhandlingsdelegationen. Enligt direktivet ges ingen möjlighet till avvikande reglering i denna del. Regler med samma innebörd som direktivets bör därför införas i den svenska lagen. Vid omröstningar i förhandlingsdelegationen föreslås därför som huvudregel gälla absolut majoritet bland ledamöterna kombinerad med absolut majoritet bland de arbetstagare som är företrädda. Detta medför i sin tur att det antalet ledamöter alltid måste vara närvarande för att förhandlingsdelegationen skall vara beslutför. Kvalificerad majoritet föreslås gälla för att kunna bifalla ett förslag till avtal som innebär en minskning av rätten till medverkan i det tilltänkta europabolaget i förhållande till vad arbetstagarna har rätt till i något av de deltagande bolagen. Kvalificerad majoritet föreslås, i enlighet med direktivet, innebära ett krav på röster från två tredjedelar av de ledamöter som representerar minst två tredjedelar av arbetstagarna, däribland röster från ledamöter som representerar arbetstagare från minst två EES-stater. Denna majoritet krävs dock enbart om europabolaget bildas genom fusion och medverkan omfattar av arbetstagarna i de deltagande bolagen eller om europabolaget bildas i form av ett holding- bolag eller dotterbolag och medverkan omfattar av arbetstagarna i de deltagande bolagen. Det är enbart andelen arbetstagare som omfattas av medverkan i de deltagande bolagen, som är avgörande för vilken majoritet som krävs i dessa fall. Hur det förhåller sig med medverkan i berörda dotterbolag och filialer påverkar inte frågan. En minskning av rätten till medverkan föreligger om arbetstagarna skulle få rätt att välja, utse, föreslå eller avvisa en mindre andel av leda- möterna efter bildandet av europabolaget jämfört med den högsta andel av medverkan som före bildandet gäller i något av de deltagande bolagens organ (se artikel 3.4 sista stycket). Om europabolaget bildas genom ombildning av ett nationellt bolag, får förhandlingsdelegationen inte bifalla ett förslag som på något sätt innebär en försämring av rätten till arbetstagarinflytande (artikel 4.4). Ett avtal i en ombildningssituation skall alltså alltid nå upp till minst samma kva- litativa nivå för medverkan som tidigare, se avsnitt 5.7.2. Skälet till de särskilda beslutsreglerna i de fall kvalificerad majoritet krävs och till förbudet mot att bifalla beslut som innebär en försämring av arbetstagarinflytandet i ombildningsfallet är den så kallade före- och efterprincipen. Denna princip är en grundläggande tanke bakom hela direktivet. Principen går ut på att så långt som möjligt bevara och över- föra den grad av medverkan som gäller i de deltagande bolagen till europabolaget. Samma kvalificerade majoritet föreslås även gälla, i enlighet med direktivet, för bifall av beslut att inte inleda förhandlingar om ett avtal om arbetstagarinflytande eller som avser att avbryta pågående sådana förhandlingar. Om förhandlingsdelegationen beslutar att inte inleda eller att avbryta pågående förhandlingar, får detta till följd att inget arbets- tagarinflytande enligt direktivet skall tillämpas i europabolaget. Om bolaget är sådant att lagen om europeiska företagsråd i och för sig också är tillämplig skall dock den lagen tillämpas (se avsnitt 6.3). Regeringen förslag: Alla kostnader för förhandlingsdelegationens för- handlingsverksamhet och verksamhet i övrigt skall bäras av de del- tagande bolagen i den utsträckning som krävs för att förhandlings- delegationen skall kunna utföra sina uppgifter på lämpligt sätt. Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Regler om de deltagande bolagens ansvar för förhandlingsdelegationens kostnader finns i artikel 3.7. Enligt artikeln skall alla kostnader i samband med förhandlingsdelegationens verksamhet och allmänt i samband med förhandlingar bäras av de del- tagande bolagen så att förhandlingsdelegationen kan utföra sina uppgifter på lämpligt sätt. Detta torde innebära att de deltagande bolagen skall stå även för de kostnader som uppkommer för bildandet av förhandlings- delegationen (jfr prop. 1995/96:163 s. 49). Det är möjligt att, enligt andra stycket artikel 3.7, i den nationella lag- stiftningen införa särskilda regler för finansieringen av förhandlings- delegationens verksamhet. Den nationella lagstiftningen får särskilt begränsa finansieringen till att enbart gälla för en expert. I många fall kan det vara skäligt med endast en expert. Det kan dock finnas situationer där kostnader för flera experter kan vara skäliga, t.ex. om förhandlings- delegationen behöver företrädas av olika experter i olika delfrågor. Regeringen har i lagrådsremissen föreslagit att de deltagande bolagen . 2003/04:122 solidariskt skall bära förhandlingsdelegationens kostnader i den utsträck- ning kostnaderna är skäliga. Lagrådet har förordat att bestämmelsen i stället ersätts med en text som närmare motsvarar artikel 3.7 första stycket i direktivet eftersom direktivets text och innehåll synes väl avvägd och smidigare från tillämpningssynpunkt. Regeringen föreslår därför att de deltagande bolagens kostnadsansvar utformas i närmare överensstämmelse med direktivtexten. 5.7.1Vad ett avtal skall behandla Regeringens förslag: Ett avtal om arbetstagarinflytande skall vara skriftligt. a)avtalets omfattning, b)om ett arbetstagarråd skall inrättas eller om en annan ordning för in- formations- och samrådsförfarande skall gälla, c)om rätt till medverkan skall finnas eller inte, d)avtalets löptid, i vilka fall det bör omförhandlas, hur en omförhand- ling skall genomföras och vad som skall gälla för det fall omförhand- lingar inte leder till något nytt avtal. Om ett arbetstagarråd skall inrättas skall avtalet behandla