prop · GS031d3 · 2004-09-20 00:00:00 — Detta utgör av (RRV:s) totala kostnader för (). Av kostnaderna utgör anslagsfinansierad revision och avgiftsfinansierad revision . Vid en jämförelse över tiden framgår att dessa andelar varierat mellan åren. har en kvalitetskontroll genomförts av ca 50 granskningar som avsåg att kontrollera att den utförda granskningen utförts enligt god revisionssed och i övrigt följt den av RRV fastlagda revisionsprocessen. Ungefär en femtedel av granskningarna har kontrollerats , varför alla myndigheter varit föremål för en kvalitetskontroll i och med insatserna . 2 Första positionen i det tvåställiga EA-värdet anger koncernvärdet, andra Den årliga revisionens kompetensutvecklingsprogram har bedrivits , med i stort sett samma innehåll och inriktning. Kostnaden för den egeninitierade effektivitetsrevisionen uppgick till , vilket utgör av RRV:s totala kostnader (). Effektivitetsrevision som finansierats i särskild ordning av regeringen uppgick till , vilket utgör av RRV:s totala kostnader (7,). Relationen mellan egeninitierad och uppdragsfinansierad effektivitetsgranskning har varierat relativt mycket . På regeringens uppdrag och direkta förfrågan lämnade RRV olika typer av beslutsunderlag samt råd och stöd. använde RRV ca för direkt regeringsstöd (). Av dessa svarade regeringsuppdrag och remisser . Kostnaderna för dessa insatser uppgick till , vilket utgjorde av RRV:s totala kostnader (). Verksamheten övergick till den under bildade myndigheten . /04 har en avvecklingsmyndighet, AVM RRV, tagit över och slutfört den administrativa avvecklingen. För vissa slutbetalningar avseende RRV:s verksamhet användes . avslutade AVM RRV sitt uppdrag. AVM RRV utnyttjade av anslaget 1:15 : Av- vecklingskostnader, varav avsåg hyreskostnader för . Lokalerna kunde sägas upp , vilket bidrog till lägre hyreskostnader än vad som ursprungligen beräknats. I princip hela RRV:s personal följde med till den nya myndigheten. Övertalig personal har hanterats av . har fakturerat för avvecklingskostnader avseende RRV-personal med totalt . I sin rapport över avvecklingen konstaterar AVM RRV att avvecklingen i stort skett planenligt. Inom några områden konstateras dock att större insatser fått göras än vad som ursprungligen planerats. Ett exempel är att uppdelningen av RRV:s balanser krävde en fördjupad utred- ning av den redovisning som lämnades i RRV:s årsredovisning avseende . Ett annat exempel är att förteckningar över avtal, abonnemang och överenskommelser inte var kompletta. Det medförde att fakturor inkom långt efter RRV:s upphörande. Ett ytterligare problemområde var att arkiveringen av RRV:s handlingar inte uppvisade den kvalité som AVM RRV räknat med. Iordningsställandet krävde därför mycket stora arbetsinsatser av avvecklingsmyndigheten. Verksamheten inom området syftar till att tillförsäkra en effektiv statlig verksamhet. Det är inte helt enkelt att säkerställa mått och indikatorer som kan bidra till att göra det möjligt att bedöma graden av måluppfyllelse. En indikation på hur väl förvaltningen fungerar kan dock fås genom att studera resultatet av den av ESV genomförda EA-värderingen. En annan indikation kan fås genom att studera resultatet av RRV:s granskningsinsatser, t.ex. genom att ta del av verkets generella, mer principiella, iakttagelser . EA-värderingen avseende 2003 visar vid en relevant jämförelse att förvaltningens EA-mognad successivt ökar. Det finns dock fortfarande en begränsad andel av de statliga myndigheterna som inte uppvisar ett tillfredsställande EA-värde. En rimlig ambitionsnivå är givetvis att andelen myndigheter med lågt EA-värde successivt skall minska. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Arbetet med att successivt införa kommer även fortsättningsvis att vara intensivt för att möjliggöra att till fullo kunna utnyttja de positiva effekterna av systemet. Det påbörjade arbetet med att utveckla en effektiv förvaltningsorganisation kommer att fortsätta . ESV fullföljer sitt uppdrag på ett sätt som väl svarar mot de krav och förväntningar som ställs av regeringen. De kundenkäter som ESV låter myndigheterna och besvara visar genomgående stor uppskattning av utförda prestationer. Regeringen bedömer att granskningar såväl inom den årliga revisionen som inom effektivitetsrevisionen bidrar till åtgärder som främjar en effektiv statlig förvaltning. Påpekanden inom den årliga revisionen föranleder myndigheter att t.ex. förbättra sin interna styrning och kontroll. Åtgärdsförslag från effektivitetsrevisionen beaktas successivt i det fortlöpande förändrings- och utvecklingsarbetet. Bedömningen av vilket genomslag en granskning får är svår att göra. Genomslag och effekter är ofta svåra att isolera och härleda. Därtill kommer att det ofta finns en betydande skillnad mellan den tidpunkt då en granskning avslutas och den tidpunkt då vidtagna åtgärder medför några mätbara effekter. Inte sällan får dock revisionen genomslag redan under granskningens gång, t.ex. i form av att den granskade myndigheten initierar förändringsprojekt. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 6 Styrning, ledning, verksamhetsutveckling I området ingår utveckling av statsförvaltningen, viss efterfrågestyrd stabsverksamhet och myndighetsservice samt tillsyn över offentlig upphandling. Stödverksamheterna omfattar bl.a. juridisk och administrativ service samt viss medelsförvaltning. Myndigheter som ingår är Statskontoret, Kammarkollegiet, samt . I området ingår även ett äldreanslag för utvecklingsarbete (1998 14D3 Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området). Verksamheten inom delområdet skall bidra till målet för politikområdet genom en kontinuerlig utveckling av den statliga verksamheten så att förutsättningar skapas för att de tre grundläggande värdena demokrati, rättsäkerhet och effektivitet skall få genomslag i hela förvaltningen. Regeringen redovisade i propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136) riktlinjer för och krav på den statliga förvaltningen. Utifrån dessa riktlinjer och krav fortsätter genomförandet av regeringens fleråriga handlingsprogram En förvaltning i demokratins tjänst. Regeringens åtgärder för en långsiktig utveckling av statsförvaltningen sätter medborgarna i centrum och syftar till att skapa organisations-, styr- och ledningsformer som ger förutsättningar för att de tre grundläggande värdena demokrati, rättssäkerhet och effektivitet skall få genomslag i hela förvaltningen. Förvaltningspolitiken måste präglas av långsiktighet. Med det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet som grund vill regeringen ställa tre frågor i förgrunden: ohälsan, integrationen och 24-timmarsmyndigheten. En förutsättning för att regeringen skall kunna genomföra sin politik inom dessa områden på ett framgångsrikt sätt är att styrningen av myndigheterna fungerar väl. arbetssätt och kompetens är avgörande för att förvaltningspolitiken skall få genomslag och för att förvaltningen skall kunna fungera på önskvärt sätt. Kunskapen måste vara hög i om hur olika styrmedel fungerar var för sig och hur de samverkar och utnyttjas för bästa effekt. Befintliga styrinstrument behöver utvecklas och nya instrument kan behöva skapas. Regeringen och bör i större utsträckning än utforma styrningen i dialog med myndigheterna. Att komma tillrätta med ohälsan i och halvera sjukfrånvaron till 2008 är ett centralt mål för regeringen . Sjukfrånvaron inom den statliga sektorn fortsätter att sjunka men är fortfarande högre 2003 jämfört med . Nivåerna är fortfarande för höga och de statliga myndigheterna skall vara ett föredöme i utvecklingsprocessen. En bättre integrering i arbetslivet av personer med utländsk bakgrund är mycket viktigt för vår demokrati och vår ekonomiska utveckling. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Andelen sysselsatta med utländsk bakgrund i statlig förvaltning är fortfarande för låg. De statliga myndigheterna måste driva ett aktivt förändringsarbete på detta område och bana väg för en annan utveckling. Utvecklingen av statsförvaltningen skall ha ett medborgarfokus. Detta manifesteras i regeringens satsningar på 24-timmarsmyndigheten som innefattar initiativ för att utveckla den offentliga förvaltningen till att bättre möta medborgares och företags krav på bra service och låga kostnader för berörda parter. Informationstekniken är i detta sammanhang ett viktigt redskap. Det ligger en stor utmaning i att utveckla förvaltningens attityder och förhållningssätt gentemot medborgarna och företagen. Medborgarna skall uppleva hela den offentliga förvaltningen som en sammanhållen och lättillgänglig enhet samt bli bemötta med respekt. Ytterst handlar det om att bibehålla legitimiteten och förtroendet för den offentliga förvaltningen och därmed för demokratin. Insatser, resultat och analys av områdena ohälsa samt integration och mångfald redovisas under avsnitt 7 Statliga arbetsgivarfrågor samt i bilaga 1. Nedan ges en sammanfattande redovisning av de åtgärder som pågår inom ramen för det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet. I bilaga 1 lämnas bl.a. en redogörelse för organisations- och strukturförändringar inom statsförvaltningen. 6.4.1Styrning, ledning, organisation Handlingsplan för bättre styrning Regeringen arbetar kontinuerligt med att utveckla styrningen av statsförvaltningen. En särskild satsning genomförs och en handlingsplan har tagits fram för det fortsatta arbetet inom för att stärka departementens arbete med styrningen av myndigheterna. Satsningen omfattar en mängd olika kompetenshöjande insatser på samtliga nivåer inom . Flera åtgärder har redan genomförts, bl.a. utbildningar för statsråd, statssekreterare och expeditions- och rättschefer. de åtgärder som planeras hör seminarier för chefer och handläggare om myndighetsstyrning och om förändringar och översyn av myndigheter. Styrning genom generella krav , och redovisade ett uppdrag att kartlägga och analysera generella krav i regeringens styrning av förvaltningen. Myndigheterna drar slutsatsen att mängden krav har ökat, vilket kan göra det svårt för myndigheterna att implementera alla krav . Ett arbete har pågått inom med att ta fram riktlinjer för hur generella frågor skall hanteras i myndighetsstyrningen. Riktlinjerna kommer att tas i användning . Myndigheternas ledning och organisation Statskontoret har på uppdrag av regeringen kartlagt och analyserat ledningsformer och organisation vid statliga myndigheter. I Statskontorets rapport lämnas förslag på hur statliga myndigheters ledningsformer och organisation kan förbättras. Rapporten bereds inom . En särskild utredare har på regeringens uppdrag utarbetat ett förslag till en ny verksförordning. Ett huvudsakligt syfte med översynen har varit att skapa större tydlighet när det gäller myndigheternas ledning, ledningens ansvar och uppgifter samt de förvaltningspolitiska kraven på myndigheterna. Betänkandet Från verksförordning till myndighetsförordning (SOU 2004:23) har remissbehandlats och beredningen i sker med utgångspunkten att en ny förordning skall kunna träda i kraft . Översyn av den statliga tillsynen En översyn av den statliga tillsynen pågår i syfte att göra tillsynen tydligare och effektivare. Ut- redningen (Ju 2000:06) skall bl.a. pröva förutsättningarna för att införa en ny lag om statlig tillsyn och, om så bedöms lämpligt, lämna förslag om en sådan lag. I denna del av uppdraget ingår även att analysera möjligheterna till tydligare och mer effektiva sanktioner i samband med tillsyn. Förslag till principer för finansiering av tillsynsverksamheten skall lämnas liksom en analys av de för- och nackdelar som dagens kommunala ansvar för vissa statliga tillsynsuppgifter medför. Resultaten av arbetet redovisas . Därefter kommer betänkandet att remissbehandlas. Ett professionellt ledarskap i statsförvaltningen är en förutsättning för att uppnå målen i regeringens förvaltningspolitik. Regeringens chefspolicy syftar till en aktiv chefsförsörjning genom en kvalificerad rekrytering av nya myndighetschefer, individuella utvecklingsinsatser, årliga mål- och resultatdialoger, rörlighet samt rimliga löne- och anställningsvillkor för denna grupp av chefer. Sedan ett tiotal år erbjuds alla nya myndighetschefer introduktion och utveckling i anslutning till regeringens utnämningsbeslut. För att säkerställa en fortsatt hög kvalitet i det statliga ledarskapet följs chefsförsörjningsarbetet upp och regeringens chefspolicy utvecklas. Det prioriterade arbetet att minst hälften av alla nya myndighetschefer skall vara kvinnor följs fortlöpande upp. Arbetet att skapa en förvaltning där personalen och dess ledning speglar mångfalden i samhället ur flera perspektiv måste förbättras och drivas vidare. För andra chefer i staten än myndighetschefer anordnar () längre utvecklingsprogram och mentorprogram. För att underlätta för myndigheterna att själva ordna chefsutbildning har KKR tecknat ramavtal för chefsutvecklingsprogram. Med början 2004 genomförs ytterligare omgångar av program för kvinnliga chefer och program för strategiskt ledarskap. Utbildning av ledamöter i statliga styrelser och råd De statliga förvaltningsmyndigheternas styrelser har en viktig uppgift som instrument för regeringens styrning av myndigheterna. Det finns cirka 300 styrelser, nämnder och råd i statsförvaltningen. Styrelseledamöterna kommer från alla delar av samhället och bidrar med nya synsätt, fackkunskaper och medborgerliga erfarenheter i styrelsearbetet. Att vara styrelseledamot kräver kompetens, integritet och engagemang. Regeringens styrelseprogram, som inleddes , syftar till att stärka och stödja myndigheternas styrelser. Programmet består av seminarier där myndighetsstyrelser får diskutera sitt uppdrag och ansvar med företrädare för departe- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 mentens politiska ledning och ansvariga tjänstemän. Målet är att flertalet styrelser skall genomföra ett sådant seminarium före utgången av 2005. genomfördes ett 30-tal seminarier. Programmet innehåller även en introduktionsutbildning för nya ledamöter som genomförs . En och informationsmaterial på regeringens hemsida stödjer utbildningen. 6.4.2Utvecklingen av 24- timmarsmyndigheten Delegationen för utveckling av offentliga e- tjänster Som ett led i regeringens satsningar för att stimulera utvecklingen och användningen av elektroniska tjänster i offentlig sektor tillsatte regeringen en delegation för utveckling av offentliga e-tjänster. Delegationen, som tagit namnet 24-timmars- delegationen, har som övergripande mål för sitt arbete att vara pådrivande i utvecklingen och användandet av sådana elektroniska tjänster inom offentlig verksamhet som kan skapa mervärde för medborgare och företag. Syftet är att förbättra och effektivisera offentlig verksamhet, öka tillgängligheten till viktig samhällsservice, underlätta medborgarnas insyn och delaktighet i offentliga beslutsprocesser samt stimulera näringslivets konkurrenskraft. Delegationen består av företrädare för stat, kommun och landsting, näringsliv och forskningssektorn. överlämnades ett första delbetänkande e-tjänster för alla (SOU 2004:56) med en lägesbeskrivning av förekomsten av e- tjänster inom den offentliga sektorn. Delbetänkandet innefattar även förslag till insatser som kan bidra till att öka användningen och utbudet av e-tjänster. Som ytterligare ett led i regeringens satsningar för att stimulera utvecklingen av 24-timmars- myndigheten beslutade regeringen förordningen (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte. (e- nämnden) inrättades och har till uppgift att stödja utvecklingen av ett säkert och effektivt elektroniskt informationsutbyte 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 mellan myndigheter samt mellan myndigheter och enskilda. Detta skall bl.a. ske genom att nämnden beslutar om de standarder eller liknande krav som skall vara gemensamma för det elektroniska informationsutbytet för myndigheter under regeringen. Nämnden har möjlighet att utfärda såväl bindande föreskrifter som rekommendationer i form av riktlinjer och vägledningar. har e-nämnden fastställt sina första vägledningar. Dessa avser 24-timmarswebben, e-legitimationer och underskrifter samt användargränssnitt/legala krav. Den första vägledningen skall vara till stöd för myndigheternas utveckling av sina webbplatser. Syftet är att så många användare som möjligt, oberoende av egenskaper och förmågor, skall kunna söka och läsa information samt enkelt och effektivt interagera via webbplatsen. Den andra vägledningen gäller myndigheternas användning av e-legitimationer och elektroniska underskrifter som upphandlas av Statskontoret. Vägledningen skall vara ett stöd för myndigheterna vid deras användning av tjänsterna i sin verksamhet. Den tredje vägledningen behandlar användargränssnitt och legala krav. Avsikten är att olika myndigheters tjänster skall använda ett användargränssnitt som är samordnat och enhetligt så att tjänsterna blir enkla och tydliga för den enskilde att ta del av. Översyn av formkrav i lagar och förordningar I budgetpropositionen (prop. 2003/04:1) redogjorde regeringen för den översyn av formkrav i lagar och förordningar som genomförts i syfte att undanröja onödiga hinder för elektronisk kommunikation och ärendehantering. Rapporten och elektronisk kommunikation (Ds 2003:29) har remissbehandlats och bereds inom . Uppföljning av 24-timmarsmyndighetens utveckling Regeringen anser att det är av stor vikt att få en redovisning av vilka effekter som utvecklingen mot 24-timmarsmyndigheten genererar. I samband med detta behövs också en analys av de faktorer som är av avgörande betydelse för en effektiv utveckling. Regeringen har därför givit Statskontoret i uppdrag att utarbeta ett system för återkommande uppföljning av 24-timmarsmyndigheten med utgångs- punkt i de mål som regeringen fastlagt. I uppdraget ingår att göra fallstudier och lyfta fram ett antal e-tjänster/24-timmarsprojekt som genererat nytta och som därmed kan illustrera potentialen med 24-timmarsmyndigheten. Vidare skall Statskontoret identifiera omständigheter som varit avgörande för utvecklingen av 24-timmars- myndigheten. Uppdraget skall redovisas . Informationstekniken gör det möjligt att utforma nya servicelösningar och organisationsformer i den offentliga verksamheten. Regeringen har därför uppdragit åt Statskontoret, , , , och att gemensamt utveckla och pröva nya former för lokal service- och produktionssamverkan. Arbetet genomförs i regionala samverkansprojekt inom , , och . bedrivs inom ramen för uppdraget 15 olika delprojekt. I pågår bl.a. projekt som syftar till att förenkla och samordna flyktingars och invandrares kontakter med myndigheterna. I sker bl.a. en kartläggning av gemensamma behov av kompetens och tjänster där det finns möjligheter till samutnyttjande och samverkan mellan myndigheterna. I och är projekten inriktade på att genom myndighetssamverkan behålla och utveckla offentlig service i glesbygdskommuner. En rapport med en samlad redovisning av arbetet skall lämnas till regeringen . 6.4.4Ökad användning av informationen från offentlig sektor EU-direktivet Vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (2003/98/EG) skall vara genomfört . Direktivet skall förenkla för medborgare och företag att få tillgång till offentlig information i såväl som i övriga EU-länder. Ett viktigt syfte med direktivet är att öka tillväxten i den europeiska informationssektorn. Regeringen ser över vilka regler och riktlinjer som kan 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 behöva anpassas till direktivet för att underlätta genomförandet. Arbetet ingår i den strategi som håller på att utformas för att underlätta tillgängligheten till elektronisk samhällsinformation från offentlig sektor. finansierade och det balanserade fondkapitalet i försäkringsverksamheten har påverkats positivt. Kammarkollegiet har utvecklat servicen i försäkringsverksamheten genom att på hemsidan tillhandahålla en fullständig uppsättning av försäkringsvillkor samt skadeanmälningsblanketter. För Kammarkollegiets kapitalförvaltning har 6.4.5Övriga insatser inom politikområdet det förvaltade kapitalet ökat med 3 miljarder Genom utredningar och utvärderingar bidrar Statskontoret till att underlätta regeringens omprövningar av offentliga åtaganden samt till att öka kunskapen om effekterna av statliga åtgärder inom olika verksamhetsområden. Statskontoret genomför uppdrag inom alla politikområden. Statskontoret har också en central roll i arbetet med utveckling och modernisering av den statliga förvaltningen samt den elektroniska infrastrukturen. Statskontoret är även en viktig drivkraft och ett stöd i myndigheternas IT-ut- veckling. Arbetet har haft sin tyngdpunkt i åtgärder som har haft till syfte att undanröja hinder för utvecklingen av avancerade e- tjänster samt att skapa förutsättningar för samverkan över myndighetsgränser. Även Statskontorets ansvar för inköpssamordning på IT- sidan är av stor betydelse för den offentliga förvaltningens IT-utveckling. Genom portalen ges allmänheten tillgång till lagar, förordningar, förarbeten och annan rättsinformation. Regeringen har i en skrivelse till lämnat en redogörelse för den fortsatta utvecklingen av rättsinformationssystemet (skr. 2003/04:18, Den fortsatta utvecklingen av rättsinformationssystemet). Kammarkollegiet har fortsatt arbetet med att skapa en större medvetenhet och bättre kunskap om riskhantering hos de statliga myndigheterna. Information, metodbeskrivningar och verktyg för riskanalys och bedömning av riskkostnader har lagts ut på kollegiets hemsida. Kammarkollegiet har dessutom genomfört fyra seminarier angående riskanalyser och riskkostnader. Inom försäkringsverksamheten tillfördes dessutom Kammarkollegiet för att finansiera skadereserven i det författningsreglerade personskadeskyddet. Därmed är Kammarkollegiets ersättningsärenden Det beror delvis på uppgången på aktiemarknaden men framför allt på ett antal nya eller utökade uppdrag. Enligt regeringens bedömning ökar kunskapen om regelsystem kring offentlig upphandling i samhället. NOU har genomfört ett antal informationsinsatser och konferenser samt medverkat i olika utbildningssammanhang. Kontinuerligt stöd på miljöstyrningsområdet har bl.a. givits till Kemikalieinspektionen och . Vidare har nämnden fortsatt att arbeta med projekt om regelefterlevnaden. Särskilda stödinsatser har gjorts när det gäller sponsring, antidiskrimineringsklausuler samt direktivändringar. Upphandlingsfrågorna ägnas stor uppmärksamhet inom EU. Nya EG-direktiv skall träda ikraft . NOU arbetar aktivt med att bevaka rättsområdet bl.a. när det gäller miljö och upphandling. Debatten runt dessa frågor och det ökade antalet överprövningar av upphandlingar i domstol samt arbetet till följd av de nya direktiven har krävt insatser bl.a. i form av omvärldsbevakning och stöd till . () har erbjudit myndigheter stöd i form av utbildningar, seminarier och andra utvecklingsaktiviteter för att bidra till den statliga förvaltningens verksamhetsutveckling och långsiktiga kompetensförsörjning. KKR har tillsammans med () gjort en studie om processbaserad verksamhetsstyrning i staten. En kartläggning och analys av omfattning, inriktning och utveckling av systematiskt kvalitetsarbete inom statsförvaltningen har genomförts. En ny version av kvalitetsmodellen Common Assessment Framework (CAF) har publicerats. KKR har också arrangerat en konferens för att sprida 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 erfarenheter från försöksverksamheten med servicedialoger och serviceåtaganden. I syfte att stödja statsförvaltningens kompetensförsörjning med inriktning mot förvaltningskunskap och förvaltningsetik har bl.a. kvalificerade introduktionsprogram för nya handläggare i staten samt olika program riktade till chefer genomförts. Konceptet med mentorer har utvecklats genom det nya programmet Mentorforum. KKR har också utvecklat en vägledning för myndigheternas kompetensförsörjning samt en enkel självvärderingsmodell.