prop · GR03112 · 2004-03-16 00:00:00 — 5.innehavare av annan ledande befattning i eller annat kvalificerat uppdrag av stadigvarande natur för bolaget eller dess moderföretag, om befattningen eller uppdraget normalt kan antas medföra tillgång till icke offentliggjord information om sådant förhållande som kan påverka kursen på aktierna i bolaget, 6.befattningshavare eller uppdragstagare enligt 13 eller annan le- dande befattningshavare i ett dotterföretag, om denne normalt kan antas få tillgång till icke offentliggjord information om sådant förhållande som kan påverka kursen på aktierna i bolaget, 7.den som äger aktier i bolaget, motsvarande av aktiekapitalet eller av röstetalet för samtliga aktier i bolaget, eller äger aktier i denna omfattning tillsammans med sådan fysisk eller juridisk person som är aktieägaren närstående på det sätt som anges i 5 § första stycket. skall på begäran av aktiemarknadsbolaget eller dess moderföretag pröva frågan om en befattningshavare eller upp- dragstagare har en sådan ledande ställning eller ett sådant kvalificerat uppdrag som avses i första stycket 5 eller 6. I fråga om europabolag tillämpas vad som sägs i första stycket 1 om styrelseledamot på ledamot eller suppleant i lednings-, förvaltnings- eller tillsynsorganet. (Jfr 3 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.24. I paragrafen anges de fysiska personer som enligt denna lag anses ha insynsställning i ett aktiemarknadsbolag. I likhet med vad som gäller för styrelseledamöter skall ledamöter i lednings-, förvaltnings- eller tillsyns- organet i ett europabolag räknas in i denna grupp av personer. En bestämmelse med detta innehåll har förts in i tredje stycket, som är nytt. När det gäller lednings- eller förvaltningsorganen utgör tillägget ett förtydligande av vad som följer redan av lagen om europabolag (se 16 Prop. 2003/04:112 och 22 §§). 8.15Förslag till lag om ändring i lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar Ett institut för elektroniska pengar skall ha en styrelse med minst fem ledamöter. Institutet skall ha en verkställande direktör. För varje pengar skall det finnas ett huvud- kontor i . I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag skall vad som sägs om styrelsen i 2 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning samt i 6 kap. 13 § första stycket 5 och andra stycket om återkallelse av tillstånd tillämpas på tillsynsorganet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:000) om europabolag framgår att de i tredje stycket angivna bestämmelserna om styrelsen skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller förvaltnings- organ. (Jfr 2 kap. 9 § i departementspromemorians förslag.) I paragrafens tredje stycke finns en ny bestämmelse som anger vilka bestämmelser om styrelsen som gäller också för tillsynsorganet i dualistiskt organiserade europabolag. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.22. I 2 kap. 2 § anges vilka förutsättningar som måste vara uppfyllda för att tillstånd att ge ut elektroniska pengar skall meddelas. Enligt första stycket punkten 4 skall lämpligheten hos den som skall ingå i styrelsen prövas. 6 kap. 13 § innehåller bestämmelser om återkallelse av tillstånd att ge ut elektroniska pengar. Bestämmelsen i första stycket punkten 5 anger att tillståndet skall återkallas om någon i bolagets ledning inte uppfyller de krav som ställs på en sådan person. Detsamma gäller om ledamöterna i tillsynsorganet inte uppfyller de krav som ställs på dem. I fjärde stycket har tagits in en erinran om att nämnda bestämmelser, enligt lagen om europabolag, skall tillämpas även på ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan. 8.16Förslag till lag om ändring i lagen (2004:46) om investeringsfonder gäller vad som är föreskrivet om aktiebolag i allmänhet om inte annat följer av denna lag. skall ha en styrelse med minst tre ledamöter samt en verkställande direktör. I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag skall vad som sägs om styrelsen eller dess ledamöter i följande bestämmelser tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter: 2 kap. 1 § 4 om ledningsprövning, 2 kap. 18 § första stycket 1 om förbud mot att handla med en in- vesteringsfond, och 10 kap. 15 § om rätt för att sammankalla styrelsen samt närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:000) om europabolag framgår att de i tredje stycket angivna bestämmelserna om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. (Jfr 6 § i departementspromemorians förslag till lag om ändring i lagen [1990:1114] om värdepappersfonder.) Enligt första stycket i paragrafen gäller för fondbolag vad som är före- skrivet om aktiebolag i allmänhet om inte annat följer av lagen om investeringsfonder. Enligt andra stycket i paragrafen skall ett fondbolag ha en styrelse med minst tre ledamöter. Av 16 § andra stycket lagen om europabolag följer att denna bestämmelse och övriga bestämmelser om styrelsen är tillämplig också på ledningsorganet i dualistiskt organiserade europa- bolag. I tredje stycket, som är nytt, har införts en bestämmelse om vilka bestämmelser om styrelsen eller dess ledamöter i lagen om investerings- fonder som gäller för tillsynsorganet eller dess ledamöter i dualistiskt organiserade europabolag. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.22. I 2 kap. 1 § anges de förutsättningar som måste vara uppfyllda för att ett svenskt aktiebolag skall kunna ges tillstånd att driva fondverksamhet. För att tillstånd skall få ges krävs enligt punkten 4 att den som avses ingå i bolagets styrelse har tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i ledningen av ett fondbolag och även i övrigt är lämplig för en sådan uppgift. Av paragrafen följer att om fondverksamhet avses drivas av ett dualistiskt organiserat europabolag, skall samma krav ställas på dem som avses ingå som ledamöter i tillsynsorganet. Enligt 2 kap. 18 § första stycket 1 får den som har insyn i ett fondbolags dagliga handel och är styrelseledamot inte för egen räkning förvärva finansiella instrument från en investeringsfond som bolaget förvaltar eller sälja finansiella instrument till fonden eller i övrigt handla med fonden. Detta skall gälla också för ledamöter i tillsynsorganet om fondbolaget är ett dualistiskt organiserat europabolag. 10 kap. 15 § innehåller bestämmelser som ger rätt att sammankalla styrelsen i ett fondbolag. får mot- svarande rätt att kalla till sammanträde i tillsynsorganet, samt närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna, som inspektionen har i fråga om styrelsesammanträde. Bestämmelsen har sin motsvarighet i bl.a. 13 kap. 12 § lagen om bank- och finansieringsrörelse (se 10 kap. 36 § lagen om bank- och finansieringsrörelse). Någon hänvisning finns emellertid inte till 10 kap. 20 § första stycket 5 eller andra stycket. Detta förklaras av att styrelsen inte uttryckligen nämns där. Enligt bestämmelsen i 10 kap. 20 § första stycket 5 skall tillstånd som har lämnats ett fondbolag återkallas av om fondbolaget inte längre uppfyller förutsättningarna för tillstånd. Ett av de villkor som måste vara uppfyllda är att den som skall ingå i bolagets styrelse, eller vara ersättare för styrelseledamot, har tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i ledningen av ett fondbolag och även i övrigt är lämplig för en sådan uppgift (2 kap. 1 § 4). Såsom nämnts ovan gäller detta villkor även i fråga om ledamöter i tillsynsorganet i ett dualistiskt organiserat europabolag. Av detta följer således att tillstånd att driva fondverksamhet skall återkallas också om en ledamot i tillsyns- organet inte uppfyller kravet på lämplighet. På motsvarande sätt gäller bestämmelsen i 10 kap. 20 § andra stycket utan någon uttrycklig hänvisning, dvs. om någon som ingår i tillsynsorganet inte uppfyller de krav som ställs i lagen, får tillståndet återkallas på den grunden bara om först beslutat att anmärka på att personen ingår i fondbolagets ledning och han eller hon, sedan en av inspektionen bestämd tid av högst gått, fortfarande finns kvar i ledningen. I fjärde stycket har tagits in en erinran om att nämnda bestämmelser, enligt lagen om europabolag, skall tillämpas även på ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. Ansökan om tillstånd får inte göras innan bolaget har registrerats i aktiebolagsregistret eller i europabolagsregistret. Till ansökan skall fogas en plan för den tilltänkta verksamheten (verksamhetsplan) som också innehåller en översiktlig beskrivning av fondbolagets organisation. I fråga om europabolag som har sitt säte i en annan stat gäller, i stället för vad som anges i första stycket, att ansökan om tillstånd får göras om bolagsstämman har fattat beslut om att bolagets säte skall flyttas till . (Paragrafen saknar motsvarighet i departementspromemorians förslag.) Enligt första stycket får ansökan om tillstånd att driva fondverksamhet inte göras förrän bolaget har registrerats i aktiebolagsregistret (jfr 11 § andra stycket 1 lagen [1990:1114] om värdepappersfonder). För europa- bolag med säte i skall motsvarande gälla i fråga om europa- bolagsregistret. I tredje stycket, som är nytt, har införts en bestämmelse särskilt för europabolag som har sitt säte i ett annat land inom EES. Om ett europa- bolag i sitt hemland driver vad som i betraktas som fond- verksamhet - eller tillståndspliktig finansiell verksamhet av annat slag - upphör bolagets tillstånd i och med att bolaget flyttar sitt säte till . För att bolaget därefter skall ha rätt att driva fondverksamhet krävs att Prop. 2003/04:112 bolaget meddelas tillstånd i . Oavsett om den verksamhet som bolaget har drivit i sitt tidigare hemland är tillståndspliktig enligt reglerna i det landet är det därför en förutsättning för att bolaget skall få driva sin verksamhet utan avbrott att meddelar tillstånd för bolaget att driva fondverksamhet senast när bolaget registreras i det . Bestämmelsen i första stycket kan därför inte gälla i dessa fall. För europabolag som har sitt säte i ett annat land inom EES gäller i stället att ansökan om tillstånd att driva fondverksamhet här i landet får ges in om bolagsstämman har fattat beslut enligt artikel 8 i SE-förordningen om att bolagets säte skall flyttas till . En följd av den nya bestämmelsen är att det i en sådan situation blir möjligt för att pröva en ansökan och ge tillstånd enligt 2 kap. 1 § för ett europabolag att driva fondverksamhet innan bolaget har registrerats i det . Om tillstånd ges kan bolaget börja driva fondverksamhet enligt denna lag från den tidpunkt då bolaget registrerats i det och därigenom blivit ett svenskt europabolag. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.8. 8.17Förslag till lag om ändring i lagen (2004:000) om bank- och finansieringsrörelse Ett aktiebolag och en ekonomisk förening får ansöka om tillstånd innan företaget registrerats i aktiebolags-, europabolags- eller förenings- registret. Om ett aktiebolag har ansökt om tillstånd från stiftelseurkundens undertecknande räknas den tid som anges i 2 kap. 9 § första stycket aktiebolagslagen (1975:1385) från tillståndsbeslutet. Om en ekonomisk förening har ansökt om tillstånd från beslutet om att bilda föreningen räknas den tid som anges i 2 kap. 3 § första stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar från tillståndsbeslutet. (Jfr 9 kap. 1 § i departementspromemorians förslag till lag om ändring i bankrörelselagen [1987:617].) Av paragrafen framgår att ett svenskt aktiebolag kan ansöka om till- stånd att driva bankrörelse eller finansieringsrörelse, men att det inte utesluter att stiftarna ansöker om tillstånd innan bolaget har registrerats. Att ett svenskt europabolag i detta avseende skall jämställas med ett svenskt aktiebolag följer av artikel 9 i SE-förordningen. För att undanröja eventuella tveksamheter om huruvida det är möjligt att ansöka om tillstånd för ett utländskt europabolag som avser att flytta sitt säte till har i första stycket tillagts att ansökan får göras även innan bolaget har registrerats i europabolagsregistret. Som en följd av bestämmelsen kan pröva en ansökan och ge tillstånd enligt 3 kap. 1 och 2 §§ för ett europabolag att driva bankrörelse eller finansieringsrörelse innan bolaget har registrerats i det svenska europa- I sådant fall får bolaget driva verksamhet med stöd av Prop. 2003/04:112 detta tillstånd från den tidpunkt då bolaget registrerats i det och därigenom blivit ett svenskt europabolag. Särskilda bestämmelser för europabolag skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag (SE-förordningen), när ett beslut har meddelats enligt 10 kap. 2224 §§ och beslutet har vunnit laga kraft. (Jfr 9 kap. 31 § i departementspromemorians förslag till lag om ändring i bankrörelselagen [1987:617].) I paragrafen behandlas utfärdandet av ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i SE-förordningen. Beträffande paragrafens innebörd hänvisas till författningskommentaren till 6 § lagen om europabolag. När ett europabolag som har tillstånd att driva bankrörelse avser att flytta sitt säte från till en annan stat tillämpas inte 10-15 §§ lagen (2004:000) om europabolag. I stället tillämpas 3335 §§ detta kapitel. (Jfr 9 kap. 33 § i departementspromemorians förslag till lag om ändring i bankrörelselagen [1987:617].) Som framgår av avsnitt 5.7 bör den prövning som skall ske när ett europabolag som har tillstånd att driva bankrörelse vill flytta sitt säte till en annan medlemsstat motsvara den som sker vid fusion av bank- aktiebolag. Den prövningen skiljer sig från vad som gäller för aktiebolag i allmänhet. Av paragrafen framgår att i stället för vissa bestämmelser i lagen om europabolag gäller 33-35 §§. Om bolagsstämman med stöd av artikel 8 i SE-förordningen har beslutat att bolagets säte skall flyttas till en annan stat, skall bolaget ansöka om tillstånd till flyttningen. Frågor om sådant tillstånd prövas av . Ärenden som är av principiell betydelse eller av särskild vikt prövas dock av regeringen. Ansökan skall ges in inom en månad från bolagsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas 1.en kopia av protokollet från den bolagsstämma där beslut om flyttning fattades, 2.en kopia av förslaget om flyttning, och 3.en kopia av den redogörelse som avses i artikel 8.3 i SE-förord- ningen. Om bolaget inte har fogat de handlingar som anges i tredje stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall bolaget föreläggas att yttra sig eller avhjälpa bristen. Om bolaget inte gör detta, skall ansökan avvisas. skall underrätta registreringsmyndigheten om ansökningar enligt första stycket och om lagakraftvunna beslut som meddelats med anledning av sådana ansökningar. (Jfr 9 kap. 34 § i departementspromemorians förslag till lag om ändring i bankrörelselagen [1987:617].) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.7. Paragrafen innehåller bestämmelser om en banks ansökan om tillstånd att flytta sitt säte. Bestämmelserna stämmer närmast överens med 10 kap. 22 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. Ansökan skall enligt första stycket prövas av eller, i vissa fall, regeringen. Ansökan skall enligt andra stycket ges in till inom en månad från bolagsstämmans beslut om flyttning. Av tredje stycket framgår vilka handlingar som skall ges in vid ansö- kan om tillstånd att verkställa planen. Bestämmelsen, som saknar tidigare motsvarighet i lagen om bank- och finansieringsrörelse, motsvarar 11 § andra stycket 1-3 lagen om europabolag. Till skillnad från vad som gäller för andra europabolag, finns det för europabolag som driver bankrörelse inte någon skyldighet att underrätta bolagets kända borgenärer. Följaktligen behöver bolaget inte heller intyga att så skett, jfr 11 § andra stycket punkten 4 lagen om europabolag. Det följer av allmänna principer att ansökan skall avvisas om den kommer in efter den tidpunkt som anges i andra stycket. I ett sådant fall måste bolagsstämman fatta ett nytt beslut för att frågan skall kunna tas upp till prövning. Av fjärde stycket framgår att en ansökan skall avvisas också när det saknas någon handling som enligt tredje stycket skall bifogas. Innan avvisning får ske, skall dock bolaget ha beretts tillfälle att avhjälpa bristen. Avvisning skall också ske om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning. Som exempel kan nämnas att bolagsstämmans beslut om flyttning är behäftat med något formellt fel eller att det inte fattats med erforderlig majoritet. Av femte stycket framgår att skall underrätta registreringsmyndigheten om gjorda ansökningar och lagakraftvunna beslut som meddelats med anledning av sådana ansökningar. Tillstånd till flyttningen av säte skall meddelas om 1.bolagets borgenärer tillförsäkras en betryggande säkerhet, om ett sådant skydd behövs med hänsyn till bolagets ekonomiska förhållanden och borgenärerna inte redan har en sådan säkerhet, 2.bolagets ekonomiska förhållanden i övrigt är sådana att flyttningen kan anses förenlig med insättares eller andra fordringsägares intressen, och 3.det inte finns hinder mot flyttningen enligt artikel 8.15 i SE-förord- ningen. (Jfr 9 kap. 35 § i departementspromemorians förslag till lag om ändring i bankrörelselagen [1987:617].) I paragrafen anges under vilka förutsättningar tillstånd skall ges till flyttning av säte till en annan medlemsstat. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.7. Avgörande för om flyttningen av ett europabolags säte skall medges är enligt första och andra punkterna att bolagets ekonomiska förhållanden är sådana att flyttningen kan anses förenlig med insättares eller andra fordringsägares intressen. Samma prövning görs vid nationella fusioner av bankaktiebolag enligt 10 kap. 24 § lagen om bank- och finansierings- rörelse. Genom den paragrafen, som motsvarar 9 kap. 25 § bankrörelse- lagen, har artikel 13 i det tredje bolagsrättsliga direktivet (fusions- direktivet, 78/855/EEG) genomförts. Den artikeln anger bl.a. att vid fusion skall lagstiftningen i medlemsstaterna på ett betryggande sätt skydda rättigheterna för borgenärer i de fusionerande bolagen, varvid lagstiftningen i medlemsstaterna i detta syfte minst skall föreskriva att dessa borgenärer har rätt till betryggande säkerhet, om ett sådant skydd behövs med hänsyn till de fusionerande bolagens ekonomiska för- hållanden. Vid flyttning av säte föreskrivs i SE-förordningen att den behöriga myndigheten skall pröva att de intressen som borgenärer och övriga rättighetshavare har mot SE-bolaget, inbegripet offentliga organs intressen, är skyddade på ett betryggande sätt i överensstämmelse med de krav som har fastställts av den medlemsstat där SE-bolaget har sitt säte före flyttningen. Frågan om vad som skall utgöra betryggande säkerhet har överlämnats till rättstillämpningen. I de fall då det finns en betryggande säkerhet, vars värde inte påverkas av flyttningen av säte, krävs det inte att bolaget ställer en ny säkerhet. Innebörden av begreppet bolagets ekonomiska förhållanden bör tol- kas i ljuset av förordningsbestämmelsen. Här görs dock bedömningen att begreppet inte enbart är begränsat till det enskilda bolagets ekonomiska ställning. Hänsyn skall tas även till de ekonomiska förhållanden bolaget kommer att verka under efter flyttningen. Bestämmelsen är tillämplig på de fordringar som föreligger vid inspek- tionens prövning. Tredje punkten har inte någon motsvarighet i fusionsbestämmelserna. Den innebär att tillstånd till flyttning inte skall lämnas om det föreligger ett sådant hinder som avses i artikel 8.15 i SE-förordningen. Beträffande innebörden av den artikeln, se författningskommentaren till 15 § lagen om europabolag. skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 8.8 i SE- förordningen när beslut har meddelats enligt 34 § och beslutet har vunnit laga kraft. (Jfr 9 kap. 36 § i departementspromemorians förslag till lag om ändring i bankrörelselagen [1987:617].) Av paragrafen framgår att skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 8.8 i SE-förordningen även för europabolag som har tillstånd att driva bankrörelse. Beträffande paragrafens närmare innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 15 § lagen om europabolag. I fråga om europabolag med ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i SE-förordningen (dualistiskt organiserade europa- bolag) skall vad som sägs i följande bestämmelser i denna lag om ett bankaktiebolags styrelse eller dess ledamöter tillämpas på tillsyns- organet eller dess ledamöter: 3 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning, 8 kap. 5 § första stycket 1 om avtal om tjänster med eller till förmån för styrelseledamot, 10 kap. 7 § andra meningen om styrelsens sammansättning, 10 kap. 10 § om uppdrag i andra företag, 10 kap. 11 § andra stycket om upplysningsplikt mot stämman, 13 kap. 12 § om rätt för att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i överläggningarna, samt 15 kap. 2 § om återkallelse av tillstånd. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:000) om europabolag framgår att de i första stycket angivna bestämmelserna om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. (Jfr 9 kap. 37 § i departementspromemorians förslag till lag om ändring i bankrörelselagen [1987:617].) Paragrafen, som är ny, gäller för europabolag som har ett sådant för- valtningssystem som avses i artiklarna 3942 i SE-förordningen, dvs. dualistiskt organiserade europabolag. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.22. Någon motsvarighet till tillsynsorganet i dualistiskt organiserade bolag finns inte i svensk associationsrätt. Utöver vad som gäller för tillsyns- organet enligt SE-förordningen och de bestämmelser i aktiebolagslagen som enligt 16 § tredje stycket lagen om europabolag också skall tilläm- pas på tillsynsorganet, finns det behov av att särskilt reglera tillsyns- organet i dualistiskt organiserade europabolag som driver bank- eller finansieringsrörelse. Bestämmelsen i första stycket, som kompletterar den i lagen om europabolag, anger att vissa av de bestämmelser i lagen om bank- och finansieringsrörelse som gäller för styrelsen eller dess ledamöter också tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter. Dessa bestämmelser kommenteras nedan var och en för sig. I 3 kap. 2 § anges de förutsättningar som måste vara uppfyllda för att aktiebolag skall ges tillstånd att driva bankrörelse eller finansierings- rörelse. För att tillstånd skall ges krävs enligt första stycket punkten 4 att den som avses ingå i bolagets styrelse eller vara ersättare för en styrelse- ledamot har tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i ledningen av ett kreditinstitut och även i övrigt är lämplig för en sådan uppgift. Av hänvisningen till den paragrafen följer att om avsikten är att driva bankrörelse eller finansieringsrörelse i ett dualistiskt organiserat europa- bolag, samma krav ställs på dem som avses att ingå som ledamöter i tillsynsorganet samt på deras ersättare som på en styrelseledamot eller dennes ersättare i ett aktiebolag. Enligt 8 kap. 5 § får en bank eller ett kreditmarknadsbolag inte ingå avtal om tjänster på andra villkor än sådana som institutet normalt tillämpar eller ingå andra avtal som inte är affärsmässigt betingade med eller till förmån för styrelseledamot. Ett sådant bolag får t.ex. inte lämna kredit till en styrelseledamot på andra villkor än sådana som bolaget normalt ställer upp. Av hänvisningen till den paragrafen följer att vad som gäller för kreditgivning etc. till styrelseledamöter också gäller när sådana tjänster tillhandahålls ledamöter i tillsynsorganet i ett dualistiskt organiserat europabolag som driver bank- eller finansieringsrörelse.