prop · GR031d32 · 2004-01-01 00:00:00 — 2003/04:1 BILAGA 2 Utvecklingen inom olika områden ...................................................... Utvecklingen i och .............................................. Utvecklingen i , de baltiska länderna och .................. Den svenska världsmarknadstillväxten................................................ Utvecklingen i omvärlden .................................................................... 2003/04:1 BILAGA 2 Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter .................................................. Den offentliga sektorn.......................................................................................... Den konsoliderade offentliga sektorn.................................................. Den statliga sektorn .............................................................................. Finanspolitiska mål och indikatorer..................................................... De offentliga finanserna på lång sikt ................................................................... Dagarnas inverkan på BNP .................................................................................. : Hotar obalanser återhämtningen?.......................................... Utsikter för telekombranschen............................................................................ Resultat och finansiellt sparande hur och varför skiljer de sig åt?.................. 2003/04:1 BILAGA 2 Bidrag till BNP-tillväxt............................................................................................. De offentliga finanserna........................................................................................... BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet......................................................................... Betalningsbalansens finansiella poster..................................................................... Ränte- och valutakursantaganden............................................................................ Export och import av varor och tjänster................................................................. Nyckeltal för industrin............................................................................................. Nyckeltal inom arbetsmarknadsområdet................................................................ Hushållens reala disponibla inkomster.................................................................... Bidrag till hushållens realinkomstökning................................................................ Hushållens justerade reala disponibla inkomster ................................................... Hushållens finansiella förmögenhet ........................................................................ Den offentliga sektorns finanser ........................................................................... Skatter och avgifter................................................................................................. Finansiellt sparande i offentlig sektor ................................................................... Den offentliga sektorns utgifter ............................................................................ Statens finanser (exklusive statliga affärsverk och aktiebolag)............................ Strukturellt sparande i offentlig sektor ................................................................. Indikator för efterfrågan ....................................................................................... Arbetskraftsutbud till 2050.................................................................................... Primära utgifter som andel av BNP....................................................................... 2003/04:1 BILAGA 2 BNP-tillväxt, faktisk och potentiell BNP.................................................................. Näringslivets investeringar i ......................................................... Styrräntor i , euroområdet och ........................................ 10-åriga obligationsräntor i , och ..................... Dollar mot euro......................................................................................................... Börsutvecklingen i , och ................................... Skillnad mellan 10-åriga obligationsräntor i och ........................ Kronans handelsvägda växelkurs.............................................................................. Varuexport och exportorderingång .......................................................................... 4.2 Handelsnetto som andel av BNP ............................................................................. Industrins enhetsarbetskostnad i relativt 11 ..................... Nyanmälda lediga platser och antal sysselsatta ....................................................... Arbetskraftsutbud och sysselsättning...................................................................... Öppet arbetslösa och personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska Konsumentpriser på energi. Energikomponenternas prisindex och totala bidrag Inflation (KPI) exkl. el, bränsle och drivmedel....................................................... Bidrag till KPI-inflationen från vissa varu- och tjänstegrupper exkl. el, bränsle och Disponibla inkomster och konsumtionsutgifter..................................................... Hushållens förväntningar om ekonomin 12 månader framåt................................. Bruttoskuld och real förmögenhet........................................................................... Kapacitetsutnyttjandet i industrin ......................................................................... Kapitalkvoten i industrin ........................................................................................ Påbörjade nybyggnationer av bostäder .................................................................. Den offentliga sektorns finansiella sparande......................................................... Den offentliga sektorns finansiella nettoställning ................................................ Skatter enligt NR och periodiserat......................................................................... Den offentliga sektorns utgifter............................................................................. 12.2 Befolkningen i åldern ............................................................................... Utgifter för pensioner, sjukvård och äldreomsorg................................................ Primära inkomster och utgifter .............................................................................. Offentliga sektorns finansiella sparande................................................................ Offentliga sektorns brutto- och nettoskuld.......................................................... 2003/04:1 BILAGA 2 I denna bilaga till budgetpropositionen redovisas en prognos för den internationella och svenska ekonomin . Därutöver redovisas även en kalkyl för utvecklingen och 2006. Bedömningen baseras på underlag från (), och (). Ansvaret för bedömningarna åvilar dock helt . Beräkningarna är gjorda med stöd av modell och är betingade av att ett antal förutsättningar är uppfyllda. För beräkningarna av volymutvecklingen har 2002 används som fast basår. Prognosarbetet slutfördes , dvs. innan resultatet av folkomröstningen om införande av euron var känt. Som brukligt är baseras prognosen på gällande regler och på av regeringen aviserade förslag till , inklusive förslagen i denna proposition. Ansvarig för beräkningarna är departementsrådet . Den svenska bruttonationalprodukten (BNP) väntas öka . Efter en relativt god utveckling pekar tillgängliga indikatorer på en mer dämpad tillväxt under återstoden av året. Aktiviteten i den svenska ekonomin väntas öka när det internationella konjunkturläget förstärks. BNP- tillväxten bedöms 2004 uppgå till (se diagram 1.1). Den internationella lågkonjunkturen har drabbat de svenska exportmarknaderna hårdare än vad som har förutsetts. Det står nu också klart att den relativt svaga världskonjunkturen i ganska liten utsträckning kan förklaras av kriget i . Den är i stället ett resultat av de obalanser som byggdes upp , bl.a. i form av höga aktievärderingar, ökad skuldsättning och överinvesteringar. Det är framför allt i euroområdet som utvecklingen har varit överraskande svag och tecknen på en förestående återhämtning är osäkra. Förstärkningen av euron sedan inledningen av 2002 har hämmat exporttillväxten. ekonomi har å andra sidan gynnats av kraftiga efterfrågeimpulser från finans- och penningpolitiken samt av en försvagad dollar. Såväl nationalräkenskapsutfall som några av de viktigaste indikatorerna tyder på att den amerikanska ekonomin är inne i en återhämtningsfas. Utsikterna ser särskilt gynnsamma ut i tjänstesektorerna. Diagram 1.1 BNP-tillväxt, faktisk och potentiell BNP Fasta priser referensår 2002 BNP-tillväxt (vänster axel) Källor: och . 2003/04:1 BILAGA 2 Ett positivt inslag i den globala konjunkturbilden är den uppgång som har ägt rum på världens aktiebörser. Till grund för uppgången ligger bl.a. en vinstutveckling bland börsföretagen som har överträffat förväntningarna. Därmed har förutsättningarna för en investeringsledd återhämtning stärkts. Företagen är dock fortfarande försiktiga i sina framtidsbedömningar. Ett uttryck för tilltagande optimism är den senaste tidens internationella långränteuppgång. Den enskilt viktigaste faktorn för att den globala återhämtningen skall utvecklas som förväntat är att uppgången i fortsätter. Därigenom kommer den övriga världen, och i synnerhet euroområdet, att möta en ökad efterfrågan på sina exportvaror. försteg i konjunkturcykeln har lett till en viss förstärkning av dollarn visavi euron, vilket utgör en stimulans för . Återhämtningen väntas även få stöd av en fortsatt expansiv inriktning av penningpolitiken i och i euroområdet. Den förbättrade konjunktursituationen i har inte omfattat arbetsmarknaden. Ett hot mot den förväntade utvecklingen uppkommer om företagen alltför ensidigt söker uppnå resultatförbättringar genom att minska antalet anställda som viljan att expandera är svag. I ett sådant scenario försvagas de offentliga finanserna utöver den ganska kraftiga försvagning som redan har ägt rum och hushållens konsumtionsvilja minskar. Den senaste tidens investerings- och konsumtionsutveckling ger emellertid inget stöd för att den amerikanska ekonomin utvecklas i denna riktning. 3Kostnad, årsgenomsnitt. 410-års statsobligation, årsgenomsnitt. 56-månaders statsskuldsväxel, årsgenomsnitt. Källor: , , och I förhållande till den kärva konjunktursituationen i euroområdet hölls BNP-tillväxten i den svenska ekonomin väl uppe under årets inledning. Enligt de preliminära nationalräkenskaperna steg BNP jämfört med . Den säsongrensade utvecklingen tyder dock på en förloppsmässig försvagning av tillväxten . Det preliminära utfallet av nationalräkenskaperna visar på en relativt god utveckling av varuexporten och hushållens konsumtion. Investeringarna fortsatte däremot att minska och den offentliga konsumtionen utvecklades svagt. (KI:s) kvartalsbarometer visar, liksom nationalräkenskaperna, att konjunkturen försvagades . I barometern framkommer bl.a. att orderingången till industrin utvecklas svagt, att produktionstillväxten har stagnerat, att lönsamheten har försämrats och att framtidsförväntningarna är lågt ställda. Även inom byggindustrin och inom tjänstenäringarna har, enligt barometern, konjunkturen försämrats påtagligt. Sammantaget pekar konjunkturbarometern tämligen entydigt på svag tillväxt och låg arbetskraftsefterfrågan . En sannolik förklaring till den relativt dystra bild som tecknas i kvartalsbarometern är att den svenska konjunkturen i allt högre grad sammanfaller med konjunkturen i övriga EU-områ- det. drog den svenska ekonomin fördel av stimulanseffekter från en expansiv finanspolitik och en svag krona. Den positiva efterfrågepåverkan från tidigare års finanspolitik klingar nu gradvis av. har den svenska kronan successivt förstärkts sedan bottennoteringen , vilket har försämrat exportföretagens konkurrenssituation och pressat exportpriserna. Inköpschefernas index för samt KI:s månadsbarometer för juli tyder på att konjunkturläget har stabiliserats . Ett positivt inslag i konjunkturbilden är också att flertalet börsföretag har redovisat resultatförbättringar . Det skall dock understrykas att de ökningar som har framkommit i indikatorer och i vinster har skett från ett svagt utgångsläge. Den sammantagna tolkningen är därför att tillväxten blir svag, men att konjunkturläget inte försvagas ytterligare. Först , när det internationella konjunkturläget har förbättrats och den expansiva inriktningen av penningpolitiken har verkat , bedöms tillväxten tillta. BNP-tillväxten påverkas av att arbetsdagarna är ovanligt många, vilket bland annat beror på att det är skottår. Kalendereffekten bedöms höja BNP-nivån . Även medelarbetstiden och produktivitetstillväxten 2004 påverkas av kalendereffekten. För mer detaljer se fördjupningsrutan efter detta avsnitt. Den svenska varuexporten väntas följa samma mönster som BNP med svag tillväxt och en starkare uppgång . Till den svaga tillväxten bidrar också att företagen inom handeln och industrin förväntas möta efterfrågan med lagerneddragningar. Den svenska varuexporten har påverkats i negativ riktning av kraftigt minskande export av teleprodukter. Teleproduktindustrins problem hänger till stor del samman med att många teleoperatörer, särskilt i EU-området, kring befann sig i en ohållbar finansiell situation. Efter med skuldamorteringar och låga investeringar har operatörernas finansiella läge därefter förbättrats. Stigande samtalsvolymer i mobilnäten och fortsatt övergång till den s.k. 3G-tekniken är faktorer som också talar för att operatörerna kommer att öka investeringsvolymerna. Förutsättningarna för den svenska teleproduktexporten förbättras därmed. I prognosen antas att teleproduktexporten stiger . Investeringsnedgången har varit störst inom industrin. Industriföretagen har genomfört långtgående rationaliseringar som bl.a. inneburit att sysselsättningen inom industrin, enligt nationalräkenskaperna, har sjunkit med ca 50 000 personer . Kostnadsbesparingarna har bidragit till att vinstutsikterna gradvis har förbättrats. Flera år av fallande investeringar och en viss ökning av produktionen har resulterat i ett stigande resursutnyttjande. Uppgången i kapacitetsutnyttjandet och det förbättrade vinstläget väntas resultera i ökade investeringsvolymer . En risk i investeringsprognosen är att företagen i sin strävan att uppnå vinstförbättringar ensidigt inriktar sig på att minska kostnaderna och avstår från att investera. 2003/04:1 BILAGA 2 Till skillnad från företagen ser hushållen fortfarande positivt på sin ekonomiska situation, enligt KI:s undersökning om hushållens inköpsplaner. Hushållens konsumtionsutgifter har utvecklats väl och . Stigande börskurser, ett lågt ränteläge och en förhållandevis stabil arbetsmarknadssituation är sannolikt faktorer som bidrar till att hushållens konsumtionsvilja alltjämt är god. Ett begränsat finansiellt utrymme och svag tillväxt i skatteinkomsterna medför att den offentliga konsumtionstillväxten blir låg och . Under de senaste årens svaga konjunktur har sysselsättningen hållits uppe relativt väl. Antalet sysselsatta, i säsongrensade termer, låg på i stort sett samma nivå som . En förklaring till detta är att den fallande sysselsättningen inom industrin har balanserats av en stigande sysselsättning i offentlig sektor. Antalet arbetade timmar har däremot fallit mer eller mindre kontinuerligt , vilket bl.a. beror på stigande sjukfrånvaro. En i förhållande till sysselsättningen stark tillväxt i arbetskraftsutbudet under innevarande år har resulterat i en uppgång i den öppna arbetslösheten. Efterfrågan på arbetskraft är låg och sysselsättningen förväntas minska något . Först ökar sysselsättningen. Den reguljära sysselsättningsgraden för personer väntas sjunka från till . Minskningen förklaras av att den arbetsföra befolkningen ökar snabbare än sysselsättningen. Den öppna arbetslösheten förutses uppgå till . Inflationstrycket i den svenska ekonomin är lågt. Den uppmätta inflationen har påverkats av kraftiga variationer i energipriserna. Energipriserna bedöms i huvudsak ge tillfälliga inflationseffekter. Rensat från energiprisernas inverkan har inflationen sjunkit mer eller mindre kontinuerligt . Det låga underliggande inflationstrycket avspeglar dels att produktivitetstillväxten har varit överraskande stark i förhållande till konjunkturläget , dels att löneökningstakten har sjunkit. Timlönerna steg enligt förtjänststatistiken och och ökningen bedöms bli ännu lägre . Särskilt kraftig inbromsning i löneökningstakten har registrerats inom tjänstesektorerna och även inom industrin. På motsvarande sätt har prisök- 2003/04:1 BILAGA 2 ningarna på tjänster i konsumentprisindex fallit tillbaka. Prognosen bygger på antagandet att timlöneökningarna i hela ekonomin begränsas till . Det är svårt att med någon precision förutsäga konjunkturläget eller längre fram i tiden. Tillväxtprognosen baseras därför på en bedömning av det s.k. BNP-ga- pet, dvs. skillnaden mellan den faktiska och potentiella BNP-nivån, 2004. Om BNP-gapet är negativt finns det lediga resurser i ekonomin, vilket möjliggör en tillväxt som överstiger den potentiella tillväxttakten utan att inflationsproblem uppstår. På motsvarande sätt innebär ett positivt BNP-gap att ekonomin måste växa långsammare än den potentiella tillväxttakten för att inte inflationen ska överstiga mål på . Beräkningarna bygger på antagandet att BNP-gapet sluts . De senaste årens måttliga tillväxttal i kombination med en fallande underliggande inflationstakt tyder på att det finns lediga resurser i den svenska ekonomin. BNP-gapet bedöms därför vara negativt och uppskattas till såväl som (se diagram 1.1). Även ekonomiska vårproposition uppskattades BNP-gapet för . Den ackumulerade tillväxten är dock lägre i föreliggande prognos än i prognosen i vårpropositionen, vilket innebär att den svenska ekonomins potentiella produktionsnivå har reviderats ned något. Den enskilt viktigaste förklaringen till detta är att medelarbetstiden har fallit mer än förväntat och att nedgången till viss del förutses leda till en varaktig minskning i antalet arbetade timmar. Osäkerheten i denna bedömning är dock betydande. BNP-gapet 2004 bedöms till största delen bestå av ett sysselsättningsgap. Det innebär att den faktiska sysselsättningstillväxten under medelfriståren är högre än den potentiella sysselsättningstillväxten. Detta visar sig bl.a. genom att den öppna arbetslösheten sjunker från till . En annan positivt bidragande faktor till att sysselsättningen förutses kunna öka med 2005 och 2006 är att befolkningen ökar i motsvarande grad. Både sysselsättningstillväxten och medelarbetstidsutvecklingen hålls dock till- baka av att en stor del av ökningen i den arbetsföra befolkningen sker i åldersgrupper med en låg sysselsättningsgrad och relativt låg medelarbetstid. Sammantaget innebär bedömningarna av resursläget och den potentiella tillväxten att BNP ökar och . Detta är samma tillväxttal som förutsågs i vårpropositionen. Sparkvot (nivå)2 kostnad i industrin1,3 1Årlig procentuell förändring. 2Exklusive sparande i avtalspension. 3I gemensam valuta, SEK. 4Procent av arbetskraften. 5Antal sysselsatta i åldern , exklusive sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i denna åldersgrupp. 7Procent av BNP. Källor: , , och . Målet för de offentliga finanserna är ett överskott om i genomsnitt över en konjunkturcykel. Därmed stärks den offentliga förmögenhetsställningen, vilket skapar ett finansiellt utrymme att möta den demografiska utvecklingen under de närmaste decennierna. Det finansiella sparandet i offentlig sektor beräknas till av BNP och 2004 till av BNP. BNP-gapet väntas vara negativt såväl 2003 som 2004. Det strukturella överskottet (se avsnitt 11.5) är därför högre än det redovisade och beräknas till av BNP 2003 och av BNP 2004. stärks det strukturella överskottet ytterligare och uppgår 2006 till . Mot denna bakgrund, och med beaktande av de stora överskotten 2000 och 2001, bedöms de prognoserade överskotten vara förenliga med målet om överskott om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Förändringen i det offentliga sparandet är en indikator på de offentliga finansernas effekter på efterfrågan i ekonomin. Förändringen kan delas upp i diskretionära åtgärder i den statliga budgeten, automatiska stabilisatorer och övriga faktorer. Det finansiella sparandet förstärks successivt , vilket verkar återhållande på efterfrågan i ekonomin. Knappt hälften av förstärkningen av de offentliga finanserna beror på ett förbättrat konjunkturläge, dvs. på de automatiska stabilisatorerna. Återstoden av förstärkningen beror på att det strukturella överskottet ökar. Finanspolitikens inriktning, mätt som förändringen i det strukturella sparandet, bedöms fram vara kontraktiv (se tabell 1.6 och avsnitt 11.5). 1.4Utvecklingen inom olika områden Tillväxten i världsekonomin hämmas fortfarande av den kraftiga nedgång i den globala industrikonjunkturen som inleddes i . I är återhämtningen nu förhållandevis tydlig, även om bakslag inte kan uteslutas. I euroområdet bedöms återhämtningen inledas med två till tre kvartals eftersläpning. Ett slående inslag i de senaste årens globala ekonomiska utveckling är att , exklusive , har kunnat upprätthålla en årlig tillväxt och endast i ringa omfattning har drabbats av den internationella lågkonjunkturen. Eftersom BNP i , exklusive , utgör av global BNP har regionens starka tillväxt varit, och väntas att fortsätta vara, en viktig drivkraft i världsekonomin. I den japanska ekonomin bedöms däremot tillväxten förbli låg, även om en del positiv statistik har inkommit . I väntas BNP, efter med mycket svag utveckling, stärkas rejält . Den förväntade konjunkturförstärkningen i Förenta sta- 2003/04:1 BILAGA 2 terna, och EU-länderna väntas bidra till att den globala tillväxten ökar från till (se tabell 1.1). I har en expansiv ekonomisk politik starkt bidragit till att upprätthålla den samlade efterfrågan. Det är framför allt hushållen som har gynnats av den expansiva politiken. De negativa tillväxtimpulser som den amerikanska industrins anpassning av kostnader och investeringar givit upphov till har därför motverkats av positiva tillväxtimpulser från hushållens konsumtion. Mycket tyder nu på att företagens anpassningsprocess har varit framgångsrik. Tillförsikten har stärkts, vinsterna har förbättrats och de privata investeringarna har nedgång återigen börjat öka. Ett positivt inslag i resultatutvecklingen är att ökande intäkter i allt högre grad tycks bidra till vinsterna. Tillväxten förutses i allt högre grad bli självbärande och i allt mindre grad pådriven av en expansiv ekonomisk politik. Mot denna bakgrund förutses BNP i öka och . I har en positiv investeringsutveckling och en god tillväxt i exportsektorn stärkt tillväxten. Med en exportsektor som endast utgör av BNP överskuggas exportframgångarna av de svaga inhemska efterfrågeförhållandena. Problemen i banksektorn, deflationen och en svag arbetsmarknad påverkar såväl hushållen som de mindre företagen negativt. Utan genomgripande strukturella reformer bedöms den underliggande tillväxten förbli svag. BNP-tillväxten förutses bli relativt stark, , och sedan dämpas till . Tillväxten i euroområdet har stagnerat . ökade, enligt preliminära nationalräkenskaper, BNP i euroområdet jämfört med . Konsekutivt har BNP varit i stort sett oförändrad de två första kvartalen . Liksom i har många företag inriktat sin verksamhet på kostnadsbesparingar och skuldamortering. Men anpassningen av ekonomin förefaller av ett antal skäl gå långsammare i euroområdet än i . För det första har inriktningen på den ekonomiska politiken, och särskilt finanspolitiken, varit mindre expansiv i euroområdet.