prop · GS0356 · 2004-12-22 00:00:00 — har i uppdrag att aktivt följa och förvalta statens till- gångar så att värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och, i de fall det är aktuellt, de särskilda samhällsintressena infrias. Regeringens inställning i de frågor som rör de statliga företagens förvalt- ning gäller främst de helägda företagen. Regeringen avser dock att även verka för att dessa principer tillämpas i delägda företag, till exempel . Staten har som ägare ett ansvar att uttrycka tydliga krav och förvänt- ningar, tillsätta en utifrån uppdraget kompetent styrelse samt att kontinu- erligt följa utvecklingen och genomföra en utvärdering av verk- samheten och av styrelsen. Styrelsen följer upp att organisationen genomför beslutad strategi. De styrande dokumenten anger verksamhetens strategiskalinriktning, vilken i takt med omvärldsförändringar kräver en återkommande prövning. Genom uppdraget fastställs förutsättningarna för en väl fungerande verk- samhet. Styrelsen skall vara väl sammansatt och ha hög kompetens, anpassad till verksamhetens uppgift och framtida utmaningar. Sammansättningen av styrelsen skall göras så att balans uppnås avseende kompetens, bak- grund, ålder och kön. Styrelsens roll och sammansättning skall spegla uppdragets behov och utgöra ett kraftfullt verktyg för organisationens strategiska frågor. Om sammansättningen skall spegla marknaden och turistnäringens aktörer finns det en risk att styrelsen blir en remissinstans snarare än ett forum för organisationens strategiska frågor. Verksamheten skall följas löpande från . Beslut, direktiv och riktlinjer måste hämtas och definieras utifrån dessa övergripande mål. Det är viktigt att mottagarna uppfattar statens inten- tioner så att de utifrån dessa formulerar organisationens strategier och verksamhetsplaner. Det statliga hälftenägandet i bör fort- sätta och ägarrollen bli mer aktiv. Den statliga uppgiften är att ansvara för främjandet av destinationen , såväl i som utomlands. Detta främjande avser investeringar i svensk turism av generell karak- tär och på ett nationellt plan, i samordning av projekt, initiering och styr- ning av lämpliga främjandeprojekt, mediebearbetning, journalistresor samt konsumentinformation om destinationen . Den svenska turistnäringen består till övervägande del av ett stort antal små företag, men även ett antal stora och börsnoterade företag. För att skapa kommersiellt attraktiva turistprodukter krävs ofta samarbeten med och mellan flera av turistnäringens aktörer. I samband med mässor, se- minarier, konferenser och agentbearbetning, har därför en viktig samordnande och projektledande roll i att samla turistnäringen i ett aktivt Sverigefrämjande. I kontakterna med olika marknader har en betydelsefull roll att analysera förutsättningarna för gemensamma informations- och marknadsföringsinsatser från den svenska turistnä- ringen. När en sådan marknad identifierats är det AB:s uppgift att samla den svenska turistnäringen och initiera och driva projekt . Att initiera och styra nationella främjandeprojekt är AB:s roll och finansieras av offentliga medel. För att kvalitativt utveckla AB:s arbete med marknadsundersökningar, mark- nadsbearbetning och marknadsföring bör Turistdelegationens analys- Prop. 2004/05:56 funktion överföras till . En viktig uppgift i främjandet av som destination är mediebe- arbetningen. Mediesupport som att erbjuda Sverigefakta, texter, bild- och filmmaterial är ett efterfrågat och strategiskt viktigt inslag i Sverige- främjandet på det nationella planet. Allmän Sverigeinformation, lättillgänglig för konsumenter, är ett nöd- vändigt inslag i främjandet och skall vara en uppgift för . De ovan nämnda uppgifterna för är, enligt internationell praxis, finansierade av den offentliga främjandeverk- samheten. Övriga gemensamma marknadsföringsprojekt och kampanjer för svensk turism bör endast genomföras med en hög grad av finansiering från turistnäringens deltagande företag. I kravet på medfinansiering bör i många fall även räknas in företeelser som seminarier, agentbearbetning och annan direkt uppdragsverksamhet. Den offentliga uppgiften, att främja destinationen , gäller inte bara utlandsmarknaderna. I uppgiften ingår även att få fler svenskar att turista i . skall stärka näringslivets förutsättningar och främja hållbar regional tillväxt genom företagsfinansiering, information och rådgivning. Dessutom skall verka för förbättrade förutsättningar för nyeta- blering av företag samt ökad tillväxt och livskraft i befintliga företag. Verket skall underlätta strukturomvandling och internationalisering. De insatser som gör skall utgå från företagens och företagar- nas behov och inom sitt verksamhetsområde skall bl.a. främja svenskt deltagande i internationellt arbete och främja en ökad samord- ning mellan statliga aktörer inriktade på företagsutveckling och regional utveckling. skall på ett enkelt och samordnat sätt erbjuda myndighetsin- formation som är relevant för företagen samt bedriva företagsrådgivning för blivande och redan etablerade företag och företagare. Vidare skall verket lämna råd och upplysningar om förutsättningarna för näringslivet i olika delar av landet och stödja länsstyrelserna, samverkansorganen och de regionala självstyrelseorganen i deras strategi- och programarbete samt projektverksamhet. Verkets uppgifter omfattar alla typer av företag och branscher i alla delar av landet. Dess uppgifter att stärka näringslivet med information och rådgivning, företagsfinansiering, förbättrade förutsättningar för ny- etableringar samt internationalisering skall, vad avser turistnäringen, tydliggöras och stärkas. I detta arbete skall ha ett tydligt fokus på kvinnors företagande, för såväl kvinnliga som för manliga invandrares företagande samt för det kooperativa företagandet. 7.1Uppbyggnad av ett nätverk för turismforskning Regeringens bedömning: Medel bör under 20062008 avsättas för att möjliggöra uppbyggnaden av ett turismforskningsnätverk. Skälen för regeringens bedömning: Forskning har en central roll för utvecklingen av turistnäringen. I Framtidsprogrammet identifieras forsk- ning som en viktig faktor som kan bidra till en positiv utveckling av svensk turism. Turismforskning omnämns i Framtidsprogrammet som ingående i ett av fem generella utvecklingsområden. Två insatsområden identifieras: att stimulera ökad forskarutbildning inom turism, och att tillgodose turistnäringens behov av kompetenta medarbetare. Turistnäringen är fragmenterad med många små företag med en gene- rellt låg investeringskapacitet, inte minst inom forskning och utveckling. Detta gör att nätverk och samverkan blir än viktigare. Turismvetenskap som eget ämne har funnits framför allt i den angloamerikanska sfären, men det är relativt nytt i . Forsk- ning om turism kräver ofta ett tvärvetenskapligt angreppssätt. Få forskare har haft möjligheten att enbart fokusera på turism. Särskilda insatser för forskning om turism är sällsynta. Studenternas intresse för turismutbild- ningar är stort men den kvantitativa utbyggnaden av utbildningar på alla nivåer har inte följts av en motsvarande ökning när det gäller disputerade lärare. Svensk turismforskning har dock utvecklats. Företrädare för , , universi- tet och har i en skrivelse till (N2004/8510/) och (U2004/4385/UH) förklarat sin vilja att tillsammans organisera och genomföra en nationell turismforskarskola. Syftet är att samordna lärosätenas personella resurser och internationella kontakter för att möjliggöra en bred och kraftfull satsning på turism. Målsättningen med nätverket är att skapa en kritisk massa för att trygga svensk turismforskning och att uppnå ett stärkt samarbete mellan lärosäten. Regeringen ser det som angeläget att stödja uppbyggnaden av ett nät- verk för svensk turismforskning. Regeringen ser därför med tillfredsställelse på initiativet från de nämnda lärosätena, men bedömer att möjligheten att låta satsningen om- fatta även andra universitet och högskolor med turismforskning bör övervägas. Likaså bör formerna för uppbyggnaden ytterligare övervägas. Det kan finnas ett värde i exempelvis ett utlysningsförfarande eller att på annat sätt öppna upp för andra aktörers och intressenters inflytande i pro- cessen. Utredning om alternativa modeller för ytterligare Regeringens bedömning: En utredning bör tillsättas med uppdrag att analysera och föreslå alternativa modeller för ytterligare gemensamma marknadsföringsinsatser för och olika destinationer i som resmål. Skälen för regeringens bedömning: har olika typer av alternativa modeller för gemensamma marknadsföringsinsatser, vad gäller såväl som olika destinationer i som resmål, dis- kuterats. Internationellt förekommer olika modeller av samfinansie- ringslösningar. För statliga och kommunala aktörer måste sådana lös- ningar vara förenliga med gällande regelverk på nationell nivå och på EU-nivå. Det gemensamma ägandet av är givetvis en viktig, operativ och aktiv samverkansform med en klar rollfördelning. Regeringen vill slå vakt om det samarbetet. Det kan dock finnas skäl att se om ytterligare gemensamma insatser kan göras i sam- verkan mellan offentliga aktörer och turistnäringen, och då även med medverkan från aktörer på lokal och regional nivå. Regeringen avser där- för att låta utreda frågan. Regeringens bedömning: Framtidsprogrammet bör utvärderas. gare fokusering av programmet och en starkare förankring av detta regio- nalt och inom flera politikområden bör eftersträvas. välkomnas av rese- och turistindustrins parter som ett gemensamt styr- dokument, en strategi för industrins tillväxt. Många söker dock en ägare Utredningen anser att regeringen bör ta till vara den dynamik som finns kring programmet. Följande slutsatser dras av den översiktliga utvärdering som utredningen gjort av Framtidsprogrammet: Många av programmets förslag anses förankrade. Att alla aktörer in- kluderas på frivillig grund ses som positivt som arbetet mot- verkas av att programmet inte är formellt beslutat. riskerar programmet att förlora i betydelse över tiden, om det inte hålls i ett stadigt grepp med tydliga riktlinjer för ansvar, uppföljning och utvär- När det gäller programmets genomförande anser utredningen att det kommer att ta tid, särskilt i ljuset av att kunskapen om programmet inte nått ut till alla berörda parter. Utredningen anser också att strategin måste vara långsiktig för att kunna förverkligas och den bör därför hållas sam- man av ett etablerat organ. Utredningen rekommenderar att regeringen använder den dynamik som finns kring programmet och låter berörda organisationer som omfattas av programmet arbeta med genomförandet av den övergripande strategin. Programmets syfte och verksamhet måste kontinuerligt och tydligt kommuniceras. Remissinstanserna: Generellt sett är merparten av remissinstanserna positiva till att det finns ett strategiprogram, exempelvis ett flertal region- förbund och landsting. Många efterlyser en ökad förankring av Framtids- programmet hos parter och aktörer inom turistnäringen. Vissa instanser Prop. 2004/05:56 anser att programmet specifikt bör ha en tydligare koppling till aktörer på den regionala och lokala nivån samt till de regionala tillväxtprogrammen. Sådana synpunkter har lyfts fram av bl.a. några regionala turistorganisa- tioner. Det finns också instanser som lämnat förslag som man i arbetet med genomförandet av Framtidsprogrammet, bör belysa och arbeta kring. Ett flertal remissinstanser betonar särskilt betydelsen av det arbete som redan är gjort inom ramen för Framtidsprogrammet och att detta ska ut- göra stommen i det fortsatta operativa arbetet. Skälen för regeringens bedömning: Det konkreta arbetet med Fram- tidsprogrammets olika insatsområden påbörjades . Programar- betet har i praktiken pågått . genomförda insatser och åt- gärder har fört arbetet en bit på väg. Det finns behov av ytterligare foku- sering av programmet och en starkare förankring regionalt och inom flera politikområden för att programmet fullt ut ska kunna ge de effekter som åsyftas. En utvärdering av programarbetet bör därför genomföras . Utvärderingen bör ske i nära samverkan med representanter för turistnäringen. Stärkt samverkan inom Sverigefrämjandet Regeringens bedömning: Former och inriktning m.m. avseende stärkt samverkan mellan , utrikesförvaltningen och exportråd bör utredas. Skälen för regeringens bedömning: lämnar ett antal förslag till hur turistfrämjandet kan stärkas inom ramen för det arbete som utförs av och mellan de centrala aktörerna med an- svar för främjande av utrikeshandel, av utländska investeringar i , av det svenska näringslivets förmåga att konkurrera på interna- marknader och av en attraktiv Sverigebild. Sverigefrämjande i utlandet (NSU) utgör forum för samspel, samverkan och avstämning mellan dessa aktörer när det gäller profilering av Även om redan aktivt deltar i NSU:s arbete kan ytterligare insatser göras för att tydliggöra och ut- veckla turistfrämjandet som en del av en bred främjandeverksamhet, med ambitionen att ta till vara synergieffekter av ökad och stärkt samverkan. Detta gäller i synnerhet i utlandet där och representation måste bedömas som otill- I det föregående har regeringen föreslagit att statens ansvar ifråga om marknadsföring och marknadsbearbetning av som attraktiv destination avgränsas till att företrädesvis avse utlandsmarkna- Mot den bakgrunden bör det vara en strävan hos samtliga aktörer inom Sverigefrämjandet att söka och utveckla former för närmare sam- verkan, i synnerhet på de marknader där potentialen för ökad turism till är som störst. Det är främst i samverkan med utrikesförvaltningen och ex- portråd som möjliga synergier borde kunna sökas. (1992:247) med instruktion för utrikesrepresentationen framgår att det är en uppgift för utrikesförvaltningen att i verksamhetsländer där detta är lämpligt bidra till att skapa intresse för som turist- Prop. 2004/05:56 land genom att bistå och andra organi- sationer som har till uppgift att främja turism till . ex- portråd kan inom ramen för ett statligt uppdrag lämna relevant informa- tion och också ge andra former av stöd till företag inom turistnäringen. Former, inriktning m.m. avseende stärkt samverkan mellan , utrikesförvaltningen och bör därför utredas. Regeringens bedömning: Statistik som rör turismen och turistnäringen bör utvecklas så att den blir könsuppdelad. Regeringen avser att ge lämplig aktör i uppdrag att svara för ett sådant utvecklingsarbete. Skälen för regeringens bedömning: Det finns inga vedertagna mo- deller för hur beräkningar av antalet företag och vem som driver företa- gen eller antalet anställda fördelat på kön, ålder, etniskt ursprung, utbild- ningsnivå etc. skall tas fram. Det görs heller inga regelbundna beräk- ningar eller skattningar i . Enstaka studier av turistnäringen där man försökt göra bedömningar/skattningar har utförts, men de har olika beräkningsgrunder och är därmed inte direkt jämförbara. Könsuppdelad statistik som rör turismen och turistnäringen är en för- utsättning för att förstå arbetsfördelningen inom turistnäringen och vilken form av turism som utvecklas och till vem den vänder sig. Tillgång till ett sådant statistikunderlag är bl.a. en förutsättning för analys, utveck- lingsarbete samt planering av insatser och utbud. Statistiken kan utgöra en bas för forskningsinsatser. Ett sådant utvecklingsarbete bör därför prioriteras. Även statistik som redovisar regionala effekter av insatser på turistom- rådet bör utvecklas. Turistdelegationen har därför uppdragit åt SCB att utveckla statistik som visar på regionala effekter inom turismen med ut- gångspunkt från Nationalräkenskaperna. En förstudie skall lämnas till Turistdelegationen . Starka svenska turistiska utvecklingsområden Regeringens bedömning: Turistdelegationen bör ges i uppdrag att lämna förslag på starka svenska turistiska utvecklingsområden och ana- lysera vilka förutsättningar och hinder som finns för att utveckla dessa. Skälen för regeringens bedömning: Många av de länder konkurrerar med har genomfört kraftfulla och långsiktiga utvecklings- satsningar på sådana områden och därigenom skapat starka nischer för sina egna turistföretag att utvecklas i. Alpin skidåkning, golf på eller i , cykelturism i eller i är exempel på fokuserade satsningar som blivit utomordentligt framgångsrika. ningarna bedöms ha den potential som krävs för att kunna bli nationellt Denna typ av nationell tematisk utveckling skapar goda förutsättningar för ett nära och fokuserat samarbete mellan berörda intressenter, såväl centrala myndigheter, ideella organisationer, regionala och lokala organ, Prop. 2004/05:56 turistfrämjandeorganisationer och företag inom och utanför turistnä- Det skapar också en tydlig roll för det nationella turistiska främ- jandet som nav för dessa satsningar, ett starkt nätverk mellan deltagande företag och andra aktörer och det ger även förutsättningar för en aktiv kunskapsutveckling inom respektive tema. Turistdelegationen ansvarar för genomförandet av ett program för ökad innovationskraft inom turistnäringen (Innovationsprogrammet, se avsnitt 4.2). En slutrapport innehållande bl.a. en utförlig redovisning av pro- grammets genomförande, finansiering och effekter skall redovisas till regeringen () och dier (ITPS) . Med bl.a. innovationsprogrammet som grund bör förslag till starka svenska turistiska utvecklingsområden lämnas, baserad på en närmare analys av vilka förutsättningar och hinder som finns för att utveckla dessa. Regeringen avser därför att ge Turist- delegationen ett sådant uppdrag. 7.7Ökad tillgänglighet till turistattraktioner Regeringens bedömning: Regeringen avser att ge lämplig aktör i upp- drag att i samverkan med berörda sektorsmyndigheter göra en bred över- syn av vilka insatser som genomförts i syfte att göra olika typer av turist- attraktioner tillgängliga för personer med funktionshinder. Utifrån resul- tatet av översynen bör förslag till lämpliga åtgärder för att öka tillgäng- ligheten till turistattraktioner lämnas. Skälen för regeringens bedömning: Turistpolitikens mål syftar bl.a. till att det skall vara möjligt för alla att ta del av det utbud av upplevelser som riktar sig till turister, såväl kvinnor som män i . Framtidens konsumenter av dessa upplevelser kommer i ökande grad bestå av äldre personer och personer med funktionshinder. Turistpolitikens mål har en nära koppling till de handikappolitiska målen och arbetet med att göra hela samhället mera tillgängligt. finns det ett antal myndigheter som har ett särskilt sektorsansvar för att de handikappolitiska målen nås. För turistpolitiken är exempelvis tillgänglighetsskapande insatser på de transport- och kulturpolitiska områdena högt prioriterade. Här gör Ban- verket, , , , Riksantikvarieämbe- tet, och viktiga insatser. Handikappom- budsmannen har fått i uppdrag att arbeta fram en metod för att följa till- gänglighetsarbetet i kommunerna. Ett viktigt område ur turistisk syn- punkt där det dock saknas en samlad information om såväl hinder som möjligheter är tillgängligheten till olika turistattraktioner. Allmänna arvs- fonden har bl.a. bidragit i finansieringen av en rad olika projekt som syftar till att göra turistattraktioner tillgängliga. Det behövs dock bättre information om och konkreta förslag till hur tillgängligheten kan bli bättre. Regeringen avser därför att ge lämplig aktör i uppdrag att i samverkan med berörda sektorsmyndigheter göra en bred översyn av de insatser som genomförts i syfte att göra olika typer av turistattraktioner tillgängliga för personer med funktionshinder. Utifrån resultatet av översynen bör förslag till lämpliga åtgärder för att öka tillgängligheten till turistattraktioner Prop. 2004/05:56 lämnas. Turism är en tillväxtbransch och en kraft för regional utveckling. Den kan bidra till att höja livskvaliteten för invånarna i en region genom ett ökat utbud av aktiviteter, genom att skapa inkomster för lokala företag och genom ökad sysselsättning. Ett framgångsrikt turistfrämjande i alla led kan också bidra till att skapa internationell goodwill. En av förutsätt- ningarna för detta är att statens instrument för ändamålet fungerar väl. I avsaknad av tydliga företrädare i en fragmenterad näring har den offentliga sektorn ofta agerat för att ge turismen legitimitet. Innanför lan- dets gränser förmodas inte staten prioritera någon enskild bransch, vare sig strukturellt eller organiserat, men kan ta initiativ till att arbeta med delar av branscher . Utomlands arbetar staten för att värna, föra fram och stödja såväl nationella intressen som det egna näringslivet. Dess samlade främjande omfattar import, export, investe- ringar samt turism. Turistindustrin har speciella förutsättningar till följd av ett högt bero- ende av samhällets resurser. En stor andel av turisters upplevelser sker på offentliga arenor. Industrins aktörer har möjlighet att knyta sina konsumenter till attraktiva och kopplade produkter inom dessa arenor. nationella varumärken är av stor betydelse, skapar kännedom och attrak- tion av landet. Det finns flera sätt att beskriva turistindustrins komplexa ekonomi på, dock förmedlar inget av dem en heltäckande bild. Den främsta orsaken till det är att turismens ekonomi utgörs av delar av företag från flera olika branscher. Det i sig självt är kanske det tydligaste tecknet på att turist- industrin är under utveckling som industri. Trots att denna industri i vardande enbart i omsatte , varav 43,5 miljarder var exportinkomster, och sysselsatte drygt 126 000 årsanställda håller den sig inte med någon etablerad terminologi, ingen statistik för helheten och inga tydliga företrädare utåt. Den förfogar dock över en mängd offentliga organisationer på nationell och regional nivå, vilka arbetar för att stödja och utveckla turistiska verksamheter. Industrin kan beskrivas som till vissa delar omogen och viss mån ickekommersiell. Ett särdrag för turismen är att konsumtion av dess produkter kräver förflyttning av kunden till produkten, istället för som brukligt är tvärtom. Rese- och turistindustrin är en samlingsbenämning på en mängd före- tag som till stor del tillhör olika branscher. Vissa av dessa branscher hanterar så många och så specifika frågor att de skapar större tillhörighet med respektive bransch än med turistindustrin. I syfte att kartlägga och utvärdera verksamheten hos de offentliga de- larna av turistfrämjandet samt klarlägga eventuella samordningsvinster inom Sverigefrämjandet tillsatte regeringen denna utredning. Utredningens huvudförslag är: 1.En ny myndighet för turistfrämjandet inrättas. arbeta övergripande utifrån det av och tu- ristnäringen gemensamt framtagna strategiprogram, Framtids- programmet, verka för att skapa förståelse för de förutsättningar inom vilka turistindustrin kan utvecklas, utgöra en aktiv part inom övrigt Sverigefrämjande genom att ut- arbeta kriterier för främjandets struktur och deltagande i främ- jandet i utlandet, aktivt uppmuntra den privata turistindustrin att delta i partner- skap inom utvalda affärsområden, arbeta för att icke-turistiska aktörer (t.ex. stora svenska företag) med intresse av att associeras med i högre grad invol- veras i turistfrämjande. Förslaget innebär att Turistdelegationen läggs ned och att statens ägande och finansiering av avvecklas efter överenskommelse med den andre ägaren. 2.En interdepartemental samrådsfunktion i strategiska frågor rörande turistindustrins tillväxt inrättas för att tillgodose samordningsbehovet för turistfrågor mellan och andra berörda departement, bl.a. Miljdepartementet, samt Kulturdeparte- mentet. 3.För att tydliggöra turistfrämjandets ställning inom Sverigefrämjan- det bör följande åtgärder genomföras: utarbetande av former för ömsesidigt utbyte inom styrelserepre- sentationen för aktörer inom turist- respektive övrigt Sverige- främjande, utarbetande av former för att placera ansvariga representanter för statligt turistfrämjande, såväl från den nya myndigheten som från , i NSU, jande i Utlandet. Förslagen är i enlighet med direktiven statsfinansiellt neutrala.