prop · GS031d11 · 2004-09-20 00:00:00 — Dessa regeländringar hade en dämpande effekt på medelsjukpenningen och därmed även på utgifterna motsvarande . Utan regeländringarna skulle medelsjukpenningen ha ökat . Nedan redovisas utvecklingen vad avser antalet dagar med sjukpenning per registrerade försäkrade i åldrarna . Källa: RFV. Sjuktalet är antalet dagar med sjukpenning per registrerade försäkrade i åldrarna . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Den särskilda satsning som gjordes för att förstärka utbildningen i försäkringsmedicin innebar en omfattande utbildning av handledare. Drygt 130 försäkringsläkare och drygt 100 handläggare genomgick en handledarutbildning för att i nästa steg föra utbildningen vidare till i stort sett samtliga läkare i . 2004 har denna utbildning nått drygt 3 300 läkare i landet. Sammanlagt beräknas ca 5 600 läkare ha utbildats . Vidare har planeringen av de fördjupade utbildningarna i försäkringsmedicin för i första hand 300 distriktsläkare och 600 företagsläkare slutförts , vilket har resulterat i att en omfattande utbildning i RFV:s regi och i samarbete med , och Föreningen Svensk Företagshälsovård kommer att genomföras . avsattes även medel för att ytterligare förstärka försäkringsläkarresurserna hos försäkringskassorna. fanns totalt drygt 390 försäkringsläkare av vilka närmare 60 var nyrekryterade. Dessutom har den tillgängliga försäkringsläkartiden utökats genom att tjänstgöringstiden för tidigare anställda försäkringsläkare har utökats. Vidare har i allt högre utsträckning försäkringsläkarverksamheten integrerats i försäkringskassornas inre arbete, som det finns en medveten strategi att förstärka deras roll att arbeta utåtriktat och som ovan nämnts delta i utbildningar för och i dialoginsatser med vårdgivare och motsvarande. Den till 2003 ökande sjukfrånvaron är en av de viktigaste samhällsfrågorna. Det finns ingen enkel och entydig faktor som går att identifiera. I ställer handlar det om flera faktorer som berör arbetsorganisation, arbetsmiljö, livssituation, ersättningssystemets utformning och tillämpning, läkarnas beteende, administrativa problem, konjunkturen m.fl. områden. I en rapport som presenterades av Expertgruppen för Studier i Offentlig Ekonomi (), Den svenska sjukan sjukfrånvaro i åtta länder (Ds 2002:49), konstateras att sjukfrånvaron i liksom i och både ligger på en högre nivå och ökat snabbare än i andra länder. Däremot går det inte att, utifrån den begränsade analysen, dra några definitiva slutsatser om orsakerna till skillnaderna mellan och andra länder. Det finns dock enligt rapporten indikationer på att den svenska arbetskraftens åldersstruktur, den höga sysselsättningsgraden bland äldre, den höga kvinnliga förvärvsfrekvensen och hög andel fast anställda bidragit till en högre och mer konjunkturkänslig sjukfrånvaro. En uppföljning av den ovan nämnda rapporten presenterades Den svenska sjukan 2 regelverk och försäkringsmedicinska bedömningar i åtta länder (Ds 2003:63). I rapporten visas att endast en femtedel av skillnaden jämfört med de europeiska länder och de länder som har låg frånvaro kan förklaras av att köns- och åldersfördelningen, branschsammansättning samt anställningsförhållanden ser annorlunda ut i . Vidare framgår att svenska läkare inte är mer benägna att utfärda intyg om sjukskrivning än läkare i andra länder. Av rapporten framgår även att kunskapsunderlaget måste förbättras och att en studie av sjukförsäkringen, förtidspension och olika typer av kompletterande avtalsförmåner, i nära samverkan med några andra länder, skulle vara av stor betydelse för att kunna förklara den höga svenska sjukfrånvaron. Kvinnor har högre sjukfrånvaro än män och sjukfrånvaron har ökat snabbare för kvinnor. Det finns få vetenskapliga studier om orsakerna till detta, och ännu färre om möjligheterna att påverka dessa förhållanden. Möjliga orsaker till kvinnors högre sjukfrånvaro kan vara att kunskapen inom medicin är mindre vad gäller diagnostisering, behandling, rehabilitering respektive prevention av kvinnors besvär och att kvinnor oftare har arbeten som är ergonomiskt eller psykosocialt krävande. En ytterligare orsak kan finnas i ökade krav i kvinnodominerade arbeten . Antalet kvinnor som har arbete med hög anspänning men med liten egen kontroll ökar. Att arbetsmarknaden förbättrades bidrog sannolikt också till att öka sjukfrånvaron. Dels hade fler människor direkt tillträde till sjukförsäkringen när antalet sysselsatta ökade, dels är människor ofta mer benägna att sjukskriva sig när arbetsmarknaden blir bättre. En analys från visar bl.a. att ett försämrat arbetsmarknadsläge har haft stor betydelse för den nedgång som har skett bland de korta sjukfallen. presenterade RFV en studie om regionala skillnader. I rapporten redovisas i vilken utsträckning dessa skillnader beror på olikheter i kommuners befolkningssammansättning, socioekonomiska situation och arbetsmarknadsstruktur. Resultaten visar att tolv mätbara faktorer inom dessa områden tillsammans förklarar av de regionala skillnaderna. Exempel på sådana faktorer är utbildning, ålder, arbetslöshet och föräldraledighet. Bland annat framgår att andelen högskoleutbildade är en av faktorerna som dämpar utgifterna för sjukpenning och sjukersättning (f.d. förtidspension). En faktor som är betydelsefull och som driver upp kostnaderna är andelen födda i andra nordiska länder än . I rapporten pekas dock på att regionala skillnader även kan bero på sådana faktorer som läkartäthet, försäkringstillämpning samt kultur och attityder hos befolkningen. Dessa faktorer har dock inte prövats i studien. gjordes stora satsningar för att komma tillrätta med den fortsatt höga frånvaron i arbetslivet på grund av sjukdom. Bland annat genomfördes från förändringar i sjukförsäkringen i syfte att öka precisionen vid sjukskrivning (prop. 2002/03:89). En viktig utgångspunkt i propositionen var att den återstående arbetsförmågan bör tas tillvara i ökad utsträckning. Uppmärksamheten bör vara riktad på den arbetsförmåga som den försäkrade har inte på arbetsoförmågan. Underlagen för beslut om sjukskrivning skall bli bättre och utbildningen i försäkringsmedicin förstärkas och försäkringsläkarna skall bli fler. Vidare skall vid behov begära att en försäkrad deltar i ett avstämningsmöte för bedömning av det medicinska tillståndet, arbetsförmågan samt behovet av och möjligheterna till rehabilitering. Dessa regeländringar har enligt RFV bland annat inneburit en större aktivitet hos försäkringskassorna, främst genom att man tidigare i sjukfallen strävar efter ett adekvat beslutsunderlag. Detta förändringsarbete har således påbörjats och regeringen bedömer och utgår ifrån att effekterna av detta arbete kommer att få fullt genomslag och kommande år. har en arbetsgrupp inom i en departementspromemoria (Ds 2004:16) lämnat förslag om den närmare utformningen av ett system med ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare på hela arbetsmarknaden. Insatserna skall leda till minskad ohälsa 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 och lägre sjukpenningkostnader och därigenom även kunna ge arbetsgivare lägre kostnader. Förslag om dessa regeländringar avses föreläggas . Utvecklingen inom området är fortsatt oroande, framför allt med hänsyn till det fortsatt stora antalet långtidssjukskrivna som finns. Dessa sjukfall genererar stora kostnader för försäkringen eftersom de står för en stor andel av de utbetalda nettodagarna. hade totalt 122 000 personer varit sjukskrivna än . Med hänsyn till de regelförändringar som skett, sammantaget med det fortsatta förändringsarbete som pågår, gör regeringen bedömningen att förutsättningar finns att halvera frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning . En närmare redovisning av utvecklingen av sjukfrånvaron samt en närmare analys av denna lämnas i bilagan Avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa som finns sist under detta utgiftsområde. Rehabilitering omfattar utgifter för rehabiliteringspenning, köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster m.m. och förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Dessutom får högst av de beräknade utgifterna för sjukpenning användas för samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Utgiftsutvecklingen för rehabiliteringspenningen styrs av dels antalet ersatta dagar, dels medelersättningens storlek. Antalet ersatta dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets administration. Även demografiska förändringar samt frånvaroförändringar på individnivå har betydelse för utvecklingen. Medelersättningens storlek påverkas framför allt av regelverket och löneutvecklingen i samhället. Utgiftsutvecklingen påverkas också av i vad mån hinner med att bedöma behovet av rehabilitering och påbörja samordnade rehabiliteringsinsatser. var de totala kostnaderna för rehabilitering . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 kommer som använts för samverkan inom rehabiliteringsområdet. Om en försäkrad påbörjar en arbetslivsinriktad rehabilitering skall bevilja rehabiliteringspenning. Kostnaderna för rehabiliteringspenning har ökat . var kostnaderna för rehabiliteringspenning . uppgick kostnaderna för rehabiliteringspenning till ca . Avvikelse från tillgängliga medel/anslagskredit 1 Överföringsbelopp har dels omdisponerats, dels dragits in. Målet för verksamhetsområdet mot ohälsa är att de försäkrade som varit sjukskrivna längre än skall veta vilken handläggare på som är deras kontaktperson. Detta mål är inte uppfyllt. En undersökning har visat att av männen och av kvinnorna hade fått information om vem på som är deras kontaktperson. Det rådet inga nämnvärda skillnader mellan hur män och kvinnor upplevt själva kvaliteten i kontakten. Däremot spelar sjukskrivningsperiodens längd en stor roll för hur de tillfrågade svarat i undersökningen. Kännedomen om vem som är den egna kontaktpersonen är högre ju personen varit sjukskriven. Av de som varit sjukskrivna eller hade drygt var fjärde hunnit få information om vem som var den egna kontaktpersonen. Motsvarande siffra var bland dem som varit sjukskrivna än . Däremot upplever de som varit sjukskrivna än att helhetsintrycket av kontakten med kontaktpersonen är sämre än den grupp som varit sjukskriven eller . I den förra anser att kontakten varit mycket eller ganska bra mot i den senare gruppen. ansvarar för att samordna samhällets resurser för rehabilitering så att de tillsammans bildar en väl fungerande enhet. skall samordna och utöva tillsyn över de insatser som behövs för rehabiliteringsverksamheten enligt lagen om allmän försäkring (AFL). skall också, om den försäkrade medger det, samverka med andra aktörer i rehabiliteringsarbetet (22 kap. 5 § AFL). Antalet personer som varit aktuella för samordnad rehabilitering har ökat jämfört med och 2002. Tabell 2.8 Antal sjukskrivna som varit aktuella för samordnad rehabilitering 20012003 Andelen personer som varit sjukskrivna i minst och som funnit vara i behov av samordnad rehabilitering är dock oförändrad . Tabell 2.9 Andel sjukskrivna (och längre) med pågående samordnad rehabilitering 20012003 RFV har satt upp riksmålet att av de personer som genomgår samordnad rehabilitering skall ha fått en ökad arbetsförmåga. Av de personer som genomgick samordnad rehabilitering fick en ökad arbetsförmåga (för män och för kvinnor). Detta är en klar förbättring jämfört med både 2001 och 2002. Det innebär också att RFV:s riksmål på har uppnåtts. Den statistik som dessa uppgifter baseras på har dock vissa kvalitetsbrister och bör därför betraktas med försiktighet. Resultatet från andra studier, bl.a. inom tyder på något sämre resultat. Dock behäftas även dessa studier med vissa tolkningsproblem. Tabell 2.10 Andel av de försäkrade som genomgått samordnad rehabilitering som ökat sin arbetsförmåga 6 månader efter avslutad rehabilitering 20012003 Administrationskostnaden per person avseende samordnad rehabilitering 2003 har ökat något jämfört med och 2002. Kostnaden var 2003 jämfört med 2001 och med 2002. För personer som är sjukskrivna och arbetslösa tar det innan rehabiliteringen startar och den är inte lika lyckosam som för dem med en anställning. Av dem som är sjukskrivna och arbetslösa får en ökad arbetsförmåga efter avslutad rehabilitering, att jämföras för dem med en anställning. Att rehabiliteringen lyckas sämre för de arbetslösa sjukskrivna beror på att dessa personer ofta har en mer komplex proble- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 I rapporten hos personer som är sjukskrivna och arbetslösa (RFV Redovisar 2002:1) framgår att av sjukskrivna arbetslösa uppfyller någon eller några av de sociala riskfaktorerna psykiska besvär, missbruk och ogift/frånskild mot hos sjukskrivna anställda. Köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster m.m. disponerade försäkringskassorna i form av särskilda medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar, särskilt bidrag samt resor till och från arbetet. Försäkringskassorna har förbrukat för detta ändamål, vilket är mer än 2002. Det är främst köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster som ökat. Jämfört med 2002 har köpen ökat med till . Tabell 2.11 Förbrukade medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster m.m. 20012003 Köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster Köp av arbetstekniska hjälpmedel Resor till och från arbetet 1 finansieras samverkan via de av sjukpenninganslaget som får användas för samverkan inom rehabiliteringsområdet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 har möjlighet att av de särskilda medlen köpa de utredningar som behövs för att kunna ta ställning till rätten till sjukpenning och behovet av rehabilitering i de fall arbetsgivarens möjligheter är uttömda. delades köpen av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster upp i försäkringsmedicinska utredningar, arbetslivsinriktade rehabiliteringsutredningar och köp av aktiva åtgärder som till exempel utbildningar och arbetsträningsplatser. delas köpen endast upp i utredningar och aktiva åtgärder. Utredningarna utgör en allt större andel av köpen. Av de arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster som köper avser de allra flesta, , personer med sjukdomar kopplade till . är köp till personer med en psykisk diagnos, inklusive s.k. utmattningsdepression/utbrändhet. Förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen Regeringens uppdrag till RFV och AMS att inleda en förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen består av tre deluppdrag. RFV skall utveckla en metod för tidig, fördjupad bedömning av arbetsförmågan och behovet av rehabilitering. Vidare skall RFV utveckla metodiken i försäkringskassornas handläggning av sjukfall och rehabiliteringsärenden samt förtydliga rehabiliteringssamordnarnas yrkesroll. Slutligen skall AMS och RFV genomföra en pilotverksamhet avseende en samordnad organisation mellan och arbetsförmedlingen för arbetslivsinriktad rehabilitering (FAROS). Förnyelsearbetet skall bedrivas . Enligt regeringens uppdrag skall de metoder och arbetssätt som visar sig fungera väl spridas successivt och senast vid utgången av 2004 tillämpas fullt ut i hela landet. Statskontoret har regeringens uppdrag att följa och utvärdera verksamheten. Uppdraget skall slutrapporteras . Inom deluppdrag 1 och 2 har det utarbetats en sammantagen beskrivning av gemensamt förhållningssätt och gemensamma metoder inom ohälsoarbetet. har RFV och försäkringskassorna kommit överens om att implementera det förhållningssätt och de metoder som utarbetats inom utvecklingsarbetet. Detta har skett i form av en utbildning i ett gemensamt förhållningssätt och gemensamma arbetsmetoder inom ohälsoområdet (den s.k. SFA-utbild- Målet för SFA-utbildningen är att säkerställa att handläggare, chefer och länsledning ges förutsättningar att genomföra det praktiska förändringsarbetet. Utbildningen genomfördes mellan och totalt har drygt 5 000 personer utbildats. lämnade Statskontoret en lägesrapport för deluppdrag 1 och 2. Statskontoret beskriver ett splittrat metodutvecklingsarbete. Dessutom menar man att implementeringen av de nya arbetsmetoderna i vissa delar är osäker. Denna lägesrapport omfattade emellertid inte implementeringen av SFA-utbildningen. lämnade Statskontoret en lägesrapport för deluppdrag 3 som genomförs i fem områden (FAROS). Statskontoret anser att pilotverksamheten tycks fungera väl i betydelsen att de inskrivna möter en sammanhållen verksamhet med ett tydligt kundfokus. Statskontoret bedömer att man inom projektet har uppnått en samsyn kring hur projektet skall styras och en balans mellan resultatorientering och orientering mot mer långsiktiga målsättningar om metodutveckling. Statskontoret betonar det arbete som bedrivs med att finna effektivare metoder att slussa ut personer i arbete. redovisade RFV i vilka avseenden FAROS ytterligare behöver utvecklas innan erfarenheter och metoder sprids till övriga landet. De utvecklingsområden som redovisas är: -För att minska antalet deltagare som efter relativt lång rehabilitering återgår till måste kvaliteten på insatserna under rehabiliteringens inledning utvecklas. -Mer tid för individuellt stöd till deltagarna och till uppföljning, per halvår och deltagare. -Ärendemängden per handläggare skall genom ytterligare rekryteringar minskas till 30 ärenden per arbetsförmedlare. -Mer tid till företagskontakter. -Utarbetande av rutiner för lokal metoddialog inför den kommande implementeringen i hela landet. redovisade AMS och RFV hittillsvarande erfarenheter av arbetet med det kompletterande uppdraget inom deluppdrag 3 dvs. arbetet med sjukskrivna anställda som behöver byta arbete. Av redovisningen framgår att verksamheten startade och kommer att om- fatta 300 personer. Resultatmålet är att av dessa skall ha påbörjat arbete (även subventionerad anställning) eller reguljär utbildning . För att genomföra det kompletterande uppdraget har AMS och RFV avsatt 8 av de som kan användas för förnyelsen av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. De insatser som erbjuds den nya målgruppen bygger på den metodik som utarbetats för arbetslösa sjukskrivna inom pilotverksamheten FAROS. För att rekrytera sjukskrivna som inte kan återgå till sin nuvarande anställning har man utgått från individens egen motivation och drivkraft och tagit in intresseanmälningar från målgruppen. I deltog 240 personer. hade ännu inga anställningar skett med det nya anställningsstödet för långtidssjukskrivna. Utifrån hittillsvarande erfarenheter uppskattar AMS och RFV målgruppen på nationell nivå till 10 00016 000 personer. får svara för statens samlade kostnader för samverkan då både länsarbetsnämnd och försäkringskassa deltar i en samverkansinsats. Detta har bidragit till att kostnader för samverkansinsatser stigit kraftigt . Genom de ändrade förutsättningarna för finansiering av samverkansinsatser, i enlighet med proposition 2002/03:2, disponerar försäkringskassorna högst av sjukpenninganslaget (1,2003 och 2004) för samverkan inom rehabiliteringsområdet. Försäkringskassorna har använt för olika insatser, varav avser länsarbetsnämndernas kostnader (använde försäkringskassorna för samverkan). Den dominerande målgruppen för samverkan är arbetslösa sjukskrivna. Totalt utgör av utgifterna statens samlade kostnader för samverkan kring denna målgrupp. I en rapport till regeringen redovisar AMS och RFV att och har totalt 12 178 arbetslösa sjukskrivna fått del av de insatser som försäkringskassorna och länsarbetsnämnderna bedriver gemensamt inom ramen för AMS och RFV:s nationella handlingsplaner. Av dessa har 3 452 personer (28,) fått ett arbete (med eller utan subvention) 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 eller en utbildning, varav 2 294 () . 1 738 personer () har återgått till ansvar på grund av att de antingen fått sämre hälsa eller att det har visat sig att de inte har möjlighet att arbeta. Resten deltar i aktiva insatser eller söker arbete inom arbetsförmedlingens verksamhet. Av de 3 205 personer som och fått arbete har 2 128 fått det med hjälp av stöd till arbetsgivaren, varav 1 800 med lönebidrag. AMS och RFV anger att det stora behovet av stöd till arbetsgivare hänger samman med att många av personerna har stått utanför arbetsmarknaden . Kvinnorna utgör av de personer som omfattats av denna samverkan . Ett lika stort antal kvinnor som män har fått arbete utan stöd, men en betydligt större andel män har erhållit arbete med stöd. så många kvinnor som män finns emellertid i reguljär utbildning. uppgår samverkanskostnaderna till , varav avser länsarbetsnämndernas kostnader. Länsarbetsnämndernas kostnader utgörs av deras förvaltningskostnader (), aktiva rehabiliteringsinsatser (), bidrag till arbetsgivare () samt aktivitetsstöd (). RFV:s prognos för hela 2004 är att totalt kommer att användas för samverkan inom rehabiliteringsområdet, varav avser länsarbetsnämndernas kostnader. Målet är att av personerna skall ha arbete med eller utan subvention . Det pågår även samverkan kring arbetslösa sjukskrivna utöver de riktlinjer som de nationella handlingsplanerna anger. Denna samverkan bedrivs ofta tillsammans med socialbidrags- och arbetsmarknadsenheter inom kommunerna. Dessa personer står oftast längre från arbetsmarknaden och har behov av mer omfattande åtgärder. Det pågår även samverkan med vårdcentraler och sjukhus kring personer som är eller riskerar att bli långtidssjukskrivna. För denna samverkan saknas i stort uppföljning eller utvärdering av resultaten. Detta är ett viktigt förbättringsområde och RFV och försäkringskassorna har givit hög prioritet åt att ta fram underlag för överenskommelser och uppföljningar av samverkansinsatser. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 I regleringsbrevet fick RFV i uppdrag att följa hur de statliga medlen för samverkan används. RFV fick även i uppdrag att följa upp försäkringskassornas tillämpning av riktlinjerna för samverkan. Den uppföljning som gjorts av RFV redovisar en rad insatser som kan vara värdefulla för den sjukskrivne. Verket menar dock att det kan vara oklart om samverkansmedlen är rätt finansieringsform. RFV har därför inlett ett arbete för att förbättra styrningen och uppföljningen av denna verksamhet. Enligt uppdrag i regleringsbreven till RFV och AMS skall de redovisa antalet sjukskrivna arbetslösa och . Bland samtliga pågående sjukfall var 35 900 personer arbetslösa och inskrivna på arbetsförmedlingen. var motsvarande antal 34 270. I årsredovisningen uppger RFV att erfarenheterna från pekar på att antalet är en underskattning av det antal sjukskrivna som saknar anställning. Underskattningen anses bero på att en del av de sjukskrivna avaktualiseras från arbetsförmedlingen på grund av sin sjukskrivning. RFV menar därför att antalet arbetslösa sjukskrivna vid de bägge mättidpunkterna snarare bör ligga mellan 40 000 och 45 000, vilket motsvarar av samtliga pågående sjukfall. Regeringen anser att det är oroväckande att återgång i arbete från långvarig sjukskrivning sker i alltför liten utsträckning. Av de sjukfall som varat längre än och som avslutades övergick cirka hälften till sjuk- och aktivitetsersättning. Socialförsäkringsadministrationens arbete med att förkorta sjukperioderna och återföra sjukskrivna till arbetslivet behöver förbättras. Visserligen har resultaten inom verksamhetsområdet mot ohälsa förbättrats jämfört med . Antalet sjukskrivna som varit aktuella för samordnad rehabilitering har ökat. Av dessa har ökat sin arbetsförmåga efter avslutad rehabilitering, vilket innebär att RFV:s riksmål på har uppnåtts. Det är dock fortfarande alltför många sjukskrivna som är passivt sjukskrivna utan att delta i någon form av rehabiliteringsåtgärd. Endast 810pro- cent av dem som har varit sjukskrivna mer än har funnit vara i behov av samordnad rehabilitering. Dessutom är det alltför få av de sjukskrivna som vet vem som är deras kontaktperson på . Knappt hälften () av männen och av kvinnorna vet vem som är deras kontaktperson. Dessa resultat är oacceptabla med tanke på de resurser som tillförts socialförsäkringsadministrationen för arbetet mot ohälsan.