prop · GS031 · 2004-09-20 00:00:00 — Genom en internationell överenskommelse kommer möjligheterna att undanhålla informa- tion om tillgodohavanden i utlandet att minska. Förhoppningen är att förändringen kommer att träda i kraft som en följd av att EU:s så kallade sparandedirektiv införlivas i medlemsländerna samt i ett antal så kallade tredjeländer och oberoende territorier. Regeringen verkar också, såväl inom EU som inom , för att informationsutbytet mellan länder utvecklas ytterligare. För internationella företags prissättning av interntransaktioner har lämnat vissa förslag om utvidgad kontrolluppgiftsskyldighet. Förslagen har remissbehandlats och frågan bereds vidare inom med inriktning på en proposition . Såväl som har i tidigare betänkanden och rapporter relativt ingående belyst olika möjligheter till schablonbeskattning. Betänkan- dena och rapporterna liksom även efterföljande remissbehandlingar visar emellertid på ett stort antal problem som inte fått någon slutlig lösning. Bärande tankar bakom förslagen till schablonbeskattning är att försöka åstadkomma ett rättvisande skatteuttag och att minska omfattningen av skattefusk och svartarbete. har därför tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att se över möjligheterna för vissa branscher att använda schabloniserade inslag som komplement till nuvarande skatteregler och att utforma förslag till lagtext. Arbetsgruppen skall redovisa resultatet av sitt arbete . 1.7.3Grön skatteväxling och andra styrmedel ekonomiska vårproposition angav regeringen att det samlade utrymmet för grön skatteväxling är . har en skatteväxling om genomförts. föreslår regeringen en grön skatteväxling med netto . planeras en skatteväxling med . I de energi- och miljöskattehöjningar som genomförts tidigare inom ramen för den gröna skatteväxlingen har tyngdpunkten legat på höjda skatter på el och uppvärmningsbränslen. Det övergripande syftet med skatteväxlingen är att bidra till att de av fastställda miljömålen nås. Detta förutsätter att åtgärder riktas mot flera sektorer. Transportsektorn står nu för den största ökningen av koldioxid- utsläppen. Tyngdpunkten i den gröna skatteväxlingen bör därför läggas på höjda skatter för transportsektorn. Regeringen föreslår därför följande åtgärder: -En höjning av fordonsskatten för bensindrivna personbilar och för dieseldrivna personbilar med -En höjning av fordonsskatten för lätta lastbilar . -Sänkt dieselskatt för skogs- och -En höjning av elskatten med /kWh för hushåll och servicesektorn. För att ytterligare öka miljöstyrningen i fordonsbeskattningen bör en omläggning av fordonsskatten för personbilar och andra lätta fordon genomföras enligt det förslag som presenterats av . Förslaget innebär att fordonsskatten relateras till fordonets koldioxidutsläpp. Regeringen avser att återkomma med förslag till en sådan skatteomläggning så att nya regler skall kunna träda i kraft . De redovisade skattehöjningarna, med avdrag för sänkt dieselskatt till jord- och skogsbruket, växlas mot skattesänkningar i form av höjda grundavdrag för låg- och medelinkomst- tagare med . införs ett system för handel med utsläppsrätter inom EU. Systemet omfattar utsläpp av koldioxid från energi- omvandlingssektorn och energiintensiv industri. Utsläppshandel är ett klimatpolitiskt instrument som skall styra mot minskade utsläpp av koldioxid från dessa sektorer. Den sammantagna mängden utsläppsrätter som tilldelas anläggningar inom EU avgör hur stora utsläppen i EU kan bli. De svenska anläggningar som ingår i handelssystemet, med undantag för kondenskraftverk och oljeraffinaderier, betalar koldioxidskatt för sin bränsleförbrukning. Införandet av utsläppshandel innebär därför att två medel används för att styra mot samma mål. En samordning av dessa medel är nödvändig för att uppnå en effektiv miljöstyrning som svenska företags internationella konkurrenskraft värnas. För att säkerställa en tillräcklig omfattning av svensk elproduktion är det viktigt att skapa förutsättningar för framtida investeringar i högeffektiv kraftvärmeproduktion. Eftersom systemet för handel med utsläppsrätter ännu inte har börjat tillämpas, är det dock osäkert hur priset på utsläppsrätter kommer att utvecklas. Det är därför för tidigt att ta ställning till hur samordningen av de två styrmedlen bör utformas. Regeringen avser dock att följa utvecklingen av handelssystemet och återkomma med ett samlat ställningstagande till koldioxidskattens framtida utformning i den handlande sektorn ekonomiska vårproposition. Tabell 1.11 Viktiga skatteförändringar Periodiserade budgeteffekter förhållanden, Fortsatt kompensation för allmän pensionsavgift Slopad arvs- och gåvoskatt Sänkt dieselskatt jord- och skogsbruk m.m. Hållbar utveckling, med dess ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensioner, är ett övergripande mål för regeringens politik. De ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna i utvecklingen skall, för att få ett så heltäckande underlag som möjligt, integreras i beslutsprocesser. En sådan ansats är också nödvändig för en utveckling där de tre dimensionerna kan verka ömsesidigt understödjande. Då en samordnad politik för hållbar utveckling ställer krav på bland annat sätt att arbeta har ett särskilt kansli inrättats vid Statsrådsberedningen. Samordningskansliet för hållbar utveckling arbetar med att koordinera arbete med hållbar utveckling. Kansliet har till uppgift att vidareutveckla den nationella strategin för hållbar utveckling, bland annat med utgångspunkt i framtida befolknings- förändringar. Kansliet skall vidare fungera som idéskapare och har som uppgift att utveckla internationella agerande i hållbarhets- frågor, både inom EU och FN. Regeringen avser att inrätta ett nationellt forum för hållbar utveckling . Forumet skall bygga vidare på den dialog som vuxit fram genom det framgångsrika Agenda 21- arbete som bedrivits i , men som behöver vitaliseras. Det skall också vara en viktig kugge i den kontinuerliga processen med att följa upp åtagandena från samt utgöra ett stöd för kansliet i Statsrådsberedningen i dess arbete med hållbar utveckling. Det särskilda anslaget för att stödja klimatinvesteringar, KLIMP, är ett viktigt instrument i klimatpolitiken. I budget- propositionen föreslår regeringen att bemyndigandet att ingå avtal skall ökas med till . Därutöver anslås 2005 och beräknas . Miljöpolitiken är en viktig del av regeringens politik för hållbar utveckling. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Ett långsiktigt arbete pågår med att nå de av beslutade miljökvalitetsmålen och delmålen. Som aviserats i vårpropositionen höjs anslagen till biologisk mångfald med 2005 och 2006. Därtill höjs ett flertal mindre anslag, främst inom jordbrukets område, såsom för djurskydds- register, ekologisk produktion, närslakt m.m. Som ett led i jordbruksöverenskommelsen höjs anslagen till åtgärder för landsbygdens miljö och struktur med 2006 och . En god vattenkvalitet är en av de viktigaste frågorna . Det svenska arbetet med genomförande av EG:s ramdirektiv för vatten har påbörjats vid de utsedda vatten- myndigheterna. Regeringens ambitioner för det omfattande arbete som skall genomföras innebär att extra resurser avsätts för vattenarbetet. Kommissionens förslag till ny europeisk kemikalielagstiftning, REACH, kommer att ha avgörande betydelse för möjligheterna att nå kemikaliemålen. Kemikalieinspektionens delta- gande i arbetet är viktigt. Sedan 1999 års ekonomiska vårproposition redovisas gröna nyckeltal som ett komplement till de ekonomiska nyckeltalen. Syftet med gröna nyckeltal är att spegla den nationella utvecklingen för viktiga miljöproblem på ett enkelt och informativt sätt. Över längre tidsperioder ger gröna nyckeltal information om utvecklingen mot det övergripande miljökvalitetsmålet att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Variationerna i nyckeltalen mellan enstaka år är dock ofta ett resultat av väderleks- och konjunkturvariationer. Den totala energianvändningen har ökat , men över tiden har det skett en successivt minskad energianvändning i relation till BNP. Indikatorer över total energi- användning och energieffektiviseringen är dock en något inexakt mätare av utvecklingen mot miljömålen eftersom miljöpåverkande utsläpp inte är direkt relaterade till själva energi- användningen eller till tillväxten i . Utsläppsindikatorer är därför nödvändiga som komplement till denna indikator. utsläpp av koldioxid minskade kraftigt , mycket tack vare att den energipolitik som bedrevs syftade till att minska oljeberoendet. Omkring 1990 planade emellertid den nedåtgående trenden ut och utsläppen har stabiliserat sig kring nivå. Utsläppen 2002, inklusive utsläpp från internationell luft- och sjöfart, låg strax nivå. Om utsläppen från internationell sjö- och luftfart exkluderas låg utsläppen i stället något års nivå. har de svenska utsläppen av svaveldioxid minskat kraftigt. har dessa utsläpp minskat . Till stor del är detta ett resultat av ökad användning av olja med låg svavelhalt och ny reningsteknik. De svenska utsläppen av kväveoxider har också minskat, . Förbättrade förbrännings- och reningstekniker inom transportsektorn är främsta orsaken till denna minskning. Halterna av kväve och fosfor i havet utgör en indikator på näringstillståndet i havet. minskade belastningen på haven av dessa föroreningar. De svenska utsläppen av gödande kväve och fosfor till haven har minskat något . Det är främst reningsverkens kväveutsläpp som minskat men även jordbrukets utsläpp har reducerats . Jordbrukens utsläpp av fosfor har också minskat . Halterna av de flesta luftföroreningar i svenska tätorter minskade markant från 1980- talet och . /2001 är denna trend emellertid inte lika tydlig. Förändrade väderleksförhållanden kan vara en viktig orsak till att halten av vissa luftföroreningarna inte minskat . Den kraftiga minskningen av den genomsnittliga bensenhalten i svensk stadsluft som observerats är främst ett resultat av katalytisk avgasrening och en minskad bensenhalt i bensinen. Tabell 1.12 Gröna nyckeltal Energianvändning (TWh respektive Wh/kr) Utsläpp till luft (tusentals ton)3 Belastning på haven (tusentals ton) Påverkan på luftkvalitet (mikrogram per kubikmeter)5 1Total energianvändning exklusive energiomvandlingsförluster i kärnkraftverk. 2Energiintensiteten mäts som total energianvändning i relation till BNP referenspriser. 3Inkluderar bunkring för internationell luft- och sjöfart. Ej normalårsjusterade siffror. 4Framräknad enligt äldre metodik och därför ej direkt jämförbar med siffror och . 5Vinterhalvårsmedelvärden i tätortsluft. Källor: , , , och . 1.8.3En politik för internationell utveckling och solidaritet Världen blir alltmer integrerad och ömsesidigt beroende. Den svenska politiken för global utveckling skall bidra till uppfyllandet av och det övergripande målet att avskaffa fattigdom och hunger. Ett av målen som särskilt gäller världens rika länder är att öka biståndet, införa skuldlättnader och rättvisa handelsregler. Målet för det svenska utvecklingssamarbetet är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnads- villkor. Tillsammans med insatser inom andra politikområden bidrar biståndet till utveckling. Regeringen föreslår att anslaget för biståndet höjs så att målet på en procent av bruttonational- inkomsten nås 2006. Anlagshöjningen är inte bara viktig för att ge mer resurser till det svenska utvecklingssamarbetet. Genom att enprocents- målet åter nås blir också ett tydligare föregångsland och inspirationskälla för andra länder. Regeringen föreslår inrättandet av en utvärderingsfunktion av utvecklingssamarbetet. En särskild utredare tillkallas för att förbereda och vidta åtgärder för att inrätta en ny instans- och processordning i utlänningsärenden i enlighet med beslut . Den nya instans- och processordningen skall gälla från . Den ekonomiska politiken skall bidra till att öka tillväxten och minska klyftorna i samhället. Den största klyftan i samhället går mellan dem som har arbete och dem som är arbetslösa eller av andra skäl får sin försörjning från bidrag. I ett samhälle som kännetecknas av rättvisa och utveckling skall alla ha rätt att vara med och skapa och ta del av ett stigande välstånd. Alltför många människor står utanför arbetsmarknaden. Centrala etappmål för den ekonomiska politiken är därför att pressa tillbaka den öppna arbetslösheten mot och att av befolkningen i åldern skall ha en reguljär sysselsättning. Som ett komplement till sysselsättningsmålet har regeringen fastställt ett rättvisemål om en halvering av behovet av socialbidrag. Målet innebär att antalet helårsbidrag skall halveras , från 115 200 till 57 600. Den omfattande ohälsan är en av vår tids allvarligaste fördelningspolitiska problem. Arbete och god hälsa utgör grunden för en egen försörjning och är främst en rättvisefråga. Regeringen och har därför formulerat ett mål om att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivningar skall halveras som antalet nya aktivitets- och sjukersättningar skall minska . Detta mål följs särskilt upp under utgiftsområde 10 i denna proposition. Den svaga internationella konjunkturen har medfört en oacceptabelt hög arbetslöshet. Som en följd av det svaga sysselsättningsläget nås inte socialbidragsmålet inom utsatt tid. I bilaga 3 till denna budgetproposition presenteras den fjärde uppföljningen av detta mål. Uppföljningen visar att socialbidragstagandet har minskat . Antalet helårspersoner minskar nu och har pressats ner till den lägsta nivån . Minskningstakten har avtagit men fortsatt såväl 2002 som 2003 trots att genomgått en betydande internationell lågkonjunktur. Den ekonomiska politik som regeringen och har fört har motverkat effekterna av den internationella lågkonjunkturen. Resultatet av den rättvisepolitik som bedrivs syns inte minst vid jämförelser mellan länder. har tillsammans med övriga nordiska länder den lägsta andelen ekonomiskt utsatta hushåll. Att klarat sig bättre än omvärlden är ett kvitto på styrkan i svensk ekonomi och riktigheten i den förda politiken. Men regeringen är inte nöjd. Utvecklingen i positiv riktning går för långsamt. För att trenden mot minskat behov av bidrag skall förstärkas igen krävs ytterligare åtgärder. Regeringen föreslår därför såväl insatser för att underlätta för människor att komma ur behovet av socialbidrag, som åtgärder för att minska risken att hamna där. Därutöver görs en särskild satsning på att förbättra förhållandena för barn i utsatta familjer. har avsatts till särskilda insatser riktade till denna grupp . Målet om ett halverat behov av socialbidrag ligger fast och skall uppfyllas . En halvering av behovet av socialbidrag har mycket goda effekter på inkomstfördelningen. En överrepresenterad grupp bland de socialbidragsberoende är ensamstående kvinnor med barn. I bilaga 4 till denna proposition görs en särskild redovisning av fördelning av ekonomiska resurser mellan män och kvinnor. Exempelvis konstateras att välfärdssystemen bidrar till att kompensera för brister i jämställdhet beträffande betalt och obetalt arbete genom att stärka kvinnors ekonomiska ställning i förhållande till mäns. Arbetsmarknaden är fortfarande starkt könsuppdelad och fördelningen av kvinnor och män på olika näringsgrenar är ojämn. är svenska kvinnors arbetskraftsdeltagande bland de högsta i världen, . En stor del av de tjänster, som i utförs i form av betalt marknadsarbete, utförs obetalt i många länder utanför av kvinnor. En del av löneskillnaden mellan män och kvinnor förklaras av skillnader i yrkesval, befattning eller sektorstillhörighet. Även om dessa faktorer beaktas är löneskillnaderna mellan män och kvinnor alltför höga. Kvinnor tjänar fortfarande i genomsnitt av vad män gör. En väl utvecklad arbetsmarknad förmår ge sysselsättning för alla människor på samma villkor oavsett kön. Ekonomiska drivkrafter är viktiga såväl för företag och arbetsgivare som för individer. träder nya regler inom ramen för arbetet mot ohälsan i arbetslivet i kraft. En viktig förändring blir då att de ekonomiska drivkrafterna för arbetsgivare att bekämpa ohälsa ökar. Regeringens rättvisepolitik utgår också från att sambanden mellan arbete och ekonomisk framgång för individen skall tydliggöras. Människors vilja och förmåga att arbeta är beroende av en mängd faktorer. Hinder i form av brist på utbildning, ohälsa eller diskriminering påverkar, och måste avhjälpas och bekämpas med kraft. En annan viktig faktor handlar om möjligheten att genom arbete förbättra sin ekonomiska situation. För den som vill arbeta mer eller går från bidrag till arbete kan minskade bidrag och ökade skatter kraftigt reducera det ekonomiska utbytet av en sådan förändring. Höga marginaleffekter leder därför till att drivkrafterna minskar att arbeta mer, studera för att få ett nytt och bättre betalt arbete, byta arbete, eller att gå från bidrag till arbete. Grupper som kortsiktigt inte förbättrar sin ekonomiska situation om de arbetar mer, studerar, byter arbete, eller går till arbete från bidrag riskerar fastna i en situation med varaktigt låg ekonomisk standard. Marginaleffekter utgör för dessa grupper en fattigdomsfälla, som är till skada både för den enskilde och för samhället. Att motverka de hinder som marginaleffekter utgör är därför ett viktigt inslag i en sammanhållen rättvise- och tillväxtpolitik. Flera förändringar har gjorts under en följd av år för att minska marginaleffekterna. Regeringen har infört en kompensation för tre fjärdedelar av pensionsavgiften och höjt gränsen för statlig inkomstskatt. Införandet av maxtaxan i barnomsorgen har inneburit att marginaleffekten minskat betydligt för barnfamiljerna. Insatserna för att minska marginaleffekterna har varit framgångsrika. Den analys som regeringen presenterade visar att den genomsnittliga marginaleffekten minskade från till . Därefter har utvecklingen vänt och de genomsnittliga marginaleffekterna har ökat något. Regeringen anser det angeläget att arbetet med att minska marginaleffekterna fortsätter. Regeringen föreslår nu att inkomstskatterna sänks ytterligare. föreslås att ytterligare steg tas i en skattereform som innebär att egenavgifterna till pensionssystemet kompen- seras. Regeringen föreslår därför att kompensationen höjs från dagens till 2005. Därtill höjs grundavdraget i inkomstbeskattningen med för låg- och medelinkomsttagare. Därmed kommer stora inkomstgrupper att få skatteförändringar som innebär mer pengar i plånboken. Tillsammans med de höjningar av barnbidragen och flerbarnstilläggen som sker med början 2006 kommer dessa åtgärder mer än väl att kompensera för de indirekta skatter som växlats upp i syfte att värna miljön. Diagrammet nedan visar nettoeffekterna av höjda fordons-, drivmedels- och elskatter och sänkta inkomst- skatter i kombination med höjt barnbidrag. I beräkningen ingår även effekterna av höjt kilometeravdrag samt höjd gräns för uttag av förmögenhetsskatt. Sammantaget förbättrar dessa åtgärder hushållens ekonomiska standard med i genomsnitt . I diagrammet nedan är befolkningen uppdelad i tio lika stora grupper efter stigande ekonomisk standard. Diagram 1.14 Fördelningseffekter av sänkta inkomstskatter, ökade barnbidrag och höjda miljöskatter Inkomstgrupper (deciler) Källor: Hushållens Ekonomi; och Diagram 1.14 visar hur den procentuella förändringen i ekonomisk standard fördelas. De sammantagna effekterna har en fördelningsprofil till förmån för låg- och medelinkomsttagar- hushåll. 2 Förslag till riksdagsbeslut vad gäller den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget 1.godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen förordar (kapitel 1), 2.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten till och (avsnitt 4.1.1), 3.godkänner beräkningen av taket för den offentliga sektorns utgifter (avsnitt 4.1.2), 4.fastställer målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn till av bruttonationalprodukten (avsnitt 4.1.3), 5.bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning (avsnitt 4.4.5), 6.godkänner beräkningen av myndigheters m.fl. in- och utlåning i (avsnitt 4.4.5), 7.godkänner beräkningen av den kassa- mässiga korrigeringen (avsnitt 4.4.5), 8.godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster (avsnitt 5.4 och bilaga 1), 9.beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad regeringen föreslår (avsnitt 6.2 tabell 6.5), 10.godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar (avsnitt 6.2 tabell 6.5), 11.godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete (av- snitt 6.2 tabell 6.5), 12.godkänner beräkningen av utgifter på utgiftsområden (avsnitt 6.2 tabell 6.5), 13.godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten (avsnitt 6.2 tabell 6.5), 14.bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investe- ringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet intill ett belopp av 26 (avsnitt 7.1.1), 15.bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheters räntekonton i intill ett belopp av 18 (avsnitt 7.1.2), 16.bemyndigar regeringen att för Sjunde AP-fondens verksamhet dels besluta om lån i för investe- ringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av , dels besluta om kredit på räntekonto i intill ett belopp av (avsnitt 7.1.3), 17.bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om stats- budgeten, besluta att ett ramanslag, med undantag för anslag anvisade för förvalt- ningsändamål, får överskridas om ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget inte hinner inväntas samt om över- skridandet ryms inom utgiftstaket för staten (avsnitt 7.4), 18.bemyndigar regeringen att besluta att får lämna ett lån till förordar (avsnitt 9.2.12), 19.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 22 Kommuni- kationer uppförda ramanslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 22 efter 2004 (avsnitt 9.2.16), 20.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 42:6 Djurskydds- myndigheten (avsnitt 9.2.17), 21.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 6 (avsnitt 9.2.17), 22.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda 2007, högst 2008 och högst därefter (avsnitt 9.2.17), 23.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 44:2 Från EG- budgeten finansierade åtgärder för lands- bygdens miljö och struktur besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 1 , högst 2006, högst 2007, högst 2008 och högst därefter (avsnitt 9.2.17), 24.bemyndigar regeringen att disponera avgiftsintäkterna från verksamhetsområde Namn vid för att täcka statens kostnader för verk- samheten (avsnitt 9.2.18), 25.godkänner att det tillfälliga sysselsätt- ningsstödet till kommuner och landsting förstärks i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 9.2.19), 26.godkänner ändrade ramar för utgiftsom- råden samt anvisar ändrade och nya anslag, som står till regeringens disposition, enligt specifikation i tabell 2.1, 27.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (2004:629) om trängselskatt (avsnitt 3.1 och 8.5.1.1),