prop · GS0311 · 2004-09-28 00:00:00 — har ekonomiska besparingar medfört att ledningsresurserna minskat. Rektors ledning och samordning av det pedagogiska arbetet Rektor, i egenskap av förskolans chef, bör få ansvar för att leda och samordna det pedagogiska arbetet inom sitt ansvarsområde utifrån läroplaner och andra författningar som styr förskolan. Rektor bör som pedagogisk ledare för förskolan ha en nyckelroll när det gäller att initiera och skapa utrymme för att läroplanens mål uppfylls. Ledning och samordning av det pedagogiska arbetet bör innebära ansvar för generella frågor såsom övergripande organisation av det pedagogiska arbetet, arbetet med barn i behov av särskilt stöd, att utveckla former för föräldrars inflytande och för samarbete mellan förskola och hem. Vidare bör ansvaret gälla förskolans utåtriktade kontakter och samverkan med förskoleklassen, , grundsärskolan och fritidshemmet. I upp- draget bör vidare ingå att skapa en gemensam plattform för personalens arbete, skapa pedagogisk samsyn och gemensam förståelse för uppdraget samt skapa väl fungerande arbetslag. Rektors ansvar för kvalitets- och utvecklingsarbete Pedagogisk ledning är en faktor som i forskning och utvärdering betraktas som en viktig kvalitetsaspekt. Ur förvaltningsledningens perspektiv är förskolans chefer en strategisk grupp för att inhämta kunskap om kvalitetsutvecklingen i förskolan. I rektors ansvar bör ingå att analysera hur det pedagogiska arbetet förhåller sig till målen för förskolan. I det systematiska kvalitetsarbetet bör rektor tillsammans med medarbetarna initiera och använda olika metoder för uppföljning och utvärdering samt utifrån resultaten dra slutsatser om verksamhetens kvalitet och utvecklingsbehov. Rektor bör ha ett särskilt ansvar för att fullgöra skyldigheten att systematiskt följa upp och utvärdera sin verksamhet och upprätta en skriftlig kvalitetsredovisning (se vidare avsnitt 16, Systematiskt kvalitetsarbete i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen). Kravet på att rektor genom utbildning och erfarenhet skall ha pedagogisk insikt är grundläggande och bör framgå av lagen. Rektors pedagogiska kompetens och insikt om förskolans uppdrag är viktig för verksamhetens ledning och utveckling. Stat och kommun har här ett gemensamt ansvar när det gäller att utbilda och kontinuerligt kompetensutveckla rektorer. Olika former av utbildning bör anordnas av dels huvudmannen, dels staten. Kommunen har ansvar för utbildning i samband med rekrytering och introduktion och för den kontinuerliga kompetensutvecklingen. Rektorsutbildningen är en befattningsutbildning för ledare i alla läro- plansstyrda verksamheter som staten erbjuder. Utbildningen skall ge deltagarna fördjupad kunskap om förskolans och skolans uppdrag, stärka deras förmåga att leda och utveckla verksamheten samt hävda dess villkor och behov. Myndigheten för skolutveckling fick i uppdrag att se över nuvarande rektorsutbildning med avseende på innehåll, form och effektivitet. Utbildningen riktar sig till rektorer inom såväl förskola som skola. Det är fortsättningsvis väsentligt att förskolans nya reglering ges ett utrymme i utbildningen. Rektors ansvarsområde kan bestå av en eller flera förskolor eller en eller flera skolformer t.ex. förskola och grundskola samt därtill hörande verksamhet t.ex. fritidshem. Det förekommer att även familjedaghem ingår i en rektors ansvarsområde. Hur rektors ansvarsområde organiseras och vilken omfattning det har bör även fortsättningsvis avgöras av huvudmannen. Ingenting hindrar en kommun att behålla en väl fungerande organisation av förskolans ledarskap när en särskild rektorsfunktion införs för förskolan. Det vilar på huvudmannen att se till att rektors ansvarsområde inte görs större än att rektor ges goda möjligheter att leda och samordna arbetet inom sitt Prop. 2004/05:11 ansvarsområde och därmed ansvara för helheten, utvecklingen och Även i förskolor med enskild huvudman bör huvud- mannen överlämna ledarskapet åt en ansvarig rektor. Vem som är rektor för den förskola barnet tillhör skall vara tydligt för barn och föräldrar. Det ligger i rektors uppdrag att, inom de ramar som ges av ansvarig nämnd och förvaltning, besluta om förskolans inre organisation och i övrigt fatta de beslut som framgår av särskilda föreskrifter i skollagen eller annan författning. När det gäller personalfrågor, administration och ekonomisk förvaltning är rektor liksom andra kommunalt anställda underställda den ansvariga nämnden. Det bör bli möjligt för en rektor att ge i uppdrag till en befattnings- havare som har tillräcklig kompetens och erfarenhet att fullgöra enskilda ledningsuppgifter. Det innebär att en rektor skall kunna delegera vissa uppgifter rörande t.ex. förskolan eller någon annan definierad del av verksamheten till någon som är lämpad att ansvara för dessa uppgifter. Rektor bör dock inte kunna avhända sig ansvaret utan det rör sig om delegering av enskilda ledningsuppgifter. Regeringens bedömning angående en rektor som leder och samordnar det pedagogiska arbetet i förskolan innebär inga ekonomiska konsekvenser för kommunerna. Förskolan har ett ledarskap som kan vara organiserat på olika sätt, antingen enbart för förskolan eller sam- organiserat med andra skolformer och verksamheter. Kommunen be- slutar i frågan om ledarskapets organisation också sedan funktionen som rektor införs för förskolan. Även möjligheten för rektor att ge i uppdrag till andra befattningshavare att fullgöra enskilda ledningsuppgifter innebär att kommunerna inte begränsas i sina förutsättningar att organisera ett väl fungerande ledarskap för förskolan. Regeringens bedömning: I förskolan bör det finnas lärare med lärarexamen som har det övergripande ansvaret för barnens utveckling och lärande. Därutöver kan det finnas annan personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens utveckling och lärande främjas. Barnskötare utgör här en viktig grupp. Det bör vidare klargöras att huvudmannen skall ha ansvar för att personalen ges möjligheter till kompetensutveckling. Regeringen avser att i propositionen med förslag till ny skollag återkomma till med förslag till lagtext på detta område. förslag: Överensstämmer delvis med rege- ringens bedömning. Kommittén föreslår gemensamma bestämmelser för personal i samtliga skolformer. Endast behöriga lärare skall regleras i skollagen. Kommittén anser att personal med annan utbildning eller er- farenhet skall kunna arbeta i förskolan utan lagreglering. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser är positiva till förslaget. anser att det finns goda skäl att ställa krav på lärarutbildning för tillsvidareanställning som lärare i alla skolformer och att lärare skall ansvara för undervisningen. är positivt till att behörighetsregler även skall omfatta lärare i förskolan. Lärar- högskolan i är positiv till behörighetsreglerna, men anser att frågan om legitimering av lärare borde ha utretts. Statens folkhälso- institut menar att det finns goda vetenskapliga belägg för att ju mer väl- utbildad personalen är, desto bättre fungerar förskolan. kommun och kommun menar att behörighetskraven i förskolan är bra, men kan innebära praktiska svårigheter eftersom det råder brist på såväl förskollärare som fritidspedagoger. Flera remissinstanser är oroade över vad förslaget innebär för barn- skötarna. och kommun föreslår att det i lagstiftningen tydliggörs att kommunen, utöver lärare, även får anställa annan personal med lämplig utbildning inom förskolan. , , , och kommun anser att det är positivt att samma regler skall gälla för både för- skolan och skolan, men anser att även barnskötare bör omnämnas i lag- texten. är negativa till att endast lärare skall ansvara för undervisningen i förskolan, då även barnskötare finns samt anser att regeringen behöver utreda vad som sker vid förskolor där det endast finns barnskötare. Myndigheten för skolutveckling anser att författningsförslaget måste klar- göras vad gäller kompetenskrav på personal som inte inbegrips i lärar- begreppet. Eftersom det enligt förslaget är den behöriga läraren som har rätt att bedriva undervisning finns en risk att det kan leda till en upp- delning mellan omsorg och pedagogik. Detta strider mot den helhetssyn som finns i förskolans sätt att arbeta. LO, och anser att barnskötare skall kunna få tillsvidareanställning i förskolan. hundratal spontana yttranden har inkommit som stöder denna upp- fattning. Skälen för regeringens bedömning Personalen i förskolan har bidragit till vad svensk förskola är unik och respekterad i omvärlden och med hög legitimitet. Förskollärare och barnskötare medverkar till att lägga grunden för flickors och pojkars lärande. Personalens kompetens och engagemang är den viktigaste faktorn för kvaliteten i förskolan. I förskolan arbetar personalen tillsammans i arbetslag utifrån en hel- hetssyn på barnen och deras utveckling och lärande. En pedagogisk verk- samhet har formats där omsorg, omvårdnad, fostran och lärande integreras. Regeringen anser att regleringen av personalens ansvar i förskolan behöver förtydligas och preciseras. En bestämmelse bör införas att det i förskolan skall finnas lärare med lärarexamen som har det övergripande ansvaret för barnens utveckling och lärande. Förskollärarna bör få det övergripande ansvaret för att verksamheten överensstämmer med målen för förskolan och tillgodoser barnens behov. Syftet är att befästa och förstärka kvaliteten i förskolans pedagogiska arbete. Utöver lärarna bör även annan personal i förskolan regleras i skollagen. Främst gäller detta barnskötarna, men även övrig personal i förskolan skall kunna tills- vidareanställas. Regeringen anser att såväl förskollärare som barnskötare behövs i förskolan. Det är viktigt att olika kompetenser kan bidra till för- skolans utveckling och ingå i arbetslagen. Enligt regeringens bedömning bör huvudmannens ansvar för att all personal ges möjligheter till kompetensutveckling lagregleras. fanns 73 500 anställda, omräknat till 65 500 årsarbetare, i för- skolan. Av dessa var förskollärare och barnskötare. Dessutom hade annan pedagogisk ut- bildning t.ex. lärarutbildning, fritidspedagogutbildning och fritids- ledarutbildning. av de anställda saknade utbildning för arbete med barn. Enligt skollagen (1985:1100) skall det för be- drivande av förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. I förskolans läroplan anges att det är arbetslaget som har det pedagogiska ansvaret för en viss grupp barn. Läroplanen vänder sig dels till alla som arbetar i förskolan, dels till arbetslaget. Förskolor har valt olika sätt att fördela det professionella ansvaret för den pedagogiska verksamheten. I vissa kommuner har förskollärare fått ett yrkesspecifikt ansvar relaterat till sin utbildning. Det är inte ovanligt att förskollärare helt eller delvis har ett övergripande ansvar för en avdel- ning, en barngrupp eller för en viss verksamhet. Personalens kompetens är en väsentlig faktor för barns välbefinnande i förskolan och bidrar till ett positivt klimat för barnens utveckling och lärande. Därför är det viktigt att all personal i förskolan har tillägnat sig ett pedagogiskt förhållningssätt som reflekterande praktiker. Till- sammans med kollegor kan en kontinuerlig och kritisk diskussion kring den pedagogiska praktiken och dess förutsättningar föras. I förskolan finns goda förutsättningar för detta då personalen gemensamt i arbets- laget kan ta ansvar för och bidra till att det pedagogiska arbetet utvecklas och förnyas. Enligt regeringens uppfattning skall varje kommun eller annan huvud- man liksom ha ansvaret för att all personal i förskolan är kompetent. Personalens möjligheter till kompetensutveckling är inte reglerade i lag. I departementsutgåvan av förskolans läroplan anges i förordet att det krävs väl utbildad personal som får möjlighet till den kompetens- utveckling och det stöd som krävs för att de professionellt skall kunna utföra sitt arbete. Liksom i andra kommunala verksamheter har för- skolans personal fått kompetensutveckling och fortbildning. Förskollärare är lärare i förskolan Förskollärares kunskap och pedagogiska kompetens utgör själva grunden för förskolans utveckling. Tillgång till utbildade förskollärare i alla förskolor är en viktig faktor för kvalitet och likvärdighet i verksamheten. Utbildning av lärare och krav på att anställa lärare är ett av statens styr- medel för en hög kvalitet i utbildningssystemet. Regeringen har med- verkat till att förlänga den förnyade sammanhållna lärarutbildningen mot förskolan till (prop. 1999/2000:135). Med den nya lärarutbild- ningen har lärarexamen om 140 poäng med inriktning mot förskola, för- skoleklass och ersatt barn- och ungdoms- pedagogisk examen (120 p). De som utbildar sig för arbete i förskola och förskoleklass har numera i likhet med andra lärare möjlighet att fördjupa sig i ett ämne eller ämnesområde. beslut om en ny lärarutbildning (rskr. 2000/01:5, 2000/01:UbU03) innebar ändringar i bestämmelserna om lärarexamen i högskoleförordningen (1993:100). Beslutet innebär att lärarexamen numera även innefattar lärare i förskolan. Begreppet lärare bör därför användas i lagstiftningen som gemensam benämning för lärare i samtliga skolformer, även förskolan. Benämningen förskollärare är framförallt en tjänstebenämning. Vilken tjänstebenämning som skall användas förskollärare eller lärare i förskolan, är närmast en fråga för huvudmannen. Under hela förskolans utbyggnad har barnskötarna utgjort ungefär hälften av personalen. Barnskötare är därmed en viktig del av förskolans personal och deras arbetsinsats är av stort värde. Det ligger i huvudmannens intresse som arbetsgivare att barnskötarnas erfarenheter och kompetens tas tillvara i förskolan. Regeringen avser att fortsatt verka för att detta sker. Förskollärare och barnskötare arbetar i arbetslag i förskolan och bidrar gemensamt med sina olika kompetenser till barns omsorg, utveckling och lärande. Regeringen anser därför att utöver lärare bör även annan personal t.ex. barnskötare regleras i lag. Därmed skapas bättre förutsättningar för att kunna inrätta tjänster för tillsvidareanställning av såväl barnskötare som övrig personal. Enligt regeringens bedömning bör det vara huvudmannens ansvar att avgöra vilka personalkategorier, utöver förskollärare, som skall anställas i för- skolan. Alla som arbetar med barn bör ha lämplig utbildning och kompetens. Gymnasieskolans yrkesförberedande barn- och fritidsprogram är en möjlig väg till arbete i förskolan. För dem som inte genomgått den utbildningen eller som vill komplettera den har det saknats en nationell och likvärdig utbildning för barnskötare. har därför på regeringens uppdrag utarbetat och fastställt en kursplan för en ettårig barnskötarutbildning på påbyggnadsnivå inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen. Utbildningen riktar sig både till dem som redan arbetar som barnskötare och till dem som saknar erfarenhet från för- skolan, men vill arbeta som barnskötare. Utbildningen skall till sin form vara flexibel eftersom den riktar sig till målgrupper som sinsemellan är olika. Detta innebär bl.a. valbara kurser, arbetsplatsförlagda studier samt att studerande som har reella kunskaper inom de olika kunskaps- områdena skall kunna få dessa validerade. Inom ramen för utbildningen kommer det även att finnas vissa möjligheter för studerande som saknar grundläggande behörighet till högskolan att läsa ämnen som ger sådan behörighet. Övrig personal i förskolan Utöver lärare och barnskötare bör även annan för uppdraget lämplig personal kunna anställas i förskolan. Det kan finnas behov av att komplettera eller utöka kompetensen i arbetslagen med personal som har en annan utbildnings- eller yrkesbakgrund. Personal som kan vara lämpad är t.ex. bild- drama- och musikpedagoger samt personer med utbildning inom idrott och rörelse, kost och hälsa, miljö och teknik. Kulturstödjare med samma modersmål som barn i förskolan, gärna med akademisk utbildning, kan också ha en särskild kompetens att tillföra förskolan liksom lärare i modersmål. Det är varje huvudman som avgör vem som anställs samt vilken kompetens som erfordras för att komplettera arbetslaget utifrån barnens och verksamhetens behov. Arbetslag i pedagogisk verksamhet Ett utmärkande drag för förskolan är arbetslaget som samarbetsform för personalen. har arbetslaget varit en pedagogisk och demokratisk princip. Hela arbetslaget arbetar med barnens utveckling och lärande. Verksamheten i förskolan bygger på en vid tolkning av pedagogik- begreppet där omsorg, omvårdnad, fostran och lärande integreras utifrån en helhetssyn på barns behov och utveckling. Pedagogiken utgår från att utveckling och lärande sker ständigt, inte bara eller ens huvudsakligen i arrangerade inlärningssituationer. Barn är i ständig interaktion med allt de möter i sin omvärld och lärandet sker när barnets kompetens vidgas. Det sker både i omsorgssituationer, i flickors och pojkars lekar och utforskande och i mer riktade lärande aktiviteter. Förskolans läroplan riktar sig till hela arbetslaget och förutsätter att all personal bidrar gemensamt till den pedagogiska verksamheten. Någon åtskillnad på vad den ena eller andra yrkeskategorin skall arbeta med är inte angiven. Oavsett om ett arbetslag består enbart av lärare eller av både lärare och barnskötare är uppgiften att arbeta med alla delar av förskolans uppdrag samt att följa mål och riktlinjer. Enligt regeringens uppfattning skall arbetslagets uppdrag vara oförändrat såsom det anges i förskolans läroplan. Arbetslagets gemen- samma uppgifter omfattar planering, genomförande, utvärdering och utveckling av verksamheten samt föräldrasamarbete. Hur arbetet närmare skall fördelas bör avgöras av rektor som har ledningsansvaret för det pedagogiska arbetet i förskolan. Enligt regeringens bedömning bör lärarna i förskolan ha det övergripande ansvaret för barnens utveckling och lärande. Detta bör komma till uttryck i författningstexten. Därmed tydliggörs lärares ansvar för att förskolans värdegrund hävdas och förskolans uppdrag fullföljs. är det viktigt att behörig- hetskraven har en reell funktion. Lärare skall levandegöra intentionerna i förskolans läroplan, driva det pedagogiska utvecklingsarbetet och an- svara för att det målinriktade arbetet främjar barnens utveckling och lärande. Det är angeläget att lärare leder utvecklingen av ett gemensamt pedagogiskt förhållningssätt och arbetssätt utifrån läroplan och aktuell forskning. Ett betydelsefullt ansvar är även att bygga upp ett för- troendefullt och nära samarbete mellan föräldrar och förskola. Till detta hör ansvaret för att föräldrarna blir delaktiga i utvärderingen av verk- samheten. För att kunna ta ett professionellt ansvar är det en förutsättning att tid för planering, reflektion och utvärdering avsätts utanför arbetet med barnen, dels för hela arbetslaget, dels för dem som har det över- gripande pedagogiska ansvaret. Eftersom närmare hälften av de anställda i förskolan är förskollärare bedömer regeringen att ett förtydligande av personalens ansvar inte får några ekonomiska konsekvenser för kommunerna. Däremot kan de bestämmelser regeringen kommer att föreslå innebära att en viss omfördelning av personal behöver göras. Huvudmannen bör tillse att det finns behöriga lärare i varje förskola. Hur det skall organiseras är en fråga för huvudmannen och förskolans ledning. Behöriga lärare i förskolan Behöriga att tillsvidareanställas som lärare i förskolan bör de vara som har svensk lärarexamen eller motsvarande äldre utbildning samt de som har utländsk utbildning och som har utfärdat behörig- hetsbevis för. Endast om behöriga lärare inte finns att tillgå får huvudmannen tills- vidareanställa någon annan om sökanden har motsvarande kompetens att arbeta som lärare i förskolan och det dessutom finns skäl att anta att sökanden är lämpad att arbeta i förskolan. Därutöver bör den som inte uppfyller kraven på behörighet få anställas Prop. 2004/05:11 som lärare för högst i sänder om det finns skäl att anta att sökanden är lämpad för uppgiften. Kompetensutveckling och fortbildning är ett stöd för att professionellt kunna utföra sitt arbete. Möjlighet till kompetensutveckling och vidare- utbildning är även grundläggande förutsättningar, dels för att individen skall kunna utvecklas i yrket, dels för verksamhetens utveckling. Lika viktigt är tid för planering, utvärdering, dokumentation och reflektion samt handledning. Regeringen anser att huvudmannens ansvar för att personalen ges möjligheter till kompetensutveckling bör komma till uttryck i skollagen och ges samma reglering som för andra skolformer. Regeringen avser att stödja kompetensutvecklingsinsatser för för- skolans personal. Avsikten med insatserna skall vara att bidra till förskolans kvalitetsutveckling. Statsbidraget för kvalitetssäkrande åt- gärder inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg till kommuner som tillämpar maxtaxa kan användas för kompetensutveckling av personal. Enligt regeringens uppfattning bör det i första hand vara detta bidrag som utnyttjas för att fylla behovet av kompetensutvecklings- insatser med anledning av regeringens bedömningar och förslag i före- liggande proposition (se vidare avsnitt 7, Statsbidrag till personalför- stärkning). Regeringens bedömning: Förskolans kvalitet förutsätter att ett tillräck- ligt antal förskollärare kan rekryteras. Regeringens uppdrag till Myndigheten för skolutveckling att initiera informations- och utvecklingsinsatser inom det viktiga och nyskapande arbete som pågår i förskolan bör kunna stimulera rekryteringen av personal till förskolan. Regeringen avser att se över möjligheten till bl.a. tillgodoräknande så att barnskötare och andra med förskolepedagogisk kompetens ges möjligheter att studera till en fullständig lärarexamen . För att förbättra bedömningen av förskolans rekryteringsbehov kommer regeringen att ge i uppdrag att i samverkan med regionala organ sammanställa kommunernas personalförsörjnings- program för verksamheten i förskola, förskoleklass och . Skälen för regeringens bedömning Förskolan står inför ett stort framtida rekryteringsbehov av personal, i Ökade födelsetal leder till att antalet inskrivna barn i förskolan beräknas öka . Förskolans roll och uppdrag i samhället har dessutom utvidgats . som är föremål för förändringar är det angeläget att kunna rekrytera och Regeringens satsning i form av ett särskilt statsbidrag för att öka personaltätheten i förskolan kommer att ytterligare öka efterfrågan på personal. Lärare i förskolan har avgörande betydelse för förskolans verksamhet För att lärararbetet i förskolan fortsatt skall vara ett attraktivt val bland dagens studenter krävs arbetsgivarens insatser för en god arbetsmiljö, goda arbetsvillkor och en positiv karriärutveckling. Förskolan som en attraktiv arbetsplats En förskola som är attraktiv för människor att söka sig till som arbetsplats har en tydlig organisation och bedriver en verksamhet med pedagogisk kraft och tydlighet. Förskolans verksamhet måste erbjuda utveckling i arbetet genom kompetensutveckling och möjligheter till karriärutveckling av olika slag, för att alla personalkategorier skall söka sig dit och stanna kvar. Personalens egna möjligheter att planera och organisera sitt arbete bidrar till att arbetet upplevs som positivt och att Regeringen har gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att initiera informations- och utvecklingsinsatser inom det viktiga och nyskapande arbete som pågår i förskolan i syfte att stimulera rekrytering av personal till förskolan. Myndigheten har påbörjat projektet Kontakter har tagits med universitet och högskolor med lärarutbildning, olika huvudmän för förskola, förskolepersonal m.fl. för att uppmärksamma och stödja pågående insatser samt initiera nya. Projektet kommer att sprida lärande exempel för rekrytering, kompetens- och karriärutveckling samt pedagogiskt utvecklingsarbete och kvalitetsutveckling i förskolan.