prop · GR0360 · 2004-03-10 00:00:00 — -förslag till direktiv om järnvägssäkerhet, -ändringar i direktiven om driftskompatibilitet för höghastighetståg och konventionella tåg, -förslag till förordning om den europeiska järnvägsbyrån för säkerhet och driftskompatibilitet, -förslag till rekommendation till rådets beslut att bemyndiga kommissionen att förhandla om anslutningsvillkor för gemen- skapen till fördraget om internationell järnvägstrafik (COTIF), -ändringar av direktiv /440/EG för att vidga tillträdesrätten till järnvägsinfrastruktur även för nationell godstrafik. Den andra delen i meddelandet innehåller en analys av situationen för godstransport på järnväg och internationell persontransport. Med anled- ning av denna analys avser kommissionen att lägga fram nya direktiv- förslag och även andra åtgärder med syfte att förbättra kvaliteten på tjänsterna och göra järnvägstransporter attraktivare. Detta kommer att ske i form av ett s.k. tredje järnvägspaket som planeras läggas fram . Andra järnvägspaketets rättsakter har behandlats av rådet och Europa- parlamentet. Frågan kommer att föras till förlikning . Den svenska ståndpunkten är generellt positiv till genomförandet av det andra järnvägspaketet. Inom sjösäkerhetsområdet har EU efter olyckan med tankfartyget utanför framför allt inriktat sitt arbete på att förhindra förorening från fartyg. En annan viktig fråga har varit att i EG-lagstiftningen införa de beslutade internationella reglerna om sjöfartsskydd, dvs. ökat skydd mot brottsliga handlingar riktade mot fartyg och hamnar. Ökad sjösäkerhet och förhindrande av förorening Mot bakgrund av Europeiska rådets slutsatser till följd av olyckan med Prestige har kommissionen lagt fram tre förslag till rättsakter: påskyndad utfasning av oljetankfartyg med enkelskrov, påföljder vid föroreningsbrott och ändring av den europeiska behandlade rådet och ett förslag om påskyndad utfasning av tankfartyg med enkelskrov. resulterade i att EU kunde anta förordning (EG) nr 1726/2003 om ändring av förordning (EG) nr 417/2002 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg Genom förordningen tidigarelägger EU de tidsgränser enligt vilka enkelskrovstankfartyg inte längre får anlöpa eller lämna hamnar eller terminaler till havs, eller ankra i områden, som omfattas av en medlemsstats jurisdiktion. EU har visserligen väckt frågan om ändrade globala regler om påskyndad utfasning inom Internationella sjöfartsorganisationen, IMO, men i motsats till vad som skedde 2001 har unionen inte inväntat IMO:s behandling utan parallellt med det internationella arbetet antagit gemenskapsregler. uppnådde EU en kompromiss inom IMO enligt vilken de internationella reglerna i stor utsträckning ändras enligt EU:s förslag. IMO enligt kompromissen att de regioner som så önskar nu tillåts gå före och påskynda sin utfasning. Syftet med kommissionens direktivförslag (KOM (2003) 92 slutlig) om påföljder vid föroreningsbrott till sjöss är att i EG-rätten införliva och se till att de personer som ansvarar för olagliga utsläpp drabbas av lämpliga påföljder. Kommissionen har därefter lagt ett förslag (KOM (2003) 227 slutlig) till rambeslut, Rådets rambeslut om förstärk- ning av det straffrättsliga regelverket för bestraffning av föroreningar orsakade av fartyg, som ska komplettera direktivet. ursprungsförslag till direktiv innehåller vissa delar som rör det straff- Eftersom det inte finns någon rättslig grund i den första pelaren (dvs. genom ett direktiv) att ålägga medlemsstaterna att införa straffrättsliga påföljder, har förhandlingarna till viss del gått ut på att föra över alla bestämmelser med straffrättslig anknytning från direktiv till har under en riktlinjedebatt behandlat en rad utestående frågeställningar om straffrätt, havsrätt och Arbetet med direktivet och rambeslutet kommer att fortgå under det irländska ordförandeskapet . Rådet och har vidare behandlat kommissionens förslag (KOM (2003) 440 slutlig) till ändring av den förordning som inrättar den europeiska sjösäkerhetsbyrån, EMSA. syftet med byrån var dels att på ett korrekt sätt hjälpa medlemsstaterna och kommissionen att tillämpa EU:s lagstiftning på områdena för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg, dels att bevaka att Enligt ändringsförslaget bör EMSA utvidga sitt verksamhetsområde till att även omfatta bekämpning av föroreningar, Skr. 2003/04:60 sjöfartsskydd och utbildning av sjöfolk. allmän inriktning i vilken man med vissa begränsningar stöder förslaget om att utvidga verksamhetsområdet. Rådet stöder dock inte förslaget att EMSA införskaffar egna fartyg för oljebekämpning. Vidare begränsas de uppgifter som rör sjöfartsskydd till att omfatta skydd av fartyg men inte hamnanläggningar. kommer samråd med att ske. antog rådet en allmän inriktning om kommissionens förslag (KOM (2003) 229 slutlig) till förordning om förbättrat sjöfartsskydd på fartyg och i hamnanläggningar. Förslaget innebär att EU inför stora delar av de regler som Internationella sjöfartsorganisationen, IMO, antog vid en diplomatkonferens i syfte att skydda sjöfartssektorn från brottsliga handlingar. träder i kraft . Skälet till regleringen är terroristdåden i och . Kommissionens förslag går i vissa fall längre än , exempelvis när det gäller den nationella sjöfarten. Rådet föreslår i sin inriktning att medlemsstaterna visserligen ska genomföra en säkerhetsriskanalys över den nationella sjöfarten, men att det sedan blir upp till den enskilda medlemsstaten att själv avgöra vilka delar av denna sjötrafik som bör omfattas av förordningen. Förordningen väntas bli antagen . 34.3.2 Överflyttning av fartyg mellan register Vid mötet beslutade rådet om en allmän inriktning rörande kommissionens förslag till ändring av förordningen om överflyttning av last- och passagerarfartyg mellan register inom gemen- skapen (KOM (2003) 478 slutlig). Ändringarna i förordningen syftar främst till att främja ett bättre samarbete mellan sjöfartsmyndigheterna i de olika medlemsstaterna, vilket i sin tur ska underlätta omregistrering av inte bara lastfartyg utan också passagerarfartyg i unionen. Härigenom kan olika tekniska hinder för en omregistrering undanröjas samt olika kostnader och administrativa rutiner minimeras, som en hög nivå bibehålls i fråga om fartygssäkerhet och miljöskydd. Den svenska inställningen är att det är positivt att registrering av fartyg inom unionen underlättas, som möjligheterna för medlemsstaterna att vid- makthålla strängare nationella regler på arbetsrätts- och arbetsmiljö- områdena bibehålls. 34.3.3 Hamndirektivet förkastades av nådde rådet en politisk överenskommelse om förslaget till direktiv om tillträde till marknaden för hamntjänster, det så kallade hamndirektivet (KOM (2001) 35 slutlig). De tjänster som berörs är i första hand lotsning, bogsering samt olika typer av lasthantering. gångspunkten är att tillträdet till hamntjänsterna ska vara fritt, men med Skr. 2003/04:60 möjlighet för medlemsstaterna att ha olika system med tillstånd, begränsningar och urval. röstade dock nej till förslaget då det svenska förslaget att inskränka egenhanteringsbegreppet inte fick stöd av de andra medlemsstaterna Vid andra behandling lades 39 ändringsförslag fram. Den mest omstridda frågan var vad som skulle omfattas av be- greppet egenhantering vid lastnings- och lossningsoperationer. Direktiv- förslaget gick till förlikning eftersom rådet och inte kunde komma överens. nåddes en uppgörelse i förliknings- kommittén. Vid den slutliga omröstningen i plenum förkastade dock uppgörelsen med knapp majoritet. Konsekvensen av omröstningen blev således att hela direktivförslaget föll. 34.3.4 Riktlinjer för sjöfartsstöd Kommissionen antog riktlinjer för statligt stöd till sjötrans- portsektorn. inledde kommissionen en översyn av riktlinjerna. Arbetet med översynen har avslutats . De nya riktlinjerna bygger på de tidigare. Några större avgörande förändringar har inte gjorts. Riktlinjerna finns utgivna som meddelande C (2004) 43 från kommissionen (2004/C 13/03). 34.3.5 Utbildning av sjöfolk antogs slutligt i första behandlingen direktiv /103/EG om en ändring av direktivet om minimikrav på utbildning för sjöfolk. Ändringen innebär att det nuvarande förfarandet för att erkänna certifikat för minimiutbildning för sjöfolk som utfärdas av tredjeland förbättras, förstärkts och förenklas. Detta sker genom att ett gemenskapsomfattande system införs för att erkänna behörighetscertifikat utfärdade av tredjeland som uppfyller minimikraven i (International Convention on Standards of Training, Certification and Watchkeeping for Seafarers). 34.4.1 Ett gemensamt europeiskt luftrum antog rådet gemensam ståndpunkt (EG) nr 29/20 avseende fyra förordningar om skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum (Single European Sky), (KOM (2001) 123 slutlig) respektive (KOM (2001) 564 slutlig). Förordningarna syftar till att öka effektiviteten och säkerheten i gemenskapens flygtrafiksystem. Detta sker bl.a. genom en mer rationell indelning av luftrummet, s.k. funktionella luftrumsblock. Vidare förbättras samarbetet mellan civila och militära myndigheter för att en mer flexibel användning av luftrummet ska uppnås. även att skapas gemensamma regler för tillhandahållande av Skr. 2003/04:60 flygtrafiktjänster och ett mer genomskådligt system för avgiftssättning. Slutligen sker en teknisk harmonisering av system och komponenter som används i flygtrafikledningen. granskade förordningarna och lämnade en rad ändringsförslag. Dessa gick bl.a. ut på att skärpa kraven på att medlemsstaternas civila och militära myndigheter ska förbättra sam- arbetet om luftrummet. önskade vidare se starkare formuleringar om att medlemsstaterna inrättar funktionella luftrums- block. Ytterligare ett av parlamentets krav var skapandet av ett organ som ska fungera som rådgivare åt kommissionen vid genomförandet av förordningarna om det gemensamma luftrummet (s.k. Industry Consultation Body). ägde en förlikning rum mellan rådet och . En uppgörelse nåddes . Målet är att förordningarna om det gemensamma luftrummet ska vara genomförda . 34.4.2 Nya regler om flygsäkerhet antog rådet gemensam ståndpunkt (EG) nr 47/2003 om kommis- sionens förslag till direktiv om säkerheten hos flygplan från tredjeländer som använder gemenskapens flygplatser. Enligt förslaget ska medlems- staterna kontinuerligt samla information för att möjliggöra och underlätta säkerhetsbedömning av flygplan från tredjeland. Informationen ska matas in i en databas. Om sådan information eller andra förhållanden visar att det finns misstanke om att de internationella säkerhets- standarderna i Chicagokonventionen inte är uppfyllda ska ramp- inspektioner av flygplan från tredjeland utföras av medlemsstaterna. Den inspekterande luftfartsmyndigheten ska ha rätt att meddela flygförbud för luftfartyg som äventyrar säkerheten. En enskild medlemsstat ska kunna förbjuda att flygbolag från tredjeland använder flygplatser i medlems- staten till dess berörda luftfartsmyndigheter vidtagit åtgärder. Övriga medlemsstater kan besluta om att förbudet ska gälla flera stater i gemenskapen. Medlemsstaterna ska också kunna erbjuda tredjeland experthjälp för att på både kort och lång sikt reducera säkerhets- problemen. Förslaget har slutligen antagits efter avslutat förliknings- föfarande. anser att förslaget är värdefullt för att förbättra flygsäkerheten. 34.4.3 Konkurrens- och marknadsfrågor Vid rådets möte uppnåddes en politisk överenskommelse om kommissionens förslag till förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser. syfte är att säkerställa att kapaciteten vid överbelastade flygplatser utnyttjas effektivt och fördelas mellan flygbolagen på ett rättvist, icke- Skr. 2003/04:60 diskriminerande och öppet sätt. och har under arbetets gång bl.a. drivit frågan om att ge nytillträdande flygbolag bättre förutsättningar att få attraktiva ankomst- och avgångstider vid överbelastade flygplatser. Skydd mot subventioner och illojal prissättning inom luftfartssektorn Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om skydd mot subventioner och illojal prissättning när det gäller utbudet av flygtrafik från länder som inte är medlemmar i syfte är att skapa förutsättningar för gemenskapen att ingripa mot flygbolag från tredjeland som åtnjuter statliga subventioner och flyger till flyg- platser i gemenskapen. Åtgärderna utgörs företrädesvis av sanktions- avgifter. uppnådde rådet en politisk överenskommelse om förslaget. Under arbetets gång har fått gott gehör för sina synpunkter och förslaget kan ses som ett komplement till bilaterala luftfartsavtal när det gäller frågor om subventioner och illojal prissättning. 34.4.4 Ersättning vid nekad ombordstigning m.m. slutfördes beredningen av kommissionens förslag till ändring av förordning (EEG) nr 295/91 med regler om ersättning och service till flygpassagerare som nekas ombordstigning på grund av överbokning, eller drabbas av att deras flygningar ställs in eller blir kraftigt försenade. Efter att och rådet inte kunde enas inleddes en förlikning . enades om en gemensam text vilken bekräftades av (C5-0518/2003) . Det formella antagandet av förordningen sker 34.4.5 Försäkringskrav för flygbolag inleddes behandlingen i rådet av kommissionens förslag till ny förordning om försäkringskrav för lufttrafikföretag och luftfartygs- operatörer (KOM (2002) 521 slutlig). En redovisning av innehållet finns i 2002/03:FPM43. Förslaget innebär att försäkring ska finnas upp till vissa nivåer för ansvar för skador på passagerare, bagage och gods och tredje man. Det gäller vid alla flygningar till, från eller inom unionen. avslutade sin första behandling . Vid transportministermötet nåddes en politisk överenskommelse i rådet. Denna avvek från efter första behandlingen, varför behandlingen kommer att fortsätta i . 34.4.6 Relationer med tredjeland på luftfartsområdet Bilaterala luftfartsförhandlingar mellan medlemsländer och tredjeländer Genom domar i de s.k. Open Skies-målen (mål C-468/98 m.fl.) har förutsättningarna för medlems- ländernas bilaterala relationer till tredjeland förändrats. Domstolen pekade bl.a. på att vissa delar i ett traditionellt bilateralt luftfartsavtal är föremål för exklusiv gemenskapskompetens och att de normalt före- kommande klausulerna om krav på nationellt ägande av flygbolag är diskriminerande och strider mot principen om den fria etableringsrätten. Mot denna bakgrund och för att skapa klarhet i hur tredjelands- relationerna framöver ska hanteras, nåddes en politisk överenskommelse i rådet om ett förslag till förordning om förhandling om och genomförande av luftfartsavtal med tredjeländer. Två mandat för kommissionen Kommissionen har fått två mandat av rådet att förhandla med tredjeland. För det första ett eftersträvat mandat att förhandla med . För det andra ett mandat att förhandla med alla tredjeländer om att ersätta de delar av medlemsstaternas bilaterala avtal som strider mot gemen- skapsrätten. Förhandlingarna med om ett avreglerat luftfartsområde över har inletts och kommer sannolikt att pågå . Förhandlingar har också inletts med , och . 35 Elektroniska kommunikationer informationsteknik och samhället En rådsresolution om genomförande av handlingsplanen e-Europa 2005, ett informationssamhälle för alla antogs . Handlings- planen syftar till att skapa en miljö som är gynnsam för privata investeringar och skapandet av nya arbetstillfällen, att öka produktivi- teten, att modernisera de offentliga tjänsterna och att ge alla möjlighet att delta i det globala informationssamhället. Därför syftar e-Europa 2005 till att få fram säkra tjänster och tillämpningar och innehåll som bygger på lättillgänglig bredbandsinfrastruktur. Handlingsplanen omfattar e-för- valtning, e-lärande, e-hälsovård, en dynamisk miljö för e-företag, en säker informationsinfrastruktur samt bredband. En styrgrupp för e-Europa 2005 har inrättats. Den består av represen- tanter från medlemsstaterna och externa experter. Styrgruppen ska bl.a. fungera som ett forum för strategisk diskussion och erfarenhetsutbyte samt ge råd till hur genomförandet av handlingsplanen kan förbättras. påbörjade kommissionen en halvtidsöversyn av handlings- planen som presenteras inför vårtoppmötet . Europeiska unionens råd antog ett flerårigt program (20032005). Dess syfte är övervakning av handlingsplanen e-Europa 2005, spridning av goda arbetsmetoder och förbättrad nät- och informationssäkerhet kallat Modinis. 35.2 Europeiska nät- och informationssäkerhetsbyrån enades EU:s ministrar med ansvar för elektronisk kommunikation om utformningen av rådets och förordning om den europeiska nät- och informationssäkerhetsbyrån. Byrån ska bli ett expert- och för informationssäker- hetsfrågor och ska öka gemenskapens och medlemsstaternas, och därigenom även näringslivets, förmåga att förebygga, åtgärda och lösa problem som rör nät- och informationssäkerhet. Byrån ska, enligt Europeiska rådets beslut , lokaliseras i . 35.3 IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet Behovet av en väl utbyggd IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet uppmärksammas i allt större omfattning internationellt. Eftersom är ett av få länder som vidtagit åtgärder för att stimulera utbyggnaden uppmärksammas ofta den svenska bredbandspolitiken i det internation- Bredbandsutbyggnaden uppmärksammas bland annat inom ramen för handlingsplanen e-Europa, där ett antal mål inom området satts Skr. 2003/04:60 upp. I ett beslut av uppmanades dessutom samtliga medlemsstater att utarbeta en bredbandsstrategi före utgången av året. Riktlinjerna för den svenska IT- och bredbandspolitiken presenterades i IT-propositionen . En lägesrapport av den svenska bredbandsatsningen lämnades till kommissionen . 35.4 Vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn och rådet har antagit ett nytt direktiv om vidare- utnyttjande av information från den offentliga sektorn (direktiv /98/EG). Enligt direktivet ska medlemsstaterna införa en minsta uppsättning gemensamma regler för att begränsa de hinder som finns genom att regler och praxis för vidareutnyttjande av offentlig information skiljer sig mellan medlemsstaterna. Bestämmelser om tillgång till handlingar och skydd av personuppgifter påverkas inte. Inte heller är de nya reglerna oförenliga med internationella överenskommelser om skydd av immateriella rättigheter. Tyngdpunkten ligger i praktiska regler för att underlätta vidareutnyttjande av offentlig information. Direktivet som ligger i linje med regeringens syn på en öppen förvaltning tillgänglig för alla ska vara genomfört . Rådsslutsatserna från och det underliggande meddelandet: Hinder för utbredd tillgång till informationssamhällets nya tjänster och tillämpningar genom öppna plattformar inom digital-tv och 3G-system för mobil kommunikation (KOM (2003) 410 slutlig), som kommissionen antog , tar sikte på betydelsen av öppna standarder framför allt inom de tekniska plattformarna för digital-tv och inom . Gemensamt är att all standardisering enligt regeringen i första hand ska vara frivillig och ledas av branschen, (i huvudsak därför att det är effektivare och förkortar ledtider.) På bägge dessa områden bedömer regeringen att de frivilliga branschöverenskommelser som finns är tillräckliga. Däremot är det bra och förutseende att påpeka, som i de här slutsatserna, betydelsen av att det faktiskt sker och att medlems- staterna kontinuerligt bevakar området. Det finns ju möjligheter för medlemsstaterna att göra vissa standarder obligatoriska om det skulle krävas enligt . Detta avspeglas också i rådsslutsatserna. instämmer också i att det är viktigt att staten föregår med gott exempel. Medlemsstaterna uppmanas att, där det är möjligt, se till att de offentliga elektroniska tjänsterna är tillgängliga genom olika typer av tekniska plattformar, för att få ett så stort genomslag som möjligt och bredda marknaderna. Öppna plattformar kommer att främja utvecklingen av tjänster och kan bidra till tjänsternas utbytbarhet, vilket i slutändan bryter ner gränserna mellan produktmarknaderna och skapar större Detta leder i allmänhet till större konkurrens, som i sin tur Skr. 2003/04:60 leder till mer innovation och lägre konsumentpriser. Inom ramen för e-Europa initierades ett stödnätverk för europeiska e-affärer för små och medelstora företag. Syftet är att utgöra ett diskussionsforum för ovan nämnda frågeställningar samt att utbyta erfarenheter mellan olika regioner i . representeras i detta nätverk av Verket för näringslivsutveckling () och Gemenskapen för elektroniska affärer (). lämnade kommissionen till , rådet och europeiska ekonomiska och sociala kommittén en första rapport (KOM (2003) 702 slutlig) om tillämpningen av och rådets direktiv /31/EG om vissa rättsliga aspekter på informations- samhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (även kallat e-handelsdirektivet). Rapporten utgör den första utvärd- eringen av hur direktivet har införlivats och tillämpats samt vilken inverkan det haft. De relativt begränsade praktiska erfarenheterna av direktivet visar att det har haft positiva effekter på e-handeln i och att direktivet i stort har skapat en adekvat rättslig ram för informationssamhällets tjänster på den inre marknaden. Analyserna har inte visat på några behov av att anpassa direktivet. En andra rapport om tillämpningen av direktivet ska läggas fram 2005. Kommissionen har lämnat förslag till ett femårigt program för att utveckla gemensamma offentliga e-tjänster till stöd för samarbetet mellan medlemsstaternas förvaltningar och EU:s institutioner och för kontakterna med medborgare och företag, det s.k. IDABC-programmet (KOM (2003) 406 slutlig). Programmet ska pågå 2005-2009 och bestå av två delar, nämligen dels stöd till projekt som syftar till att utveckla alleuropeiska e-tjänster inom olika politikområden och dels åtgärder för att få till stånd en gemensam teknisk infrastruktur. Den föreslagna budgeten uppgår till . Rådet har den 17 de- cember 2003 antagit en gemensam ståndpunkt och ett slutligt beslut av och rådet väntas . beslutades inom EU att en ny toppdomän på Internet för EU skulle inrättas (förordning (EG) nr 733/2002). har en administrativt ansvarig för toppdomänen utsetts och arbetet med att besluta regler för registrering av domännamn har inletts. Enligt uppgifter från kommissionen bör toppdomänen kunna tas i drift . 35.9 Olagligt och skadligt innehåll på Internet Regeringen har inom ramen för EU-arbetet medverkat till en förlängning av handlingsplanen mot olagligt och skadligt innehåll på Internet (KOM (2002) 152 slutlig). Handlingsplanen löper till och med utgången av 2004. Medel från handlingsplanen har bl.a. tilldelats SAFT (Safety, Awareness, Facts and Tools) ett informations- och utbildningsprojekt där (U 1990:03) deltar. Projektet, som syftar till att öka medvetenheten om både fördelar och faror med Internet främst för barn och ungdomar, genomförs i samarbete med företrädare för Internet- branschen och involverar organisationer för fem länder. hölls ett världstoppmöte om informationssamhället (WSIS) i under beskydd av FN:s generalsekreterare, . Deltagarna uttalade sin vilja att bygga ett utvecklingsinriktat informationssamhälle där alla människor kan få tillgång till, skapa och dela information och kunskap. På toppmötet antogs en deklaration och en handlingsplan. Nästa fas äger rum i . Publikationskontoret har, efter ett initiativ av , inlett ett arbete med att föra samman EU:s båda rättsdatabaser, . EUR-lex är den databas som har skapats för att tillgodose främst den breda allmänhetens tillgång till rättslig information på europanivå medan Celex i huvudsak har skapats för att tillgodose behovet hos professionella användare. Målsättningen är att den nya databasen ska kunna sättas i bruk . All information i databasen ska vara gratis och tillhandahållas på alla medlemsspråk, även på anslutnings- ländernas språk.