prop · GS031d31 · 2004-09-20 00:00:00 — Diagram 8.2 Inflation (KPI) inklusive resp. exklusive el, bränsle och drivmedel Inflation exkl. el, bränsle och drivmedel -0,5 -1,0 Källor: och . Diagram 8.3 visar bidragen i procentenheter till den totala KPI-inflationen från prisutvecklingen för några olika grupper av inhemskt producerade varor och tjänster. Som framgår av diagrammet finns det skillnader mellan de olika inhemska komponenternas bidrag till inflationen . Diagram 8.3 Bidrag till KPI-inflationen från vissa varu- och tjänstegrupper exkl. el, bränsle och drivmedel -0,2 -0,4 Övriga inhemska tjänster exkl. boende -0,6 -0,8 Källor: och . Bidragen från olika slag av tjänster (exklusive boende) steg något . Bidraget till inflationen från de tjänster som prissätts administrativt ökade tydligt då bl.a. vissa lokaltrafiktaxor höjdes. De adminstrativt prissatta tjänsterna har därmed stått för så mycket som av den totalt sett mycket låga inflationen. Övriga tjänsters inflationsbidrag har 2004/05:1 BILAGA 2 också stigit, om än i måttlig grad. Denna ökning hänger samman med prisutvecklingen på ett antal olika tjänster, såsom försäkringar, charterresor, transport-, restaurang-, tandläkar- och teletjänster. Priserna för de varor som produceras i landet, exklusive el, har varit högre 2004 än 2003, men prisökningstakten mellan åren har inte överstigit för dessa varor. De har därmed fortsatt att ge endast små bidrag till inflationen. Diagram 8.3 illustrerar också att priserna på importerade varor exklusive energi har fortsatt att ha en kraftigt inflationsdämpande effekt. Konsumentpriserna på dessa varor har varit i genomsnitt mellan och lägre än . Om energi inkluderas i de importerade varorna har fallet däremot brutits, och de genomsnittliga konsumentpriserna på importvarorna har då varit ungefär desamma som . Priserna i importledet har börjat stiga Priserna på varor i importledet steg . Det beror främst på stigande internationella råvarupriser, men också för bearbetade varor noteras en prisuppgång. Framöver väntas världsmarknadspriserna på bearbetade varor stiga något ytterligare, vilket sannolikt också medför högre priser på bearbetade varor i det svenska importledet. Prisökningen dämpas dock av den förutsedda kronförstärkningen. Rå- varupriserna i importledet bedöms minska som en följd av lägre internationella priser på råolja och petroleumprodukter. Sammantaget förutses därför endast måttliga prisstegringar för varor i importledet (se vidare avsnitt 4.2). Förändringar av oljepriset i importledet får dels ett direkt genomslag i konsumentpriserna på villaolja och drivmedel, dels indirekta effekter genom att höjda kostnader för bl.a. transporter, uppvärmning och varuproduktion till viss del, och med viss fördröjning, övervältras på konsumenterna. De direkta effekterna av den höga oljeprisnivån 2004 och den prognoserade oljeprisnedgången framöver (se avsnitt 2.5) beräknas bidra till att höja inflationen och bidra till att sänka den . De indirekta effekterna är betydligt mer svårbedömda. In- flationsprognosen bygger på förutsättningen att det höga oljepriset får vissa indirekta effekter på 2004/05:1 BILAGA 2 konsumentpriserna på varor, tjänster och boende , men att varierande oljepriser i viss utsträckning fångas upp i företagens vinstmarginaler. Även när det gäller bearbetade varor är det svårt att bedöma genomslaget i konsumentledet av prisutvecklingen i importledet. De prisökningar i importledet som förutses under loppet av prognosperioden är som nämnts måttliga, särskilt när det gäller konsumtionsvaror, och genomslaget bedöms vara fördröjt och ofullständigt. Sammanfattningsvis bedöms prisutvecklingen på importerade varor totalt sett bidra till att höja inflationen och sänka den . Dessa effekter är till större delen knutna till oljeprisets utveckling. Osäkerheten är betydande beträffande både oljeprisets utveckling och importprisernas genomslag i konsumentledet. Om oljepriset förblir högt än vad som förutses i denna prognos blir både de direkta och indirekta effekterna på konsumentpriserna större. Det inhemska inflationstrycket stiger långsamt Den snabba ökning av inflationen på inhemska varor och tjänster som ägde rum (se diagram 8.3) var åtminstone delvis en effekt av att resursutnyttjandet i den svenska ekonomin hade blivit ansträngt. Sysselsättningen hade ökat snabbt , och löner och enhetsarbetskraftskostnader hade stigit i relativt hög takt. Detta märktes särskilt väl i de konsumentnära tjänstebranscherna där bristen på personal hade blivit påtaglig, och priserna på tjänsterna steg snabbt. Därefter har sysselsättningen minskat medan produktivitetstillväxten stigit. Löner och enhetsarbetskraftskostnader har stigit i betydligt långsammare takt. Det låga resursutnyttjandet i svensk ekonomi (se avsnitt 1.1) har resulterat i ett lågt inhemskt inflationstryck. Förväntningarna om den framtida prisutvecklingen har anpassat sig till den lägre inflationen. Inflationsförväntningarna sjönk successivt , även om de steg vid enstaka mättillfällen då den observerade inflationen var tillfälligt hög på grund av t.ex. höga energipriser. fortsatte förväntningarna om det närmaste årets inflation att avta enligt de undersökningar som publiceras av företaget på uppdrag. Enligt mätningar bland företag och hushåll (den kvartalsvisa Konjunkturbarometern respektive den månatliga mätningen av hushållens inköpsplaner, HIP) förefaller förväntningarna om prisutvecklingen ha planat ut . Att förväntningarna enligt dessa undersökningar inte fortsatt att avta har sannolikt till en del att göra med de höga oljepriserna. Det kan också bero på att hushåll och företag väntar sig en högre tillväxt framöver. Ingen av undersökningarna pekar dock på att inflationsförväntningarna har ökat i nämnvärd grad. Som framgår av avsnitt 6 väntas den högre tillväxten av efterfrågan och produktion inte leda till någon ökad sysselsättning förrän . Lönerna förutses öka och . Produktivitetstillväxten väntas vara god framöver. Dessa förhållanden talar för att det inhemska prisökningstrycket förblir lågt under innevarande och . I takt med att efterfrågan stärks och sysselsättningen åter stiger väntas den inhemskt genererade inflationen tillta. Prognosen innebär dock att det finns ledig kapacitet i ekonomin även varför det inhemska inflationstrycket även då bedöms vara relativt lågt. Diagram 8.4 visar en indikator på personalbristen i handeln tillsammans med mått på huvudsakligen inhemskt genererad inflation, UNDINHX, exklusive energi. Bristtalet är beräknat som en sammanvägning av svaren på de frågor om personalbrist i olika delar av handeln som ställs i kvartalsbarometer. Även om frågorna alltså avser detalj-, parti- och fordonshandeln torde svaren på dessa frågor i viss mån kunna ses som indikatorer på graden av personalbrist även i andra närliggande tjänstebranscher som inte täcks av barometern. Som framgår av diagrammet har de bägge tidsserierna samvarierat relativt väl, med ca 6 kvartals fördröjning mellan förändringar av bristtalen och förändringar i inflationen. var bristtalen i handeln mycket låga. De är fortfarande låga, även om de har stigit något . Om det tidigare mönstret består kan barometeruppgifterna ses som en indikation om att kostnadstrycket inom produktionen i de aktuella Räntor och indirekta skatter drar upp KPI 2005Källor: och Finansdepartementet.Sammanfattningsvis förutses det underliggande inflationstrycket fortsätta att vara förhållandevisSom nämnts tidigare, i anslutning till diagram lågt . Den underliggande 8.3, har prisökningstakten för ett antal olika inflationen, mätt med UND1X, förutses stiga tjänster höjts något , vilket svagt (se diagram 8.5). skulle kunna tala för en något tidigare inhemsk 2005, då det fortfarande bedöms finnas ledig inflationsuppgång. Dessa prisökningar är kapacitet i ekonomin, beräknas den under- emellertid än så länge av begränsad storlek och liggande inflationen (UND1X) vara och kan i viss utsträckning ha att göra med tillfälliga inflationen mätt med KPI vara (se tabell faktorer. När det gäller de administrativt pris- 8.1). Motsvarande inflationsmått exklusive satta tjänsterna görs dock bedömningen att de energivaror bedöms vara några tiondels procentkommer att fortsätta bidra relativt mycket till enheter högre än så , eftersom inflationen under resten av prognosperioden. energipriserna då väntas hålla ned inflationen.Prognosen bygger på antagandet att effekterna på prisutvecklingen i konsumentledet av det stora antalet vardagar 2004 jämfört med är försumbara.1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 * Nettotal (andel ja minus andel nej) för Konjunkturbarometerns frågor om personalbrist i parti-, motorfordonso. detaljhandel, sammanvägda med antalet sysselsatta i resp. bransch.2,03,53,02,5KPI UND1X HIKP4,0Årlig procentuell förändringDiagram 8.5 Konsumentprisernas utvecklingInflationen närmar sig gradvis måletPROP. 2004/05:1 BILAGA 2 branscherna förblir lågt under det närmaste året bedöms räntorna höja KPI-inflationen med un- för att stiga svagt . Sammantaget väntas utvecklingen av boende- Diagram 8.4 Inhemsk underliggande inflation och bristtal i kostnaderna, exklusive skatt och uppvärmning av egnahem, bidra till att sänka inflationen under loppet av 2004 med UNDINHX exkl. energi (vänster) Bristtal i handeln* (höger) 2005 med , mätt med KPI. av indirekta skatter, framför till att höja inflationen underliggande inflationen mätt med UND1X). Boendekostnaderna utgör en betydande del av och räntor för egnahem har därför stor effekt på Hyrorna, som bl.a. påverk- -0,5 as av uppvärmningskostnaderna, bedöms stiga -1,0 med under loppet av 2004 och med 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Källor: och . Räntekostnaderna för egnahem har Egnahemsräntorna, som ingår i KPI men inte i 2003 bidragit till att hålla ned inflationen, mätt UND1X, gör att KPI stiger betydligt snabbare Givet den ränteprognos som redovisas i avsnitt 3.2 beräknas räntorna hålla ned KPI- av höjda indirekta skatter, som också påverkar inflationen med mellan 0,4 KPI men inte UND1X, verkar i samma riktning. Penningpolitiken antas anpassas så att infla- inflationsdämpande effekt avtar därefter snabbt, och från och med drar tionen utvecklas i linje med räntorna i stället upp inflationen. 2004/05:1 BILAGA 2 Ändrade beräkningsmetoder för KPI och inflationen kommer () att beräkna inflationen på ett delvis nytt sätt. Den varu- och tjänstekorg som ligger till grund för KPI uppdateras . Förändringar av konsumtionens sammansättning påverkar på detta sätt KPI:s viktsystem. Sammansättningsförändringarna beror till viss del på att konsumenterna har en tendens att ersätta dyrare varor med billigare. Uppdateringen av varu- och tjänstekorgen tenderar därför att i genomsnitt hålla ned KPI-nivån något. Det nuvarande inflationsmåttet, som används t.o.m. , baseras på utvecklingen av KPI , men det inkluderar också en justering som neutraliserar effekten av den nämnda korguppdateringen. Inflationen mätt med det nuvarande måttet tenderar därför att i genomsnitt vara något högre än den procentuella förändringen av KPI-nivån Den nya beräkningmetoden innebär att denna justering slopas. Inflationen kommer därmed helt enkelt att beräknas som den procentuella förändringen av KPI-nivån . Med ledning av historiska data uppskattar SCB att den uppmätta inflationen blir lägre, i genomsnitt över , med det nya måttet än med det nuvarande. Variationen är dock stor. Enskilda år och månader kan effekten bli betydligt större eller betydligt mindre och är inte känd på förhand. Det bör framhållas att det således är inflationsmåttet som anpassas till KPI:s indexnivå. Själva indexnivån påverkas inte av denna metodförändring. Det är indexnivån, inte inflationen, som används för indexregleringar och beräkningar av prisbasbelopp m.m. Dessa användningsområden berörs alltså inte av omläggningen. (med införandet av det nya beräkningssättet för inflationen genomförs visserligen vissa andra tekniska förändringar av KPI-beräkningarna, men dessa förändringar bedöms inte ha någon påvisbar effekt.) Även de vanliga måtten på underliggande inflation (UND1X och UNDINHX) och inflationen enligt nettoprisindex (NPI) ändras på motsvarande sätt som KPI-inflationen. har klargjort att målet för penningpolitiken även fortsatt är att inflationen, mätt med KPI, ska vara , med ett toleransintervall på ± kring detta mål, även om sättet att mäta inflationstakten ändras något. Förändringarna av inflationsmåtten har beaktats i denna prognos. 9Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter Efter med goda inkomstökningar under slutet av 1990- och var hushållens realinkomster i stort sett oförändrade 2003 jämfört med året innan. väntas inkomstökningen uppgå till . Hushållens konsumtionsutgifter, som fortsatte att stiga 2003 trots den svaga inkomstutvecklingen, väntas öka i god takt framöver när inkomstutvecklingen förbättras. Konsumtionstillväxten stöds också av låga räntor och en stabil förmögenhetsställning bland hushållen. En inkomstökning som är svagare än konsumtionsökningen innebär att sparkvoten faller . Hushållens inkomster har under utvecklats mycket starkt (se diagram 1). steg hushållens realinkomster med i genomsnitt . Antalet arbetade timmar steg och hushållens löneinkomster gav ett kraftigt bidrag till ökningen. genomfördes reformer och skattesänkningar som gav positiva bidrag till hushållens inkomster. Senast hushållen upplevde en så god real ökning av inkomsterna var . Perioden 19982002 förgicks dock av med fallande inkomster. Krisen drabbade hushållen hårt och realinkomsterna föll 19931997. Genomsnittet för hushållens realinkomstökning uppgår till , vilket är ungefär i linje med utvecklingen . Under 20042007 bedöms hushållens inkomster öka med i genomsnitt . följdes av oförändrade realinkomster En svag arbetsmarknad och en dämpad timlöneökning bidrog till att löneinkomsterna ökade i måttlig takt 2003 (se tabell 9.1 och 9.2). I reala termer var hushållens löneinkomster oförändrade. 2004/05:1 BILAGA 2 Diagram 9.1 Hushållens realinkomstutveckling Källor: och . Hushållens inkomster från offentliga transfereringar steg kraftigt . I reala termer uppgick ökningen till vilket gav ett bidrag till den samlade realinkomstutvecklingen med . En stor del av ökningen, ca två tredjedelar, berodde emellertid på att det särskilda grundavdraget för pensionärer ersattes av en beskattad garantipension. Förändringen innebär att pensionerna före skatt höjdes som hushållens skattebetalningar steg i ungefär motsvarande grad. Innan förändringen genomfördes utlovades att ingen pensionär skulle förlora på reformen, vilket innebar att staten överkompenserade hushållen totalt sett. Bortsett från effekten av omläggningen till beskattade garantipensioner var bidraget till inkomstutvecklingen från transfereringar . Därav svarade en ökning av antalet individer med sjuk- och aktivitetsersättning (tidigare förtidspensionärer) och ökat antal arbetslösa för hälften vardera. Efter att ha fallit både nominellt och realt steg hushållens skatteinbetalningar åter 2003 vilket kraftigt dämpade realinkomstutvecklingen. En stor del av effekten berodde dock på ovan nämnda reform av garantipensionerna. I övrigt genomfördes en s.k. grön skatteväxling där inkomstskatterna sänktes för vissa inkomstgrupper som energiskatterna höjdes i motsvarande grad. I redovisningen påverkar skatteväxlingen de nominella disponibla inkomsterna positivt genom sänkta inkomstskatter. Den neutraliserande effekten uppkommer genom att priset på viss hushållskonsumtion stiger. Sammantaget höjdes dessutom skatterna i kommuner och landsting med i genomsnitt , motsvarande . 2004/05:1 BILAGA 2 Tabell 9.1 Hushållens disponibla inkomster Transfereringar från offentlig sektor 1 Hushållens reala inkomster beräknas genom att de nominella inkomsterna deflateras med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. Källor: och . Relativt goda inkomstökningar 2004 och 2005 Hushållens reala inkomster väntas öka med 2004 och 2005, vilket är i linje med genomsnittet för den senaste 50- årsperioden. En relativt låg prisutveckling bidrar till att förstärka realinkomsternas utveckling. Antalet arbetade timmar väntas öka 2004, men hela ökningen på beror på att antalet arbetsdagar är ovanlig stort. Eftersom flertalet anställda har månadslön innebär det att antalet arbetade dagar och timmar stiger utan att hushållens löneinkomster påverkas. Trots en likartad utveckling av det faktiska antalet arbetade timmar och timlön 2004 och 2005 blir därför bidraget från löneinkomster nästan dubbel så stort 2005 som 2004. väntas löneinkomsterna stiga med 1,5 respektive realt vilket ger ett bidrag till ökningen av de disponibla inkomsterna . Tabell 9.2 Bidrag till hushållens reala inkomstutveckling Räntor och utdelningar, Källor: och . Totalt väntas räntor och utdelningar ge ett positivt bidrag till hushållens inkomstutveckling . Effekten av en ökad skuldsättning hos hushållen motverkas av fallande räntor. Räntorna väntas stiga 2005, vilket ger en negativ effekt på hushållens nettoinkomster från räntor och utdelningar. Transfereringar från offentlig sektor väntas stiga med i reala termer 2004, vilket ger ett bidrag på till realinkomstökningen. väntas bidraget från offentliga transfereringar till hushållens realinkomstutveckling bli svagt positivt. En mer detaljerad redovisning av hushållens transfereringsinkomster återfinns nedan. har en skatteväxling genomförts som innebär att energiskatterna höjts med totalt . Som en kompensation för den del av skattehöjningen som direkt påverkar hushållen har inkomstskatten sänkts med genom att alla inkomsttagare fått en skattereduktion om . höjdes kommun- och landstingsskatterna med i genomsnitt , motsvarande ca . Normalt sker en uppräkning av skiktgränserna för den statliga inkomstskatten med KPI plus . Denna uppräkning minskas 2004 och 2005 . kommer hushållens skatter att sänkas med . Därtill kommer ytterligare i och med att arvs- och gåvoskatten slopas för privatpersoner. Skattesänkningen består i huvudsak av två delar. Den gröna skatteväxlingen fortsätter genom att skatterna höjs på bl.a. el, bensin och diesel som grundavdraget höjs för vissa inkomstgrupper. Totalt växlas ca och effekten på hushållens inkomster totalt blir neutral. Hushållen kompenseras genom skattereduktioner för av de egenavgifter som hushållen betalar till kommer hushållen att kompenseras för , vilket motsvarar en skattesänkning för hushållen med ca . Dessutom sänks förmögenhetsskatten genom att fribeloppet för sammanboende höjs från till . Lägre inkomstökningar 2006 och 2007 Hushållens reala inkomster väntas öka respektive 2006 och 2007. Det är framför allt utvecklingen på arbetsmarknaden som driver inkomstökningen. Sysselsättning och antalet arbetade timmar väntas öka, vilket påverkar hushållens inkomster positivt. påverkas hushållens räntenetto negativt av stigande räntor. Ett antal reformer gör att transfereringar från offentlig sektor ger vissa bidrag dessa år. Inkomsterna från pensioner, före skatt, steg kraftigt då det särskilda grundavdraget för pensionärer ersattes av en beskattad garantipension. Den låga inflationen medför att inkomstindex ökar långsamt , vilket medför att pensionsinkomsterna i reala termer minskar 2005. Hushållens pensionsinkomster stiger i reala termer åter 2006 och 2007 då inkomstindex ökar respektive . Hushållens inkomster från sjuk- och handikapprelaterade transfereringar har stigit kraftigt . Ett ökat antal sjukskrivna har medfört ökade inkomster från sjukpenning. Långtidssjukskrivna har efterhand övergått till sjuk- och aktivitetsersättning (tidigare förtidspension). Till följd av färre korttidssjukskrivna, som längre sjukfall fördes över till sjuk- och aktivitetsersättning, föll inkomsterna från sjukpenning 2003 . Utvecklingen väntas fortsätta . Trots fallande sjuktal stiger hushållens inkomster från sjukdomsrelaterade transfereringar totalt sett . Ökningen 2005 förklaras främst av ökat antal individer med sjuk- och aktivitetsersättning, men även av att den sjukpenninggrundande inkomsten höjs från till av lönen under taket samt av att staten 2004/05:1 BILAGA 2 tar över merparten av kostnaden för den tredje sjukskrivningsveckan.14 Ytterligare en sjukdomsrelaterad transferering som ökat kraftigt , och som väntas fortsätta öka med , är assistansersättning. Tabell 9.3 Reala transfereringsinkomster 1 Transfereringsinkomsterna är deflaterade med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. Källor: och . väntas arbetslösheten stiga till . stiger antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program. Sammantaget bidrar detta till ökade inkomster från arbetsmarknadsrelaterade transfereringar. bedöms arbetslösheten minska. stiger antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program, vilket innebär att hushållens inkomster från arbetsmarknadsrelaterade transfereringar endast påverkas svagt negativt. I och med att arbetslösheten väntas falla ytterligare 2006 och 2007 faller även hushållens inkomster från arbetsmarknadsersättningar. genomförs flera reformer som påverkar hushållens inkomster från familj- och barnrelaterade transfereringar positivt. Barnbidragen höjs med per barn och månad från . införs ett flerbarnstillägg för barn nummer två med och flerbarnstillägget för barn nummer tre höjs med samma belopp. höjs taket i föräldraförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbelopp. Dessutom höjs ersättningen för lägstanivåerna i föräldraförsäkringen från till per 14 Den del av sjukskrivningsperioden som arbetsgivaren ansvarar för noteras i hushållens löner. 2004/05:1 BILAGA 2 Genom att dessa reformer införs får de även en positiv effekt på hushållens inkomster . Därutöver kommer vissa förändringar av underhållsstöd och bostadsbidrag att påverka hushållens inkomster positivt. Trots att hushållens disponibla inkomster var i det närmaste oförändrade 2003 steg konsumtionsutgifterna med i fasta priser. väntas inkomsterna öka med , vilket i kombination med en stark förmögenhetsställning ger hushållen utrymme att ytterligare öka sina konsumtionsutgifter framöver. Den senaste tidens svaga utveckling på arbetsmarknaden verkar dock återhållande på konsumtionsviljan. Konsumtionstillväxten bedöms uppgå till . väntas konsumtionsökningen uppgå till för att under kalkylåren 2006 2007 beräknas till . Konsumtionsutgifterna ökade i god takt Hushållens konsumtionsutgifter ökade med trots att de disponibla inkomsterna i reala termer var i stort sett oförändrade (se diagram 9.2). Den relativt starka utvecklingen stöddes av ett, innan, uppdämt konsumtionsbehov. Hushållen valde då i stor utsträckning att öka sitt sparande snarare än att konsumera mer, möjligen till följd av det svaga arbetsmarknadsläget. Nettosparandet minskade och sparkvoten, dvs. sparandet i förhållande till den disponibla inkomsten (exkl. avtalspensioner) sjönk från till . har konsumtionen fortsatt att öka i god takt, vilket den bedöms göra under hela prognosperioden. Framöver väntas inkomsterna stiga, men konsumtionen bedöms öka snabbare så att sparkvoten sjunker ytterligare något och åren framöver. Enligt nationalräkenskaperna (NR) var konsumtionen högre än . Första och uppgick konsumtionstillväxten till respektive . Den säsongrensade tillväxten från kvartal till kvartal var respektive . Diagram 9.2 Disponibla inkomster och konsumtionsutgifter Miljarder kronor, fasta priser referensår 2003 Anm.: Uppgifterna avser hushållssektorn exklusive . Källa: och . utvecklades främst varukonsumtionen starkt. Konsumtionen av varor ökade jämfört med . Starkast bidrog detaljhandelskonsumtionen som steg med främst genom att konsumtionen av sällanköpsvaror steg med . Däremot har bilkonsumtionen utvecklats betydligt svagare än då den ökade med . Från fjärde kvartalet 2003 till minskade bilkonsumtionen med med hänsyn taget till normal säsongmässig variation. I jämförelse med året innan var nivån i det närmaste oförändrad . Konsumtionen av tjänster (exklusive boende), som i stort sett legat på samma nivå , ökade endast marginellt . Totalt steg konsumtionsutgifterna .