prop · GR031d20 · 2004-01-01 00:00:00 — Åtgärdsprogrammet består av att daglig fysisk aktivitet för alla barn skrivs in i läroplanen, ett uppdrag till att följa upp denna ändring i skolplanen, inrättande av Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet hos barn och ungdom vid samt ett utökat samarbete mellan skolor och lokala idrottsföreningar. överlämnade regeringen till propositionen Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m. (prop. 2002/03:53) i vilken bl.a. föreslogs att det skulle införas en gemensam skyldighet för polisen, hälso- och sjukvården, förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen att på initiativ samverka kring barn och ungdomar som far illa eller riskerar att fara illa. arbetar med att ta fram kunskap om åtgärder för att minska brott av och mot ungdomar. Bl.a. har myndigheten utarbetat en lärarhandledning för årskurs 69 om frågor som har att göra med brott och straff, rätt och fel, etik och moral. Vidare beslutade regeringen om direktiv till en parlamentarisk kommitté som skall arbeta fram ett underlag till en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården (dir. 2003:276). Syftet är bl.a. att den sociala barn- och ungdomsvården i högre grad skall kunna möta de behov som finns. Rådet mot skadliga våldsskildringar (, U 1990:3) har fått en tydligare inriktning på barns och ungas mediesituation genom regeringens tilläggsdirektiv som utfärdades (dir. 2003:75). För att främja byggande av mindre hyreslägenheter och studentbostäder har en särskild investeringsstimulans införts (prop. 2002/03:98, bet. 2002/03:BoU9, rskr. 2002/03:215). Investeringsstimulans kan lämnas för hyres- och studentbostäder vars uthyrningsbara lägenhetsarea inte överstiger . Syftet med de vidtagna åtgärderna är främst att främja byggande av mindre hyresbostäder i tillväxtregioner med bostadsbrist samt studentbostäder på orter med eller i anslutning till universitet eller högskola. Investeringsstimulans lämnas med ett belopp som i praktiken motsvarar en momssänkning till . Bidrag enligt det tidigare gällande tillfälliga investeringsbidraget för anordnande av nya stu- dentbostäder hade vid utgången av beviljats för 14 700 studentbostäder. Bidragsgivningen upphörde i samband med att investeringsstimulansen för att främja visst bostadsbyggande infördes . Det nya stödet har ersatt det tillfälliga investeringsstödet för anordnande av studentbostäder. fick länsstyrelserna i de tre storstadslänen regeringens uppdrag att kartlägga behovet av skyddat boende för flickor och unga kvinnor som hotas av sina familjer. Det är kommunernas ansvar att lösa frågan om skyddat boende, men för att stimulera snabba insatser på området har regeringen avsatt för detta ändamål. Merparten av medlen riktas till länsstyrelserna i de tre storstadslänen där ett stort behov har konstaterats. Även behovet av skyddat boende för pojkar och unga män uppmärksammas. antog en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20, 2000/01:SoU8, rskr. 2000/01:144). Därefter beslutade regeringen att tillsätta Kommittén om genomförande av den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador (, S 2001:2). Handlingsplanen tar sikte på bl.a. 1825-åring- arna, som bedöms vara en nyckelgrupp, när det gäller konsumtionsmönster och skadeverkningar av alkohol. Det är den åldersgrupp som dricker mest, berusar sig oftast och har den mest liberala synen på alkohol. har gjort flera insatser särskilt riktade till åldersgruppen unga vuxna. Bl.a. har man gett ut skriften Studenters alkoholvanor är allvarliga ovanor, som ger idéer om hur universitet och högskolor kan förebygga skadeverkningar av alkohol. Utredningen om begränsning av alkoholbranschens sponsring inom idrotten m.m. redovisade betänkandet Alkoholbranschens idrottssponsring och alkohol vid ungdomsevenemang m.m. (SOU 2003:65). Även utredningen alkoholreklam i tryckta skrifter redovisade sitt betänkande Alkoholreklam i tryckta skrifter i ett folkhälsoperspektiv (SOU 2003:69), där skyddet för barn och unga tas i särskilt beaktande. Regeringen beslutade om direktiv för den nationella narkotikasamordnaren (dir. 2002:6). Enligt direktiven skall narkotikasamordnaren dels genomföra och följa upp den narkotikahandlingsplan som regeringen redovi- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 sat (prop. 2001/02:91), dels samordna narkotikainsatserna på nationell nivå. Narkotikasamordningen, , anordnade en kampanj som var riktad till unga vuxna på festivaler och klubbar. Syftet med kampanjen var att stärka dem som redan har en negativ inställning till narkotika och att försöka påverka dem som ännu inte tagit ställning till att välja en drogfri väg. Kampanjen inleddes på och avslutades i . fattade regeringen beslut om en nationell handlingsplan mot kvinnlig könsstympning (S2003/5513/ST), som syftar till att könsstympning av flickor som bor i skall upphöra och att de flickor och kvinnor i som redan är könsstympade skall få adekvat stöd. För att samla de kunskaper som finns om det förebyggande arbetet mot kvinnlig könsstympning samt för att bidra till erfarenhetsutbyte anordnade en nationell konferens med brett deltagande från berörda folkgrupper, yrkesgrupper samt internationella medverkande. Regeringen har gett i uppdrag att utreda frågeställningar som rör flickor som medvetet skadar sig själva. Vidare avser regeringen att ge i uppdrag att kartlägga och fördjupa kunskapen om flickors situation för att bättre kunna uppmärksamma flickors psykiska hälsa, i synnerhet avseende Adhd/damp. Uppdraget skall slutredovisas . Inom har tillsatts en intern arbetsgrupp som skall lägga förslag till hur elev- och föräldrainflytandet i förskola, skola och vuxenutbildning skall kunna öka. Arbetsgruppen skall bl.a. lämna förslag på tydligare reglering av elevers rättigheter till inflytande samt skolans och vuxenutbildningens skyldighet att ge möjligheter att öka det reella inflytandet. Arbetsgruppen skall redovisa uppdraget . I avvaktan på arbetsguppens redovisning har regeringen beslutat att förlänga försöksverksamheten med lokala styrelser med elevrespektive föräldramajoritet fram till (SFS 2003:93 och 94). Regeringen har uppdragit åt Myndigheten för skolutveckling att utarbeta riktlinjer för skolans möjligheter att samverka med politiska partier, deras ungdomsförbund och andra 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 organisationer utifrån den demokratiska värdegrund som skall prägla skolans arbete. Studenternas rätt till inflytande över sin utbildning har stärkts dels genom att högskolans ansvar att tillgodose kraven på studentinflytande har tydliggjorts, dels genom att studenterna har getts rätt att vara representerade i alla beslutande och beredande organ inom högskolan av betydelse för utbildningen och studenternas situation. påbörjades regeringens arbete med att genomföra återkommande folkrörelseforum för dialog mellan regeringen och företrädare för folkrörelser, föreningar och andra medborgarsammanslutningar. Syftet med folkrörelseforum är att utveckla folkrörelsers och liknande sammanslutningars förutsättningar och möjligheter att delta i den politiska processen. Sammanslutningar som organiserar personer med utländsk bakgrund liksom ungas organisationer, såväl nya som redan etablerade, skall särskilt uppmärksammas. har tre tematiska möten hållits och kommer en större konferens att hållas. Regeringen har utökat resurserna till idrottsrörelsen för barn och ungdomar inom idrotten. Resurstillskottet tillförs under förutsättning att idrottsrörelsen öppnar dörrarna för fler, håller tillbaka avgifterna, satsar mer på flickors idrottande, deltar i kampen mot droger och vidgar samarbetet med skolorna. Idrottsrörelsen har även givits möjligheter att genomföra fördjupade insatser för att stärka unga idrottsledare. Projekt som får stöd genom Allmänna arvsfonden Regeringen har ställt särskilda medel ur Allmänna arvsfonden till förfogande för stöd för olika utvecklingsprojekt. ger bl.a. stöd för projekt för att stärka flickors villkor, utveckling av ungdomars möjlighet till organisering, för ungdomssamarbete i Barents- och samt för att bryta ungdomars utanförskap på arbetsmarknaden. Förstärkning av det statliga bidraget till ungdomsorganisationerna En viktig förstärkning av det statliga bidraget till ungdomsorganisationerna utgörs av de medel som tillförs från AB Svenska Spels värdeautomatspel. Svenska Spels överskott från dessa spelautomater har fått , vilka till större del fördelades mellan barn- och ungdomsorganisationernas lokala verksamheter. kommer att få av överskottet från AB Svenska Spels värdeautomatspel. Den större delen av dessa medel kommer att fördelas mellan ungdomsorganisationerna för deras lokala verksamheter. Regeringen föreslår att ett vinstdelningssystem införs, som skall baseras på det totala överskottet från AB (se utgiftsområde 2, Politikområde Tillsyn av spelmarknaden). Systemet, som avses börja gälla , skall ersätta den nuvarande fördelningen av överskottet från spel på värdeautomater till och . Det är regeringens bedömning att föreningslivet kan tillföras ett stabilare och mer långsiktigt tillskott om ett bredare produktsortiment ligger till grund för systemet. Det är av stort värde för utvecklingen av ungdomspolitiken att ha tillgång till aktuell och mångfacetterad kunskap om ungdomsgruppen och dess levnadsvillkor. I regleringsbrevet fick för arbetsliv och socialvetenskap uppdraget att utvärdera svensk ungdomsforskning . Ut- värderingen som redovisades för regeringen visade att svensk ungdomsforskning överlag har en god kvalitet men att stora variationer förekommer. Svensk ungdomsforskning skulle berikas av utökade internationella kontakter samt mer användning av komparativa perspektiv. I utvärderingen konstaterades också att det behövs mer forskning om ungas ekonomiska och materiella resurser, deltagande i föreningsliv och politik, relationer till familj och kompisar samt ungdomars liv i skolan och möjligheter på arbetsmarknaden. har andelen elever som slutat utan gymnasiebehörighet minskat något. I kommunala grundskolor ökade andelen elever som slutade skolan med gymnasiebehörighet från till Flickor har i högre grad gymnasiebehörighet än pojkar och elever med utländsk bakgrund har gymnasiebehörighet i lägre grad än elever med svensk bakgrund. Ju högre utbildning föräldrarna har desto bättre betyg har eleven. Allt fler elever går på specialutformade och individuella program av eleverna /2002 jämfört /97. Andelen elever på individuella program är relativt /03 att jämföra /de två föregående åren. Ungefär en tredjedel av eleverna på individuella program går vidare till ett nationellt eller specialutformat program. Andelen elever som lämnar gymnasieskolan med slutbetyg har sjunkit . Andelen elever som fick slutbetyg efter gymnasiestarten uppgick till av nybörjarna . Motsvarande andel var av de som började gymnasieskolan 1996. hade av tjugoåringarna grundläggande behörighet till universitet och högskola. har andelen tjugoåringar med grundläggande högskolebehörighet minskat , vilket främst beror på att andelen tjugoåringar som fullföljer en gymnasieutbildning har minskat . Kraven för högskolebehörighet förändrades också i samband med införandet av det programindelade gymnasiet 1994. Arbetslösheten bland ungdomar har ökat . Enligt () arbetskraftsundersökning var det genomsnittliga antalet arbetslösa ungdomar 40 858 , vilket är en ökning jämfört med . uppgick det genomsnittliga antalet arbetslösa ungdomar till 44 183 vilket är en ökning jämfört med . Det genomsnittliga antalet ungdomar i konjunkturberoende program ökade från 16 600 till 18 200 personer. Men drogs antalet platser i konjunkturberoende program ned, vilket medförde att antalet ungdomar i program minskade . deltog genomsnittligt 3 062 i kommunala ungdomsprogram och 4 596 i ungdomsgarantin. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bostadsbristen ökar i storstäderna och på högskoleorterna. Angående antalet kommuner med brist på bostäder så har i enlighet med sin bostadsmarknadsenkät (januari) lämnat uppgift om att 114 kommuner har brist på lägenheter för ungdomar. var det 97 kommuner som ansåg sig ha brist på bostäder för ungdomar. I storstäderna sammanfaller bristen på bostäder som unga efterfrågar med en allmän bostadsbrist medan övriga kommuner utmärks av brist på bostäder som unga efterfrågar. uppgick antalet ungdomar i åldern som bodde kvar i föräldrahemmet till 157 av denna åldersgrupp (enligt Undersökningarna av levnadsförhållanden, , som SCB genomför). Tobaksrökningen har minskat något bland ungdomar som snusandet har ökat. Totalt av eleverna i årskurs 9 nyttjade tobak i form av snusning eller rökning 2002. Den beräknade totalkonsumtionen av alkohol bland ungdomar ökade och är åter i nivå med den som gällde , efter att ha minskat . Såväl bland yngre som äldre ungdomar uppger pojkarna att de dricker ungefär dubbelt så mycket alkohol som flickorna gör, med en tendens till ett ökat gap mellan pojkar och flickor . Av eleverna i årskurs 9 hade av flickorna och av pojkarna uppgett att de intensivkonsumerar alkohol minst en gång . Skolundersökningarna i årskurs 9 visar att andelen 16-åringar som prövat narkotika ökade kontinuerligt under större delen av för att 2001 uppgå till . 2002 hade andelen sjunkit till . Bland äldre ungdomar är narkotikaerfarenheter vanligare och det gäller särskilt bland män. Av de mönstrande har prövat narkotika. Skolan har utvecklats till en allt mer stressig arbetsplats för såväl lärare som elever. ansåg sig av eleverna i årskurs 79 uppleva stress i skolan jämfört 1997. Bland elever i gymnasieskolan upplevde stress jämfört 1997. Majoriteten av ungdomsgruppen bedömer sitt allmänna hälsotillstånd som gott. Andelen som inte trivs så bra med livet har dock ökat och var 2001 bland pojkarna och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 undersökning intervjuades drygt 5 000 personer om sina levnadsvillkor, bl.a. om hälsa. Undersökningen visar att särskilt unga kvinnor oftare har nervösa besvär och betydligt oftare är deprimerade. De ungdomar som deltar i ungdomsutbyte och andra internationella projekt får erfarenheter som de kan ha nytta av i framtida utbildning eller arbete. fördelar bidrag för ungdomsutbyte inom ramen för EU- programmet Ungdom. Ungdomsutbytet har minskat något . uppgick antalet nationellt beviljade projekt till 287 jämfört med 363 . Totalt deltog 1 417 svenska ungdomar i programmet Ungdom 2002 jämfört med 2 093 . Dessutom deltog 1 472 utländska ungdomar i programmet. har aktivt arbetat med en tydligare profilering mot prioriterade målgrupper, vilket lett till fler inkluderingsprojekt, men färre projekt totalt. De beviljade projekten innefattade 2002 fler ungdomar som vanligtvis inte deltar i internationella sammanhang jämfört , t.ex. inkluderade av ungdomsutbytena ungdomar som vanligtvis inte deltar i internationella sammanhang. Ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet såväl vad gäller den generella samhällsutvecklingen som beslut som rör ungdomarnas egna liv och verksamhet. Undersökningen Rätten att komma till tals, som genomförde 2002 bland 2 000 barn i , visar att av barnen inte är nöjda med sitt inflytande i skolan och minst nöjda är eleverna i årskurs 8 och 9. har i samarbete med genomfört den svenska delen av undersökningen Ung i demokratin (Unga medborgare, 2003:2), vilken genomförts i en rad olika länder och visar elevernas uppfattning om möjligheterna att påverka på olika områden. Svenska ungdomar som grupp är traditionella i sin syn på vilka aktiviteter som är effektiva för att påverka i politiken. Att rösta när det är val (), påverka genom medier () och arbeta inom politiska partier () är de sätt som 18-åringar bedömer som de mest effektiva metoderna. De avviker sålunda inte från befolkningen i stort i någon större omfattning men det finns däremot en stor variation inom ungdomsgruppen. har bedrivit ett aktivt utvecklingsarbete för att öka ungdomars inflytande i kommunernas verksamhet. Många av kommunerna har inrättat inflytandeforum för ungdomar som skall fungera som ett forum för kontinuerlig dialog mellan ungdomar och beslutsfattare i kommunen. genomförde 2002 en enkätundersökning för att kartlägga omfattningen av inflytandeforum. Undersökningen visade att antalet inflytandeforum ökat . uppgick antalet inflytandeforum till 165 jämfört med 136 . Av landets 289 kommuner har 52 ett kommunövergripande mål- och strategidokument för det ungdomspolitiska arbetet i kommunen. genomförde en enkätundersökning i kommunerna om mötesplatser för unga. Med mötesplats avses i detta sammanhang lokal med helt eller delvis offentligt finansierad öppen fritidsverksamhet men inte fritidsanläggning. Totalt 221 kommuner besvarade enkäten som visade att det totalt fanns 1 276 mötesplatser för yngre ungdomar (skolår 79) och 544 mötesplatser för äldre ungdomar (gymnasieelever och äldre). Av mötesplatserna för yngre ungdomar var kommunalt drivna medan detta gällde för av mötesplatserna för äldre ungdomar. I mer glesbefolkade kommuner finns fler mötesplatser per ungdom för både yngre och äldre ungdomar. och har få mötesplatser jämfört med och . Ungdomars engagemang i föreningslivet stimuleras av det statsbidrag som fördelar till ungdomsorganisationerna. delade ut grundbidrag till 64 ungdomsorganisationer samt särskilt bidrag till 55 ungdomsorganisationer. De grundbidragsberättigade ungdomsorganisationerna redovisade inför totalt 553 789 medlemmar i åldern . Inför var motsvarande antal 546 638 medlemmar. Under 20012002 har 21 ungdomsorganisationer sökt och fått stöd av för sin reguljära verksamhet, vilket är en avsevärd ökning jämfört . Flera av dessa ungdomsorganisationer är helt nybildade. På regeringens uppdrag har genomfört en undersökning om förändringarna i föreningsdeltagandet . Undersökningen, som överlämnades , visar bl.a. att särskilt de ungas föreningsengagemang har försvagats . Det är i synnerhet ungdomar med lägre socioekonomisk status som inte attraheras av det traditionella föreningslivet. Valdeltagandet bland förstagångsväljarna har minskat. riksdagsval deltog av förstagångsväljarna vilket är en minskning och en minskning . Bland förstagångsväljarna i riksdagsvalet röstade av kvinnorna och av männen. I skolvalet röstade dock dubbelt så många som i skolvalet . Valdeltagandet i skolvalet uppgick till på de skolor som deltog i skolvalet. genomförde en utvärdering av regeringens utvecklingsarbete Tid för demokrati. Utvärderingen visar bl.a. att flertalet av de projekt som fått bidrag för att på olika sätt stimulera ungas engagemang och deltagande i den politiska processen och särskilt i val har fått stort genomslag. Resultaten visar att de unga som deltagit i projekten har ökat sin kunskap och sitt intresse för demokratifrågor. Den resurs som ungdomar utgör tas alltför lite till vara på olika samhällsområden. En genomgång av ålderssammansättningen i beslutandeorgan visar att unga är kraftigt underrepresenterade. Andelen unga ledamöter i åldern utgjorde av ledamöterna i statliga kommittéer samt av ledamöterna i myndighetsstyrelserna. Utvecklingen av andelen unga ledamöter i styrelserna har ökat marginellt medan andelen unga ledamöter i kommittéerna har minskat , då andelen ledamöter under uppgick till . De yngsta medborgarna har en dålig representation bland de kommunala förtroendevalda. Andelen unga bland kommunfullmäktige minskade vid val med en procentenhet och uppgår till . De förtroendevalda blir allt äldre. Andelen under har varit relativt sedan 1991 års val, som förtroendevalda i åldern 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 minskat betydligt från 2002. minskade antalet nystartade företag . Nyföretagandet bland personer som var minskade i högre grad från 9 200 till 7 750 , vilket utgör en minskning . Minskningen var större bland unga män än bland unga kvinnor. Styrning och uppföljning av ungdomspolitikens utveckling Den nationella och den kommunala ungdomspolitikens uppföljning samordnas av . De tre övergripande målen och de 32 delmål som regeringen beslutat om har utgjort utgångspunkten för såväl styrning som uppföljning och utvärdering. presenterade den första fördjupade analysen av ungas levnadsförhållanden (2003:6) med utgångspunkt i målen för den nationella ungdomspolitiken. anser att det finns brister i det nuvarande systemet för styrning, uppföljning och analys av ungdomspolitiken. Dels är systemets relation till den sektorsspecifika mål- och resultatstyrningen oklar, dels är vissa delmål svåra att följa upp. Regeringen anser att det är viktigt att den framtida målstyrningsprocessen för ungdomspolitiken i högre grad än den nuvarande fokuserar på effekterna av olika åtgärder. Utifrån en ökad kunskap om effekterna av olika åtgärder kan det genereras idéer och förslag till nya eller förändrade insatser. Regeringen avser att återkomma med förslag i denna riktning till i samband med redovisningen av ungdomspolitikens utveckling. I syfte att få till stånd ett erfarenhetsutbyte mellan regering och ungdomar kommer att anordnas tre dialogforum med inriktning på olika teman. Uppföljningarna av utvecklingen av ungdomars levnadsförhållanden visar att ungdomar generellt sett har det relativt bra, men att det finns tydliga skillnader mellan olika ungdomsgrupper. Av uppföljningen framgår att ungdomar med utomeuropeisk bakgrund har svårare än andra ung- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 domar när det gäller att lyckas i skolan och att etablera sig på arbetsmarknaden. Den sociala bakgrunden har även betydelse för risken att utsättas för brott och olyckshändelser liksom för uppkomsten av psykisk ohälsa. Undersökningar tyder på att homo- och bisexuella ungdomar har en sämre psykisk hälsa än heterosexuella ungdomar. Regeringen gav 2002 i uppdrag att undersöka och analysera hälsosituationen för homo- och bisexuella personer samt transpersoner. I en delrapport som överlämnades till regeringen föreslås att en omfattande studie genomförs av dessa gruppers hälsosituation och att en kvalitativ studie genomförs som särskilt belyser hälsan hos unga homo- och bisexuella personer samt transpersoner. Regeringen bereder myndighetens förslag med avsikt att ge ett fortsatt uppdrag. Antalet ungdomar som har svårigheter att gå igenom grundskola och gymnasium har ökat . Fler former av stöd till de ungdomar som har svårigheter i skolan bör utformas och inrättas. De åtgärder och det kvalitetsutvecklingsprogram som ingår utvecklingsplan Utbildning för kunskap och jämlikhet (skr. 2001/02:188) utgör enligt regeringens syn viktiga redskap för en bättre utveckling. Det är likaså viktigt att personalförstärkningsprogrammet kan genomföras på ett framgångsrikt sätt. När det gäller gymnasieskolans utveckling avser regeringen att återkomma i en proposition . Antalet ungdomar som varken studerar eller förvärvsarbetar eller har någon annan känd sysselsättning har ökat . Regeringen anser att samhället på olika sätt måste utöka stödet och finna flera flexibla former för stöd till de grupper som befinner sig i denna situation. I utredningen om samhällets insatser för att stödja ungdomar som varken studerar, arbetar eller söker arbete (dir. 2003:19) ingår att analysera samhällets insatser på såväl statlig som nivå för att stödja de ungdomar som kan anses ha behov av särskilt stöd för att kunna studera eller etablera sig på arbetsmarknaden. Utredaren skall också vid behov lämna förslag på åtgärder som kan förbättra stödet för de ungdomar som inte för ett tillräckligt stöd . Ungdomars bostadssituation är otillfredsställande löst i drygt en tredjedel av landets kommuner. Stimulansåtgärder har vidtagits för att främja byggandet av mindre och billigare bostäder och studentbostäder. Det kan även finnas anledning att på andra sätt uppmärksamma frågan kring ungas boende. Idéer och förslag till nya och alternativa boendeformer bör stimuleras och spridas. Ungdomars inflytande i kommunerna har getts bättre förutsättningar genom ett ökat antal inflytandeforum. Det finns anledning att följa denna utveckling och även uppmärksamma hur inflytandeforum fungerar och vilka frågor ungdomar har inflytande över.