prop · GR031d5 · 2004-01-01 00:00:00 — Vidare föreslås ändringar i myndighetens system för tidredovisning, årliga attitydundersökningar samt en hemsida om brottsförebyggande frågor. kommer att hantera gruppens förslag inom ramen för den löpande verksamhetsplaneringen. har ansvar och resurser för den brottsförebyggande verksamheten inom fått en tydligare plats i organisationen. En viktig effekt av den organisatoriska förändring som har gjorts är att myndighetens tre avdelningar arbetar mera enhetligt när det gäller brottsförebyggande arbete. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 dock fortfarande skillnader i ambitionsnivå och resursinsats mellan avdelningarna. PEK-verksamhet (preventiv ekonomisk kontroll) har varit den vanligaste formen av operativt brottsförebyggande arbete inom ekobrottsområdet. har tillsammans med andra berörda myndigheter gjort 441 PEK-besök hos näringsidkare. Avdelningarnas specialenheter har fått en mer enhetlig och central roll med ansvar för operativ spaningsverksamhet. De ansvarar också för kontakterna med övriga myndigheters underrättelse-, spanings- och kontrollverksamhet. I det operativa spaningsarbetet har ett nära samarbete etablerats mellan avdelningar och polismyndigheternas kriminalavdelningar på länsnivå. I samarbete med andra berörda aktörer har slutfört flera brottsförebyggande pilotprojekt. Det övergripande syftet med projekten är att få ökad kunskap om problem och förutsättningar inom specifika branscher. redovisade ett regeringsuppdrag att i nära samverkan med , och analysera behovet av ekobrottsförebyggande arbete (BRÅ Rapport 2003:1). I rapporten samlas och systematiseras kunskaper om behovet av att motverka ekobrott med förebyggande insatser. Vidare redovisas en modell för ett problemorienterat arbete och en rad metoder för att förebygga ekobrott. använde av de tillgängliga resurserna för brottsförebyggande arbete. När det gäller bekämpningen av ekonomisk brottslighet har det brottsförebyggande arbetet en central roll. Det är regeringens bedömning att stora insatser kan göras för att minska den ekonomiska brottsligheten. Det är positivt att vidtagit flera åtgärder och lagt fram förslag till förbättrade kontrollmöjligheter . Dessa åtgärder sammantaget med den vägledning myndigheten fått från Brottsförebyggande rådets redovisning bör ge goda förutsättningar för att bättre rikta det brottsförebyggande arbetet mot strategiskt viktiga områden och att höja kvaliteten på detta. En viktig förutsättning för ett effektivt brottsförebyggande arbete för de brottsbekämpande myndigheterna är en väl utvecklad kriminalunderrättelseverksamhet. Genom en ändring i polisdataförordningen som trädde i kraft gavs polismän vid direkt åtkomst till kriminalunderrättelseregistren och det allmänna spaningsregistret. Re- geringen har överlämnat en proposition om polisdatalagen (prop. 2002/03:144) till . I propositionen föreslås bl.a. att polisdatalagen skall vara tillämplig även i polisverksamhet vid . Förslaget innebär alltså att polismän vid ges befogenhet att bedriva kriminalunderrättelseverksamhet på samma sätt som inom polismyndigheterna. Med dessa verktyg till sitt förfogande är det regeringens uppfattning att skall kunna höja kvaliteten i det brottsförebyggande arbetet. Utredning och lagföring vid Andelen ärenden som ledde till lagföring ökade från . Antalet beslut om åtal och strafföreläggande ökade . fick bifall i av sina väckta åtal. Antalet beslut att inte inleda respektive att lägga ned förundersökningar ökade också . avslutade 3 355 ärenden vilket är en ökning jämfört med året innan. Det totala antalet balanserade ärenden vid myndigheten ökade . Antalet inkomna ärenden ökade från 3 019 till 3 475 dvs. Ökningen av inkomna ärenden kan enligt främst förklaras av en utökad kontrollverksamhet hos skattemyndigheterna och ett ökat antal konkurser. Den genomsnittliga genomströmningstiden från brottsanmälan till beslut i åtalsfrågan avseende hela minskade från 533 . Om mediantiden istället beräknas minskade genomströmningstiden från 345 dvs. Det skall påpekas att siffrorna rörande genomströmningstider inte är jämförbara med övriga åklagarväsendets som mäter genomströmningstiden från färdigt förundersökningsprotokoll och inte från brottsanmälan. har vidtagit åtgärder för att öka lagföringen och förundersökningarnas kvalitet samt förkorta genomströmningstiderna. För att åstadkomma en vidareutveckling av kvalitetsarbetet inom myndigheten bildades en särskild arbetsgrupp som redovisat ett antal förslag till kvalitetssäkrande åtgärder. Förslagen berör främst tre områden förstärkning av åklagarfunktionen, systematiserad uppföljning och utvärdering av enskilda ärenden samt ett mer utvecklat IT-stöd. Förslagen kommer att hanteras . Vidare granskar myndigheten kontinuerligt samtliga brottmålsdomar inom ekobrottsområdet för att få ökad samlad kunskap om påföljder, praxis, ogillade domar etc. Enligt de riktlinjer som myndigheten utarbetat skall sådana ärenden som rör pågående brottslighet prioriteras. Detta har enligt medfört en höjd kvalitet på förundersökningarna. Samverkan med andra myndigheter i syfte att förbättra anmälningsrutinerna samt det program inom myndigheten för metod- och kompetensutveckling för att utveckla arbetsformer har bidragit till förbättringar. Enligt har förundersökningarna i de ärenden som myndigheten kategoriserat som medelsvåra och särskilt krävande blivit alltmer komplexa. av den totala arbetstiden läggs ner på att utreda dessa ärenden som till antalet utgör ungefär hälften av ärendemängden. Målet att lagföringen skall öka har uppfyllts. har dock justerat beräkningsmetoden för andelen lagförda ärenden, varför uppgiften om lagföringsandelen bör bedömas med viss försiktighet. Enligt regeringens bedömning bör det finnas förutsättningar att ytterligare höja lagföringen. Målet att antalet avslutade ärenden skall uppgå till minst det antal som kommit in har inte uppfyllts. Skillnaden mellan antal avslutade och antal inkommande ärenden är dock liten. Detta måste dessutom ses mot bakgrund av att ärendeinflödet till fortsatte att öka . Det är positivt att skillnaden mellan inkomna och avslutade ärenden har minskat. Målet att tiden från brottsanmälan till åklagarbeslut skall förkortas har uppfyllts. Det är positivt att vidtagit flera åtgärder för att höja kvaliteten och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 effektiviteten på förundersökningsverksamheten. Att mäta kvalitet på brottsutredningsverksamheten är förenat med vissa svårigheter. Det är viktigt att vidareutvecklar mätmetoderna för detta. Regeringen har därför gett i uppdrag att analysera behovet av att förbättra metoderna för uppföljning och utvärdering av myndighetens brottsbekämpande verksamhet och om behov finns, söka formulera nya nyckeltal och kvalitetsmått som kan användas för att bättre kunna följa och utvärdera verksamheten. Utredning och lagföring avseende ekonomisk brottslighet vid övriga åklagarmyndigheter Inom övriga åklagarmyndigheter minskade andelen brottsmisstankar som lett till lagföring till jämfört . Enligt Riksåklagaren kan den minskade lagföringen delvis bero på ett fåtal ärenden där det fanns många brottsmisstankar. Detta stöds enligt Riksåklagaren av att andelen misstänkta personer som lagförts ökat från . Det kom in ca 1 600 ärenden vilket är en ökning med jämfört med . Antalet balanserade ekobrottsärenden har minskat hos åklagarna, som balanserna totalt sett dvs. inklusive polisens och domstolarnas balanser har ökat något. Genomströmningstiden från färdigt förundersökningsprotokoll till beslut i åtalsfrågan ökade jämfört . Det är viktigt att åklagarorganisationen fortsätter att vidta åtgärder för att åstadkomma kortare genomströmningstider och högre lagföring i ekobrottsärenden. Det är positivt att åklagarna trots ett ökat ärendeinflöde minskade sina balanser. Vid slutet av 2002 fanns det 706 åklagare inom åklagarorganisationen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2001 var antalet åklagare 716 respektive 728. Andelen specialiståklagare (inkl. chefer) var . har Riksåklagaren i ganska stor omfattning rekryterat jurister som inte behövt gå den traditionella åklagarbanan för att bli kammaråklagare, bl.a. personer i domarkarriären och jurister från annan statlig förvaltning. Antalet utbildningsdagar per anställd uppgick till i genomsnitt . För åklagare var genomsnittet ca och för administratörer . har Riksåklagaren gjort fortsatta satsningar på grund- och vidareutbildning samt på högre utbildning för specialiståklagare. Satsningar har också skett på en fortsatt chefsutveckling. har fortsatt att vidta åtgärder för att öka såväl jämställdheten som mångfalden inom organisationen. ökade andelen kvinnliga åklagare till . An- delen kvinnliga chefer var däremot oförändrad . Riksåklagaren har utarbetat en mångfaldsplan. Dessutom har en mångfaldsutbildning genomförts. har Riksåklagaren deltagit i ett nätverk med statliga myndigheter som arbetar med mångfaldsutveckling. Dessutom har regeringen uppdragit åt Riksåklagaren, , och att upprätta kompetensstrategier i diskrimineringsfrågor. Strategierna skall i första hand omfatta diskriminering på grund av etnisk och religiös tillhörighet samt sexuell läggning. Uppdragen skall redovisas till regeringen . Riksåklagaren har gjort målmedvetna satsningar på att förstärka och förbättra grund- och vidareutbildningen för åklagarna. Som regeringen tidigare uttalat är det angeläget att rättsväsendets rekrytering av skickliga jurister sker med utgångspunkt i en helhetssyn som underlättar personalrörlighet och som gynnar en bred kompetensutveckling inom rättsväsendet. har regeringen gett Riksåklagaren i uppdrag att i nära samverkan med se över formerna för rekrytering av åklagare m.m. (dnr Ju2002/3160/PÅ). Uppdraget skall redovisas . Riksåklagaren har i enlighet med ett uppdrag i det senaste regleringsbrevet för åklagarorganisa- tionen redovisat uppdraget i den del det avser frågan hur kan ges befogenheter och möjligheter att självständigt kunna anställa ordinarie åklagare som är anställda inom åklagarväsendet. Ärendet bereds i . Chefsförsörjningen och chefsutvecklingen är av strategisk betydelse för åklagarverksamheten. Det är därför angeläget att Riksåklagaren även i fortsättningen noga följer upp och analyserar sådana frågor. Det är också av största vikt att Riksåklagaren vidtar ytterligare åtgärder att öka jämställdheten och mångfalden inom åklagarorganisationen. Enligt regeringens bedömning bör det, på förhållandevis kort sikt, finnas goda förutsättningar att öka andelen kvinnliga chefer inom åklagarorganisationen. Antalet anställda och inkommenderade poliser vid var sammanlagt 389. Inga stora förändringar har skett jämfört med året innan. Av det totala antalet personer som arbetade vid myndigheten var 67 åklagare och 177 poliser. Genomsnittsåldern för anställda och inkommenderade vid myndigheten var och har till följd av den låga personalrörligheten ökat sedan föregående år. Den framtida personalförsörjningen ägnas särskild uppmärksamhet vid . Andelen kvinnliga chefer vid var och andelen kvinnliga åklagare var . Bland poliserna var kvinnor. arbetsmiljöavtal har tillämpats under . Arbetet har utvecklats och utbildningssatsningar har gjorts. Inom ramen för detta arbete bedrivs också jämställdhets- och mångfaldsarbete. har dessutom en partssammansatt arbetsgrupp påbörjat ett arbete som syftar till att lyfta fram frågorna. Ett brett kursprogram har tagits fram som vänder sig till åklagare, poliser, ekorevisorer och administratörer. Kurserna vänder sig också till åklagare, poliser och revisorer utanför samt utredare vid Skattebrottsenheterna och övriga samverkande myndigheter. har drygt 300 personer deltagit i myndighetens kursverksamhet. personal har deltagit i kompetensutvecklande åtgärder per medarbetare. har satsat stora resurser på fortsatt kompetensutveckling. Stora utbildningsinsatser har även gjorts på arbetsmiljöområdet och jämställdhets- och mångfaldsarbetet har uppmärksammats. Det är angeläget att detta arbete fortsätter inte minst när det gäller att uppnå en jämnare könsfördelning bland chefer och poliser. Riksåklagaren har i samverkan med redovisat en del av ett regeringsuppdrag när det gäller frågan hur kan ges befogenheter och möjligheter att anställa ordinarie åklagare som är anställda inom åklagarväsendet (se ovan i detta avsnitt under ). Ledning och styrning av åklagarverksamheten samt IT-utveckling m.m. finns system för resultatuppföljning och verksamhetsstyrning inom åklagarväsendet. Riksåklagaren och använder fortlöpande resultatinformationen från systemen för att kunna styra åklagarverksamheten effektivt (se även avsnitt 3.4.3). Riksåklagaren beslutade om en utvecklingsplan för åklagarorganisationen avseende åren 20022006. Utvecklingsplanen innehåller program för åklagarnas bekämpning av organiserad gränsöverskridande brottslighet, grov och komplicerad brottslighet och övrig brottslighet innefattande s.k. mängdbrottslighet. Dessutom innehåller utvecklingsplanen program för stöd samt ledning och styrning av åklagarverksamheten samt program för utveckling av Riksåklagarens rättsliga och kriminalpolitiska verksamhet. har Riksåklagaren vidtagit åtgärder för att ytterligare förbättra de IT-system som finns inom åklagarorganisationen. Dessutom har en förstudie genomförts för utvecklingen av ett nytt operativt IT-stöd. Det utvecklingsarbetet planeras att pågå under 20032007 och kommer enligt Riksåklagaren att resultera i ett väsentligt förbättrat IT-stöd inom hela åklagarverksamheten. påbörjade Riksåklagaren och ett arbete med att anpassa åklagarväsendets planläggning till föreskrifterna i förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap. Den nya planläggningen kommer bl.a. att ta 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 sikte på åtgärder inom åklagarväsendet vid terroristattacker och andra liknande händelser. har arbetat med att ytterligare förbättra formerna för ledning och styrning av verksamheten. Verksamhetsplanering och resultatuppföljning har getts större prioritet och utrymme. bedriver ett arbete för att skapa ett databassystem (EkoBank) där myndighetens kunskaper och erfarenheter inom ekobrottsbekämpningen samlas in och lagras för att kunna användas i den operativa verksamheten. genomfördes en förstudie med fördjupad analys av förutsättningar och problem samt förslag till utveckling och genomförande av systemet. Det beräknas införas inom hela myndigheten . Avsikten är att systemet framöver även skall kunna omfatta personal vid ekokammare och ekorotlar utanför samt andra ekobrottsbekämpande myndigheter. Det är positivt att åklagarväsendets verksamhetsplanering kännetecknas av strategiskt tänkande och långsiktighet. Inom åklagarväsendet finns ett ändamålsenligt utformat system för kvantitativ uppföljning och utvärdering av åklagarverksamheten. Regeringen anser att det är angeläget att den kvantitativa uppföljningen kombineras med kvalitativa uppföljningar och studier av verksamhetsresultaten. Det är viktigt att Riksåklagarens och arbete med kvalitetsuppföljning och kvalitetsutveckling förstärks och vidareutvecklas. Enligt regeringens bedömning utgör den kunskap och de erfarenheter som nås inom ramen för tillsynen av åklagarverksamheten en viktig grund för det kvalitetsutvecklingsarbete som bedrivs. Det är positivt att har vidtagit åtgärder för att öka den samlade kunskapen om ekobrottsbekämpning. upprättar Riksåklagaren en rättsutvecklingsplan över de frågor som bedöms ha betydelse för rättsutvecklingen och enhetligheten i rättstillämpningen inom det straffrättsliga området. Riksåklagarens verksamhet i är främst inriktad på rättsliga frågor som har stor betydelse för det operativa åklagararbetet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 överklagade riksåklagaren 13 domar till . Dessa har bl.a. avsett tillämpning av narkotikastrafflagen och samt påföljder för grova våldsbrott. Dessutom var riksåklagaren svarande i ett stort antal mål i , däribland frågor om skuld och påföljd för deltagande i våldsamt upplopp (i samband med i ). Riksåklagaren har gett in en framställning till där det föreslås att skall ändras på så sätt att riksåklagaren inte längre skall vara undantagen från kravet på prövningstillstånd i och hovrätterna (dnr Ju2003/1349/Å). Ärendet bereds i . Riksåklagarens verksamhet i har stor betydelse både för det praktiskt operativa åklagararbetet och för rättsväsendets verksamhet i stort. Den rättsutvecklingsplan som Riksåklagaren reviderar med jämna mellanrum är ett viktigt instrument i riksåklagarens rättsliga arbete. Liksom Riksåklagaren anser regeringen att det är angeläget att det inom åklagarorganisationen finns ett väl utvecklat system för att kunna identifiera de domar som är lämpliga att överklaga till . internationella arbete och bekämpningen av grov, gränsöverskridande brottslighet Riksåklagaren samordnar åklagarverksamheten som avser internationellt rättsligt samarbete. Det gäller åklagarnas handläggning av ärenden om internationellt samarbete, rättsligt utvecklingssamarbete, deltagande i internationellt förhandlings- och lagstiftningsarbete och genomförandet av ny lagstiftning på området. Antalet ärenden om rättslig hjälp och om utlämning har varit förhållandevis (ca 200250 ärenden respektive ca 2030 ärenden). Överförande av lagföring från har skett i ca 90 fall medan lagföringen övertagits från annat land i ca 120 fall. Riksåklagaren samordnar den svenska delen av det Europeiska rättsliga nätverket för åklagare och den svenska delen av åklagarsamarbetet Eu- rojust. När det gäller Eurojust har Riksåklagaren genomfört insatser för att förbättra kunskapen hos svenska åklagare om hur Eurojust kan hjälpa till i det operativa åklagararbetet. har Riksåklagaren medverkat i olika projekt för att stärka rättsstaten i de baltiska staterna som samtliga är ansökarländer till EU. Dessutom har Riksåklagaren varit engagerad i riksåklagarsamarbetet i för att förbättra brottsbekämpningen i den regionen. Vidare har Riksåklagaren deltagit i de återkommande mötena mellan riksåklagarna i , inom och EU. Vid de internationella åklagarkamrarna, som finns vid alla åklagarmyndigheter förutom , handläggs ärenden som rör grov, gränsöverskridande brottslighet. Där handläggs också ärenden om rättslig hjälp, utlämnande och överförande av lagföring till . Åklagarna på dessa kamrar har specialistkompetens på området. Enligt Riksåklagaren är verksamheten vid de internationella åklagarkamrarna viktig för att utveckla arbetsmetoder och arbetsformer i den internationella brottsbekämpningen. Det är positivt att åklagarorganisationen kontinuerligt vidareutvecklar sina insatser för att förbättra möjligheterna att ännu effektivare kunna bekämpa grov, gränsöverskridande brottslighet. Regeringen anser liksom Riksåklagaren att de internationella åklagarkamrarna har en viktig funktion att fylla i det avseendet. deltagande i det internationella arbetet på alla nivåer är en nödvändig utveckling av verksamheten. Regeringen anser i likhet med Riksåklagaren att det arbetet i alla delar bör ha det övergripande syftet att uppnå en effektivare lagföring av den internationella brottsligheten. Den internationella utvecklingen, främst inom EU, medför att allt större krav ställs på åklagarorganisationen när det gäller internationellt samarbete, inte minst på operativ nivå. Den kompetens och erfarenhet som finns inom organisationen skapar goda förutsättningar att möta de högt ställda kraven. har vidareutvecklat och fördjupat sina kontakter med ekobrottsbekämpande myndigheter i övriga nordiska länder och med myndigheter av aktuellt slag i bl.a. och . Vidare har deltagit i olika rättsbiståndsprojekt som syftar till att stödja kandidatländernas anpassning till kraven för medlemskap i unionen. ansvarar för samordningen i av skyddet av EU-medel och är kontaktmyndighet till bedrägeribekämpningsbyrå . Myndigheten deltar i den rådgivande kommittén i EU-be- drägerirelaterade frågor (Cocolaf) och i arbetsgruppen vid kommissionen med uppgift att främja skyddet av EU-medel. Kunskap om hur skyddet av EU-medel fungerar i och roll i detta avseende sprids regelbundet av myndigheten. Tillsammans med de myndigheter som hanterar EU-medel i utarbetar en rapport avseende skyddet av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen i . För att bl.a. förbättra kvaliteten på brottsanmälningar från de myndigheter som hanterar EU-medel i har bedrivit utbildning för sammanlagt omkring 200 handläggare vid dessa myndigheter. , som finns vid , fungerar enligt myndigheten väl som ett forum för att utveckla och förstärka skyddet av EU-medel i . Det är positivt att internationella arbete har vidareutvecklats. Att det inom myndigheten finns organisation och kompetens för bekämpning av internationell ekonomisk brottslighet ger förutsättningar för en positiv verksamhetsutveckling på området. Regeringen anser att det är viktigt att myndigheten fortsätter arbetet på detta område med oförminskad kraft. har en central och viktig funktion när det gäller skyddet av EU- medel. De insatser som myndigheten har genomfört utgör en god grund för det angelägna vidareutvecklingsarbetet på området. Det övergripande målet för domstolsväsendet är, som framgår av avsnitt 3.4.4, att avgöra mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 För att kunna göra en bedömning av om mål och ärenden avgjorts på ett rättssäkert och effektivt sätt bör hänsyn tas till en rad faktorer. En del faktorer är lätta att mäta medan det för andra faktorer ännu inte finns någon bra mätmetod. De faktorer som mäts och följs upp för en bedömning av resultatet är -antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål, -omloppstider och balansernas åldersstruktur och -överklagande- och ändringsfrekvenser. var fjärde året som regeringen fastställde verksamhetsmål för hovrätterna, kammarrätterna, tingsrätterna och länsrätterna. Verksamhetsmålen avser omloppstider och balanser för olika målkategorier. I regleringsbrevet skärptes flera verksamhetsmål i förhållande till målen för eftersom domstolarna såg ut att uppfylla flertalet av de då uppställda målen. I årsredovisning framhålls att arbetet med verksamhetsmål uppfattats positivt av flertalet domstolar. Det finns också domstolar som sätter egna mål som går längre än de mål regeringen sätter upp. Det finns således ett intresse i domstolarna för verksamhetsmål som en form för styrning och uppföljning av den egna verksamheten. Uppföljningen av domstolarnas resultat har emellertid visat att det finns stora skillnader mellan enskilda domstolar och att det på sina håll finns stora balanser som inte låter sig förklaras med tillgängliga data. Detta förhållande är särskilt uppmärksammat i det pågående reformarbetet och det görs också stora insatser från såväl som enskilda domstolar för att komma tillrätta med situationen, bl.a. genom särskilt insatta resurser och genom förändrade arbetsformer. En fråga som i detta sammanhang uppkommer är om resurserna är rätt fördelade inom domstolsväsendet. har dock inte funnit något påvisbart samband mellan balansernas storlek och resurstillgången och dragit den slutsatsen att stora balanser generellt sett inte är en följd av bristande resurser. Regeringen utgår från att variationerna i resultaten som föreligger mellan domstolarna också fortsättningsvis följs upp och att lämpliga åtgärder vidtas. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 3.3 Tingsrätternas, hovrätternas, länsrätternas och kammarrätternas måluppfyllelse Andel balanserade mål äldre än Andel balanserade mål äldre än mål (månader) 1Antal balanserade mål per målkategori /genomsnittligt antal inkomna mål inom målkategorin . 2Antal balanserade mål inom målkategorin som är äldre än /totalt antal balanserade mål inom målkategorin . 3Resultatet är omräknat efter de beräkningsgrunder som gäller . 4Tvistemål som handläggs i förenklad form. Tabell 3.4 Högsta domstolens och Regeringsrättens måluppfyllelse Medianålder avgjorda mål (mån.) Antal balanserade mål mån. Antal balanserade mål mån