prop · GR031d25 · 2004-01-01 00:00:00 — I ovannämnda rapport föreslogs inte någon ny finansieringsform av VTI utan det förordades fortsatt finansiering med ett grundanslag och uppdragsintäkter. Inte heller bedömdes att en höjning av anslaget kunde genomföras. Projektgruppen ansåg att det fortsättningsvis torde finnas goda finansieringsmöjligheter för den forskning VTI bedriver med hänsyn till att det för gruppens rapport pågick diskussioner mellan forskningsfinansiärerna Ett stort antal remissinstanser har dock ansett att VTI:s grundanslag bör höjas och har därvid bl.a. hänvisat till förutsättningarna för att beställarutförarmodellen skall fungera inte verkar finnas längre. Regeringen bedömer att en höjning av VTI:s anslag inte är möjlig utan anser att nuvarande anslagsnivå, justerat med pris- och löneomräkning, skall vara oförändrad. VTI:s anslag skall bl.a. täcka kostnader för kompetensutveckling, lokaler, särskild utrustning och administration. VTI har i uppdrag att granska och kommentera trafikverkens miljörapporter och de beräkningsmodeller och underlag som använts. Vidare skall VTI för transportsektorn tillhandahålla uppdaterade sammanställningar avseende beräkningsmodeller och underlag för beskrivning av energianvändning och avgasemissioner. Anslaget skall täcka kostnaderna för dessa uppdrag. Regeringen anser att användningsområdet för anslaget bör utökas så att anslaget också kan användas till FoU och medfinansiering av VTI:s deltagande i EU-projekt. Regeringen har för avsikt att genom en ändring av VTI:s instruktion utöka den nuvarande möjligheten att anställa professorer till högst fem tjänster. Bakgrunden till detta förslag är att VTI behöver utöka sitt samarbete med universitet och högskolor för att på ett bättre sätt än kunna fungera som en rekryteringsbas för transportsektorn och näringslivet när det gäller kvalificerad personal. Anslagsutvecklingen för verksamheten följer enligt nedanstående tabell. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 34 276 tkr prisnivå. 3Motsvarar 34 276 tkr prisnivå. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen föreslår inte någon förändring av anslaget. Regeringen föreslår att användningsområdet för anslaget utökas så att anslaget också kan användas till forskning och medfinansiering av VTI:s deltagande i EU-projekt. Tabell 9.4 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för anslag 36:14 Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 52 531 tkr prisnivå. 3Motsvarar 52 531 tkr prisnivå. Anslaget används till statistik inom samhällsområdet transporter och kommunikationer samt till myndighetens förvaltningskostnader. har anmält ett ökat medelsbehov för främst ökade statistikuppgifter på , på ytterligare och på ytterligare 1,2 miljoner 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Det ökade medelsbehovet för statistikuppgifter uppkommer av ett nytt gemensamt system för statistik om flygtrafik inom Europeiska unionen. Ökade kostnader för statistikproduktion uppkommer av nya regleringar inom EU angående statistik om televerksamhet och statistik om informationssamhället. är en mycket stor del av institutets statistikproduktion reglerad av förordningar inom EU och möjligheter till omprioriteringar är mycket liten. Regeringen föreslår därför en ökning av anslaget till med till följd av de ökade kostnaderna för statistikproduktion. Den höjningen tillsammans med en tidigare beslutad höjning om bidrar till att täcka de ökade kostnaderna för statistikproduktion . skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (Avgifter vid , prop. 2002/03:63, bet. 2002/03:FiU27, rskr. 2002/03:189). Avgifter och ersättningar tillförs statskassan och redovisas mot inkomsttitel. För anslagsfinansierade myndigheter som inte erlägger någon avgift för årlig revision medför föreslagen nyordning en tillkommande kostnad. En kostnad som myndigheterna, däribland , föreslås kompenseras för genom en nivåhöjning av anslagen . Tabell 9.6 Härledning av anslagsnivå 2004-2006, för anslag 36:15 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. disponerar inget eget anslag. Regeringen beslutar om en ram för myndighetens förvaltningskostnader. har ramen fastställts till . begär i sitt budgetunderlag för 20042006 att ramen höjs till . Myndigheten anger att förvaltningskostnaderna kommer att öka till följd av ökade lönekostnader. Kostnaderna för utbildningssatsningar för personalen kommer också enligt myndigheten att öka. Förvaltningskostnaderna skall enligt regleringsbrev betalas av de fem nedanstående myndigheterna enligt följande om inte annat överenskommes mellan myndigheterna: De särskilda utredningskostnaderna, föranledda av enskilda undersökningar, skall betalas av berörda myndigheter enligt följande: för civila luftfartsärenden, för civila sjöfartsärenden, för järnvägsrelaterade ärenden, Försvarsmakten för militära ärenden och för övriga ärenden. Regeringen anser att förvaltningskostnaderna för får uppgå till högst . Regeringen avser att regleringsbrev för fastställa fördelningen av förvaltningskostnaderna de fem betalande myndigheternas andelar enligt ovan. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 10 Politikområde IT, elektronisk kommunikation och post Politikområdet omfattar elektronisk kommunikation, informationsteknik (IT) och postkommunikation, grundläggande kassaservice samt alarmeringsfunktionen 112. De åtgärder som vidtas inom politikområdet syftar till att skapa en effektiv, säker och tillgänglig infrastruktur och därtill hörande samhällstjänster. () är sektors- och tillsynsmyndighet inom områdena elektronisk kommunikation och post. Myndighetens uppgift är bl.a. att meddela tillstånd och utöva tillsyn över operatörerna på marknaderna för elektronisk kommunikation och post samt att inom ramen för sitt sektorsansvar följa utvecklingen inom dessa områden. AB (publ) och är verksamma inom området. Politikområdet omfattar även den statliga satsningen på IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet och övriga åtgärder som syftar till att som första land ska bli ett informationssamhälle för alla. Denna inriktning redovisades i propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256), i fortsättningen benämnd IT-propositionen. Inom politikområdet återfinns även anslaget för investering i ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet, en fråga för vilken har samordningsansvaret. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 10.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet ningskostnader för vissa myndighets- 37:2 Upphandling av samhälls- 37:3 Ersättning till (publ) AB för alarmeringstjänst enligt avtal 37:5 Informationsteknik: Telekommuni- för skydd och säkerhet 37:7 IT-infrastruktur: Regionala Totalt för politikområde IT, elektronisk 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Anslaget är uppfört under utgiftsområde 19 Regional utveckling. Utgifterna inom politikområdet beräknas ligga på ungefär samma nivå för att därefter minska . pågår den satsning som görs avseende statligt stöd till kommuner och länsstyrelser för anläggande av bl.a. ortssammanbindande telenät. Det förändrade marknadsläget inom området har tidigare bidragit till att beslutat att förlänga stödperioden med till utgången av 2005. Marknadsläget har vidare medfört att ett stort anslagssparande uppkommit på anslaget. Regeringen bedömer att antalet ansökningar om stöd kommer att öka under den återstående stödperioden. Flertalet kommuner har färdigställt sina program och börjat ansöka om stöd. I och med detta förväntas även utfallet att öka. I och med att stödperioden upphör minskar utgifterna för politikområdet. Den beräknade utgiftsökningen kan hänföras till att medel för investering i ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet föreslås anvisas under politikområdet. Målet för politiken för elektronisk kommunikation samt IT- och postpolitiken är att alla skall ha tillgång till en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar infrastruktur och därtill hörande samhällstjänster. har preciserat detta övergripande mål i det IT-politiska målet, i målen för sektorn elektronisk kommunikation och i det postpolitiska målet. Därutöver ska det finnas en grundläggande kassaservice och nödalarmering i hela landet. Med anledning av beslut om propositionen Lag om elektronisk kommunikation, m.m. (prop. 2002/03:110) byts den tidigare beteckningen på politikområdet, IT, tele och post, ut mot IT, elektronisk kommunikation och post. skall som första land bli ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256). Målen för sektorn elektronisk kommunikation Enskilda och myndigheter skall få tillgång till effektiva och säkra elektroniska kommunika- De elektroniska kommunikationerna skall ge största möjliga utbyte när det gäller urvalet av överföringstjänster samt deras pris och kvalitet. skall i ett internationellt perspektiv ligga i framkant i dessa avseenden. De elektroniska kommunikationerna skall vara hållbara, användbara och tillgodose framtidens behov. De främsta medlen för att uppnå detta skall vara att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens utan snedvridningar och begränsningar samt att främja internationell harmonisering. Staten skall ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden (prop. 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228). Det skall finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andra adresserade försändelser som väger högst tjugo kilogram. Det skall finnas en möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser samt försäkrade och kvitterade av mottagaren. Dessutom skall enstaka försändelser befordras till enhetliga priser (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304). Målet för den grundläggande kassaservicen Alla i hela landet skall ha möjlighet att verkställa och ta emot betalningar till enhetliga priser (prop. 2001/02:34, bet. 2001/02:TU01, rskr. 2001/02:125). Informationsteknik (IT) De svenska ambitionerna för IT-politiken är höga och regeringens IT-politiska mål är tydligt: ska som första land bli ett informationssamhälle för alla. IT-utvecklingen kommer fortsatt att ha avgörande betydelse för såväl den ekonomiska tillväxten som förändringen av samhället i stort. Det är därför angeläget att befäster sin ställning som IT-nation och genom en framsynt politik flyttar fram positionerna ytterligare. Det är viktigt för näringslivets utveckling och konkurrenskraft och för människors livskvalitet och delaktighet i samhällsutvecklingen. För att informationssamhället skall kunna gälla alla krävs fortsatta och fördjupade 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Genom positiv IT-utveckling och nya initiativ till användning kan tillväxt främjas både för IT-industrin och för näringslivet i övrigt som blir alltmer beroende av IT i sin verksamhet, sina produkter och tjänster. Därmed stärks även anseende och roll i det internationella samarbetet. Mot bakgrund av ovanstående har regeringen skapat en ny struktur för det kommande IT-arbetet i syfte att uppnå ökad tillgänglighet till informationssamhällets teknik och tjänster, ökad tillit samt ökad kompetens. Arbetet ska bland annat drivas på genom en IT- politisk strategigrupp och en Delegation för offentliga e-tjänster. Många politikområden kan dra nytta av IT-utvecklingen. IT-politikens inriktning är att främja tillväxt, sysselsättning, regional utveckling, demokrati och rättvisa, livskvalitet, jämställdhet och mångfald, effektiv offentlig förvaltning samt ett hållbart samhälle. Arbetet involverar därmed hela regeringen. IT- politiken bygger dock på att det i första hand är marknaden som skall vara drivande. Den offentliga sektorns roller i sammanhanget är i huvudsak att vara reglerare, upphandlare och föredöme. Offentliga medel kan därutöver komma ifråga om det finns ett samhällsintresse att gripa in där marknaden inte klarar uppgiften, t.ex. när det gäller infrastrukturutbyggnaden i lands- och glesbygd. Inom EU har medlemsländerna antagit en resolution om genomförande av handlingsplanen e-Europa 2005 i syfte att driva på utvecklingen mot ett informationssamhälle för alla. Handlingsplanen omfattar e-förvaltning, e-lärande, e- hälsovård, en dynamisk miljö för e-företag, en säker informationsinfrastruktur samt bredband. En styrgrupp för e-Europa 2005 bestående av representanter från medlemsländerna och externa experter kommer att inrättas. Styrgruppen skall bl.a. fungera som ett forum för strategisk diskussion och erfarenhetsutbyte samt ge råd till hur genomförandet av handlingsplanen kan förbättras. Europeiska unionens råd antog en gemensam ståndpunkt avseende kommissionens förslag till rådets beslut om antagande av ett flerårigt program (20032005) för övervakning av handlingsplanen e-Europa 2005, spridning av goda arbetsmetoder och förbättrad nät- och informationssäkerhet (Modinis). förbereds ett världstoppmöte om informationssamhället under beskydd. Det främsta målet för toppmötet är att 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 bygga ett öppet samhälle där alla människor i alla länder får tillgång till information och kunskap. Toppmötet skall samla regeringar, näringsliv och det civila samhället, för att gemensamt arbeta för att minska digitala klyftor och lägga grunden för ett informationssamhälle som omfattar alla. Regeringens politik inom området informationsteknik syftar till att fullfölja den fastställda inriktningen. Ökad tillgänglighet till informationsteknik är ett av regeringens tre prioriterade områden, jämte tillit och kompetens. I IT-propositionen formulerades målsättningen att alla hushåll och företag i alla delar av bör få tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Detta skall i första hand ske i marknadens regi. Staten har dock ett övergripande ansvar för att denna infrastruktur finns tillgänglig i hela landet. Konkurrens, låga priser och en snabb utveckling främjas av att ett stort antal operatörer och IT-företag har möjlighet att nyttja näten. Konkurrensneutralitet och mångfald på näten skall främjas genom statliga insatser och regler. Utbyggnaden av IT-infrastrukturen har påverkats av det förändrade marknadsläget. Regeringen följer därför noga hur utbyggnaden och utnyttjandet av de statliga stöden till IT- infrastruktur fortlöper. Det finns dock en positiv trend såtillvida att antalet påbörjade och avslutade upphandlingar samt utnyttjandet av de statliga stöden ökat. För att förbättra situationen för kommunernas bredbandsutbyggnad föreslås i denna proposition att en del av de medel som tidigare reserverats för skattereduktion för höga anslutningskostnader i stället kan utnyttjas av kommunerna för att anlägga IT-infrastruktur. Tillit till den nya tekniken är viktigt för att uppnå en ökad användning. Regeringens insatser på informationssäkerhetsområdet inriktas på att öka förtroendet för den nya tekniken genom att bidra till bättre generella förutsättningar för informationssäkerhetsarbetet. Tillitsfrågan är i hög utsträckning internationell, varför tar aktiv del i det internationella arbetet inom området. Regeringen agerar för att främja och utveckla användningen av Internet. Regeringen prioriterar särskilt frågan om ett säkrare Internet. Internet har kommit att bli en betydelsefull bärare av många viktiga tjänster såsom e-post, Internetbanker och e-förvaltning. E-handelns utveckling som ett effektivt affärsverktyg är beroende av en stabil infrastruktur. Det är därför viktigt att Internet organiseras och förvaltas på ett väl fungerande och tillförlitligt sätt. Den politiska inriktningen är att bedriva en Internetpolitik för innovation, tillväxt och tillit. Frågor som rör IT-incidentrapportering har tidigare (bl.a. i budgetpropositioner) redovisats under prioriteringen Skydd mot informationsoperationer (från IT-propositionen). Frågan om rikscentralen för IT-incidentrapportering (, Sitic) redovisas i följande avsnitt. För frågor om informationsoperationer hänvisas till utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. I IT-propositionen angavs IT-kompetens som ett av regeringens prioriterade områden. För att skall vara ett informationssamhälle för alla behöver alla ha förutsättningar och förmåga att använda informationstekniken. Det har också stor betydelse för både näringslivets konkurrenskraft och den offentliga sektorns utveckling. Uppbyggnaden av IT-kompetens är ett resultat av utbildningsinsatser på flera nivåer, och av att IT används praktiskt i arbetslivet och i vardagen. Regeringen stimulerar till en ökad IT-kompetens genom insatser såväl i grund- och högskoleutbildning som i IT-utbildning för arbetsliv och näringsliv. tog beslut om lag om elektronisk kommunikation (prop. 2002/03:110, bet 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228). Den nya lagen utgår ifrån EG-reglering vars övergripande målsättning är att åstadkomma ett harmoniserat regelverk för elektroniska kommunikationsnät och elektroniska kommunikationstjänster samt tillhörande installationer och tjänster. Bakgrunden till den nya regleringen är utvecklingen inom området som innebär att olika infrastrukturer och tekniker för överföring av kommunikation sammansmälter. Detta har skapat behov av en samordnad och teknikneutral lagstiftning. Marknadens utveckling har också medfört en önskan om en mer flexibel reglering. En bärande tanke bakom det nya regelverket är att konkurrensfrämjande särlagstiftning endast skall användas om behov föreligger. Den nya lagen trädde i kraft och ersätter telelagen (1993:597) och lagen (1993:599) om radiokommunikation. Målet för telepolitiken ersattes med mål för sektorn elektronisk kommunikation. Regeringens insatser på området är inriktade på att skapa förutsättningar för en väl fungerande postmarknad med effektiva posttjänster, tillgängliga för alla till en servicenivå som motsvarar användarnas behov. Det finns ett behov av att se över postlagsstiftningen och liberaliseringen av postmarknaden för att utvärdera om marknaden utvecklas i önskvärd riktning. Regeringen avser därför fatta beslut om att tillsätta en särskild utredare som bl.a. ska analysera effekterna av liberaliseringen och utvärdera nuvarande lagstiftning i förhållande till postmarknadens utveckling. Regeringens insatser på området syftar till att säkerställa att alla i hela landet kan verkställa och ta emot betalningar till enhetliga priser. Med anledning av den minskade efterfrågan på kassaservicetransaktioner och de ökade kostnaderna som en följd av detta finns ett behov av att utreda den nuvarande ordningen av den grundläggande kassaservicen. Regeringen avser därför fatta beslut om att tillsätta en särskild utredare som bl.a. ska se över regleringen av den grundläggande kassaservicen. 10.5.1 Insatser inom politikområdet Informationsteknik (IT) Inför beslut om propositionen 1999/2000:86 Ett informationssamhälle för alla framhöll trafikutskottet (bet. 1999/2000:TU9) nödvändigheten av att regeringen lämnar information som möjliggör för utskottet att bedriva ett effektivt uppföljningsarbete. I regleringsbrevet fick därför () i uppdrag att utarbeta ett förslag till utvärdering av IT-utvecklingen och IT-politikens effekter med avseende på målet om ett informationssamhälle för alla. Grundat på detta förslag lämnade regeringen ett utvärderingsuppdrag till ITPS, bestående av fyra olika delar: sammanställning av indikatorer, data och statistik (för att belysa i vilken utsträckning målet om att som första land skall bli ett informationssamhälle uppfylls), genomgång av de IT- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 politiska instrumenten (under rubrikerna tillgänglighet, kompetens och tillit), översikt över IT:s olika användningsområden samt, slutligen, en analys av svensk IT-politik i ett internationellt perspektiv. Uppdraget skall redovisas . I IT-propositionen redovisades de åtgärder regeringen avsåg att vidta för att förbättra tillgängligheten till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet i gles- och landsbygd. I det följande redovisas de insatser regeringen vidtagit sedan förra budgetpropositionens avlämnande. fick regeringens uppdrag att, tillsammans med andra optonätsägare, ansluta alla landets kommunhuvudorter till ett öppet nationellt optiskt stomnät. I detta nät skulle nätkapaciteten i form av svartfiber sedan upplåtas. Utbyggnaden skulle ske på kommersiella villkor och vara färdigställd senast . Efter behandling (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03TU:1, rskr. 2002/03:69) beslutade regeringen om ett särskilt stöd om till kommuner för att upphandla och anlägga stomnätsanslutningar, som ett komplement till . Stödet skall användas av kommuner för att upphandla en anslutning i form av svartfiber till ett stomnät som tillhandahålls på skäliga och icke-diskriminerande villkor. Regeringen beslutade att ge ett reviderat uppdrag där affärsverket ges möjlighet att delta i upphandlingar som andra aktörer på marknaden och även rätt att tillhandahålla kapacitet. har ansvar för att rapportera till regeringen hur många kommuner som anslutits. Utredningen till vissa kommuner skall enligt direktiven (dir. 2002:72) ge en samlad bild av hur den statliga infrastrukturen, i första hand , Svenska kraftnäts och infrastruktur, har använts och kan användas för utbyggnaden av nät för elektronisk kommunikation. Utredningen avlämnade sitt slutbetänkande . Länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan har ålagts en rad nya uppgifter i samband med IT-infrastrukturutbyggnaden. För att underlätta och stödja detta arbete har regeringen beslutat om ytterligare medel till projektet , som omfattar före- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 trädare för länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen. Syftet med projektet är att främja bland annat samverkan och underlätta arbetet med IT-infrastrukturfrågorna för dessa organ. Regeringen har dessutom i regleringsbrevet uppdragit åt Post-och () att inom sitt verksamhetsområde bistå länsstyrelserna (eller motsvarande) och kommunerna i deras arbete med tillämpningen av förordningarna om stöd. Behovet av en väl utbyggd IT-infrastruktur uppmärksammas i allt större omfattning internationellt. Eftersom är ett av få länder som vidtagit åtgärder för att stimulera utbyggnaden uppmärksammas ofta den svenska bredbandspolitiken i det internationella arbetet. Bredbandsutbyggnaden uppmärksammas bland annat inom ramen för handlingsplanen e- , där ett antal mål inom området satts upp. I ett beslut av uppmanas dessutom samtliga medlemsstater att före utgången av 2003 ha utarbetat en bredbandsstrategi. Vidare skall presenteras en bredbandsstrategi från och en gemensam nordisk infrastrukturstudie utarbetad av . Medel har lämnats till ett forskningsprojekt vid teknik och social förändring vid . Detta forskningsprojekt belyser bl.a. kommunernas ekonomiska satsningar på bredbandsutbyggnaden, hur analys och avsikter skiljer sig mellan olika typer av kommuner i olika delar av landet, hur stort risktagande olika kommuner är beredda att ta och hur styrande statsbidragsreglerna är i förhållande till nyttan för näringslivet i enskilda kommuner, dvs.