prop · GR03150d2 · 2004-06-10 00:00:00 — Man kan inte med säkerhet räkna med att de försäkrade kan ha möjlighet att ta del av några andra uppgifter om försäkringens innebörd. Villkoren för gruppförsäkring kan ibland vara så vidlyftiga att de är svåra att överblicka och de kan därför behöva sammanfattas i koncentrerad form. Detta skall ske genom försäkringsbeskedet. Försäkringsbolaget skall enligt första meningen avsända försäkringsbeskedet på ett ändamålsenligt sätt för de försäkrades kännedom dels när gruppförsäkring har meddelats, dels vid vissa senare ändringar i försäkringsskyddet. Denna information sker lämpligen genom att beskeden tillställs gruppmedlemmarna. Det har dock inte ansetts möjligt att föreskriva att varje försäkringsbesked för en gruppmedlem skall tillställas medlemmen personligen. Beskeden får alternativt distribueras genom den som företrätt gruppen när gruppavtalet ingicks eller vid senare förhandlingar med försäkringsbolaget om gruppförsäkringen. Det är också tänkbart att beskedet om försäkringens innehåll i stället bör delges de försäkrade genom en medlemstidning särskilt när det gäller helt okomplicerade besked om ändring av försäkringen eller som bilaga till denna. Om försäkringsbolaget vid frivillig försäkring känner till de enskilda försäkrades namn och en adress där de kan nås (eventuellt på arbetsplatsen), bör bolaget inrikta sig på ett besked som tillställs den försäkrade direkt från bolaget. I kravet på ändamålsenlighet ligger också att beskedet skall nå den försäkrade så säkert som rimligen kan begäras. Det räcker att beskedet avsänds på ändamålsenligt sätt, vare sig detta sker till de försäkrade själva eller till gruppens representant. Det fordras inte att beskedet nått den försäkrade. Beskedet skall enligt andra meningen innehålla upplysningar om de väsentliga rättigheter och skyldigheter som följer av försäkringen. Det är visserligen inte något krav på att den försäkrade gruppmedlemmens namn anges, men det bör klart framgå att medlemmen får beskedet i egenskap av medlem i en viss grupp, t.ex. såsom anställd i ett visst företag eller medlem i en viss förening. Av beskedet skall framgå inte bara vilka risker som omfattas utan också försäkringsbelopp och självrisker. Vidare skall beskedet ange viktiga begränsningar i försäkringsskyddet. Regeln utgår inte från att ett visst försäkringsskydd under alla omständigheter skall vara normalt. Om det förekommer undantag från vad den försäkrade kunnat vänta sig med hänsyn till försäkringens allmänna beteckning och det sätt på vilket den presenteras t.ex. om det i en hemförsäkring görs uttryckligt undantag för vissa typer av egendom bör detta dock motivera ett särskilt påpekande. Enligt tredje meningen skall försäkringsbesked utfärdas också vid vissa ändringar i försäkringsskyddet som görs i samband med att försäkringen förnyas eller . Varje inskränkning i skyddet utgör skäl för ett nytt besked, även om den ter sig mindre betydelsefull för den genomsnittlige försäkrade. Utvidgas däremot skyddet eller ändras försäkringens utformning utan att skyddet kan sägas ha försämrats i något avseende, räcker det däremot med att ett nytt besked utgår när förändringarna är väsentliga. När reglerna om försäkringsbesked tillämpas på gruppskadeförsäkring för näringsidkare, är det naturligt att försäkringsbolaget förutsätter viss vana hos gruppmedlemmarna att ta del av handlingar av liknande slag. Här behandlas en civilrättslig påföljd av brister i informationen, nämligen att en felaktig uppgift kan åberopas mot försäkringsbolaget vid god tro på motsidan. Regeln rör i första hand positiva oriktiga upplysningar i beskedet. Det kan gälla sådana förhållanden som ersättningsbeloppens storlek eller förutsättningen för att ersättning skall utgå men också vilka som tillhör den försäkrade kretsen eller den tid under vilken skyddet skall gälla. Också en underlåtenhet att i beskedet ange ett undantag från försäkringen kan omfattas av regeln, om beskedet i övrigt har en formulering som tyder på ett fullständigt skydd på denna punkt. Bestämmelsen innebär också att en person som inte alls omfattas av försäkringen kan få ett försäkringsskydd, om han av misstag tillställs ett besked att han är försäkrad. En förutsättning för att en sådan person skall kunna åberopa beskedet torde dock vara att det uttryckligen anger mottagaren som försäkrad, eller åtminstone anger att försäkringen gäller för viss grupp som mottagaren tillhör. I annat fall kan denne inte utan vidare förlita sig på beskedet utan bör kontrollera vem det egentligen avser. 2003/04:150 17 kap. Det saknar betydelse om misstaget har begåtts av försäkringsbolaget eller en gruppföreträdare som handlar på dess vägnar. Regeln innebär alltså att den som fått beskedet inte får ha insett eller bort inse felaktigheten. Den onda tron kan avse såväl riktigheten av en uppgift i och för sig som dess giltighet i tiden. Framgår det på något sätt av beskedet att det är tidsbegränsat, kan det inte åberopas efter den tids- gräns som kan utläsas av beskedet. delse är därför att den kan medföra att den försäkrade får större förmåner än villkoren medger eller undgår att träffas av vissa undantag. När frågan uppkommer vad en försäkrad borde ha insett får man utgå från att denne verkligen läst beskedet. Det går alltså inte att åberopa t.ex. att vederbörande på grund av sjukdom aldrig fick tillfälle att ta närmare del av det och därför inte haft någon anledning att fatta misstankar. bedömningen är det vidare avgörande vad som rent objektivt kan begäras av en försäkrad vid den aktuella försäkringstypen. med rimlig begriplighet, kan en gruppmedlem inte åberopa att han på grund av särskilda personliga förhållanden, t.ex. språksvårigheter, miss- förstått vad det egentligen gick ut på. Man kan också begära att medlem- men tar del av annat material om försäkringen som försäkringsbolaget gett medlemmarna, åtminstone om materialet är utformat så att dess betydelse för försäkringsskyddet utan vidare framgår. Bestämmelserna i 39 § avtalslagen blir tillämpliga när det gäller den tidpunkt då den goda tron skall föreligga hos gruppmedlemmen. alltså under särskilda omständigheter ta hänsyn till vad han insett eller bort inse i ett senare skede än när han tog del av beskedet men innan detta inverkat bestämmande på hans handlingssätt. bolaget kort efter det att beskeden distribuerats upptäcker ett fel och genast sänder meddelande om rättelse, bör detta alltså kunna beaktas, särskilt om felet i beskedet beror på ett någorlunda ursäktligt missöde när Detta gäller dock inte om t.ex. det oriktiga beskedet redan medfört att försäkringstagaren sagt upp en annan försäk- ring, som framstått som obehövlig. 7 § och i samband med att försäkringen förnyas skall försäkringsbolaget i skälig omfattning informera de försäkrade om sådana förhållanden rörande försäkringen som det är av betydelse för dem att känna till. Efter ett försäkringsfall gäller informationsskyldigheten också mot andra som har anspråk mot försäkringsbolaget. Det som sägs i 2 kap. 7 § om information om möjligheter till överprövning m.m. tillämpas också vid gruppskadeförsäkring. (Jfr 9 kap. 4 § tredje stycket promemorian och SkFL.) Paragrafen handlar om försäkringsbolagets generella skyldighet att informera de försäkrade och i samband med förnyelse av försäkringen, liksom mera specifikt vid försäkringsfall. Paragrafen har för gruppersonförsäkring sin motsvarighet i 19 kap. 7 § och för kollektivavtalsgrundad skadeförsäkring en motsvarighet i 18 kap. 5 §. Vid individuell konsumentförsäkring finns motsvarande bestämmelser i 2 kap. 5 och 7 §§. Beträffande individuell företagsförsäkring, se i 8 kap. 1 §. Övervägandena finns i avsnitt 10.3. och när försäkringen förnyas skall försäkrings- bolaget enligt första meningen i skälig omfattning informera de försäk- I stora drag kan här hänvisas till det som sägs om information under försäkringstiden vid individuell försäkring. Av särskild betydelse blir informationen i samband med förnyelsen, då de försäkrade behöver ha reda på eventuella ändringar i villkoren. Hänsyn får dock tas till att också andra förhållanden kan spela en roll vid gruppförsäkring, bl.a. ändringar i vad som gäller om den försäkrade lämnar gruppen. Liksom andra meddelanden skall uppgifter enligt detta stycke sändas på ändamålsenligt sätt för den försäkrades kännedom (24 §). Om ett meddelande avser en viss gruppmedlem eller vissa gruppmedlemmar, bör försäkringsbolaget självt eller genom t.ex. gruppföreträdaren ta reda på hur de kan nås och sända meddelandet till Vad angår situationen efter försäkringsfall finns det inte anledning att i något avseende göra skillnad mellan gruppförsäkring och individuell Det är innebörden av andra och tredje meningarna. visas till kommentaren till 2 kap. 7 §. 8 § Om ett försäkringsbolag inte lämnar information enligt 57 §§, tillämpas 2 kap. 9 § vid gruppskadeförsäkring som tecknas av en konsument eller ett dödsbo och 8 kap. 2 och 3 §§ vid annan gruppskadeförsäkring. Paragrafen, som vid gruppersonförsäkring har sin motsvarighet i 19 kap. 8 §, reglerar påföljderna vid brott mot informationsplikten. dena finns i avsnitt 10.3. Det hänvisas dels till vad som gäller vid individuell konsumentförsäkring (de marknadsrättsliga påföljderna i 2 kap. 9 §), dels till vad som gäller vid individuell företagsförsäkring (8 kap. 2 och 3 §§). Tiden för försäkringsbolagets ansvar, m.m. 9 § När ett gruppavtal om frivillig gruppskadeförsäkring har ingåtts, räknas tiden för försäkringsbolagets ansvar från den tidpunkt som anges i gruppavtalet. Ansvaret omfattar alla gruppmedlemmar som då uppfyller anslutningskraven enligt avtalet och som har anslutit sig till försäkringen samt dem som har anslutits till- sammans med en gruppmedlem. Ansluter sig en gruppmedlem senare, räknas ansvaret från och med dagen för anslutningen, om inte annat anges i gruppavtalet. Anslutning enligt första stycket anses ske när medlemmen gör anmälan till försäkringsbolaget eller till någon som tar emot anmälningar för dess räkning. medlemmen ansluter sig genom att inte avböja försäkringen, anses anslutning ske när tiden för avböjande går ut. Om ingen annan tidpunkt har avtalats, räknas vid obligatorisk gruppskade- försäkring tiden för försäkringsbolagets ansvar mot medlemmarna från och med dagen efter den då gruppavtalet ingicks eller, om någon inträder i gruppen senare, från och med dagen efter inträdet. (Jfr 9 kap. 6 § promemorian och SkFL.) Paragrafen, som utformats efter Lagrådets förslag, reglerar tidpunkten för ansvarets inträde. Den har för gruppersonförsäkring sin motsvarighet i 19 kap. 9 § och för kollektivavtalsgrundad skadeförsäkring en motsva- righet i 18 kap. 7 §. Vid individuell konsumentförsäkring finns mot- svarande bestämmelser i 3 kap. 2 § och vid individuell företagsförsäkring i 8 kap. 4 §. Övervägandena finns i avsnitt 10.4. När det gäller tidpunkten för ansvarets inträde råder avtalsfrihet i den meningen att det i gruppavtalet får bestämmas vilken tidpunkt som helst då ansvaret börjar gälla, t.ex. när gruppmedlemmen inkommit med de handlingar som behövs för försäkringen eller när återförsäkring har meddelats. Detta framgår av första meningen. Ansvaret omfattar då enligt andra meningen alla som vid den angivna tidpunkten anslutit sig och uppfyller anslutningskraven samt dem som anslutits tillsammans med en gruppmedlem, exempelvis make eller andra närstående. Inte heller i fråga om dessa krav ger lagen några regler. Anslutningskraven kan utformas på det sätt som parterna bestämmer i gruppavtalet. Det bör t.ex. vara möjligt att liksom vid individuell försäkring föreskriva att ansvaret inträder först när gruppmedlemmen betalat premien. Däremot är bestämmelsen såtillvida tvingande (utom vid gruppskadeförsäkring för näringsidkare) att försäkringsbolaget inte kan i villkoren uppskjuta ansvarets inträde mot vissa gruppmedlemmar eller vissa närstående som i och för sig uppfyller kraven, t.ex. sådana som resterar med premie för en tidigare försäkring. Alla gruppmedlemmar och medanslutna måste alltså behandlas på samma sätt, frånsett när gruppavtalet tillåter en individuell utformning av medlemmarnas försäkringsskydd. Det finns dock inga hinder mot att man i villkoren föreskriver att alla försäkrade skall uppfylla vissa anslutningskrav eller att bara gruppmedlemmar, inte deras anhöriga, skall omfattas av försäkringen. En annan sak är att en gruppmedlem kan ansluta sig än när ansvaret inträder för gruppen i övrigt medlemmen har kanske från början inte velat gå med i försäkringen eller inte tillhört gruppen. Ansvaret inträder då enligt tredje meningen dagen efter anslutningen, såvida inte gruppavtalet anger annat. Självfallet kan en anslutning inte ske innan något gruppavtal har ingåtts. Här regleras hur en gruppmedlem ansluts till försäkringen. Det sker enligt första meningen genom anmälan. Något krav på viss form för anmälan gäller inte. Anmälan kan alltså göras genom ett muntligt meddelande, om inte gruppavtalet föreskriver att anslutning skall ske skriftligen. Sker anmälan skriftligen, framgår det av lagtexten (gör anmälan till) att det avgörande är när meddelandet avsänds, inte när det kommer fram. Anmälan skall för att få verkan göras antingen till försäkringsbolaget eller till någon som mottar anmälningar för dess räkning. Det kan vara samma person som slutit gruppavtalet med försäkringsbolaget som handlar på bolagets vägnar, men det kan också vara en annan funktionär inom ett företag eller en förening som sköter administrationen av försäkringen i detta avseende. Ett uttryckligt uppdrag just till denna person fordras inte för att denne skall vara behörig att motta anmälan, utan det 2003/04:150 17 kap. räcker att försäkringsbolaget faktiskt godtagit att anmälningarna samlas in hos någon sådan representant för gruppen. försummar att vidarebefordra en anmälan, får försäkringsbolaget bära risken för detta. Gruppmedlemmen räknas ändå som anmäld. I styckets andra mening anges när anslutning sker vid reservations- Avgörande blir den tidpunkt då fristen att avböja försäk- ringen utgår för gruppmedlemmen. Senast i och med detta börjar också försäkringsbolagets ansvar att gälla. en önskan att gå med i försäkringen, inträder naturligtvis ansvaret i och Försäkringsvillkoren kan också innebära att skyddet börjar erlägga den första premien inträder däremot först sedan viss information har skickats (se 18 § första stycket). Stycket innehåller en dispositiv regel om obligatorisk försäkring. ret räknas, om inte annat sägs i gruppavtalet, från och med dagen efter den då detta avtal ingicks, såvitt gäller dåvarande medlemmar i gruppen. Inträder någon senare i gruppen, gäller ansvaret från och med dagen efter Avvikelse från regeln kan avtalas, t.ex. om försäkringsskydd inte behövs förrän . 10 § Om ett försäkringsfall inträffar efter det att försäkringsbolagets ansvar inträtt men innan avtal träffats enligt 1 § tredje stycket om utformningen av en gruppmedlems försäkringsskydd, bestäms ansvaret efter vad som är skäligt med hänsyn till medlemmens förhållanden och de villkor som gäller för gruppen i övrigt. (Paragrafen saknar motsvarighet i promemorian eller SkFL.) Bestämmelsen, som utformats i enlighet med Lagrådets förslag, tar sikte på den situationen att försäkringsskyddet för den enskilde gruppmedlemmen inte i sin helhet bestäms genom gruppavtalet utan ges en delvis individuell utformning genom en överenskommelse mellan medlemmen och försäkringsbolaget och försäkringsfall inträffar innan en sådan överenskommelse har träffats. Man får då bestämma skyddet främst med hänsyn till vad som gäller för andra gruppmedlemmar av samma kategori. Övervägandena finns i avsnitt 10.10. Förnyelse av försäkringen och uppsägning till försäkringstidens utgång 11 § Ett avtal om gruppskadeförsäkring förnyas för av , om det inte har sagts upp för att upphöra vid försäkringstidens slut. I 6 och 7 §§ finns bestämmelser om information i samband med förnyelse. Om försäkringsbolaget säger upp försäkringen till försäkringstidens utgång, skall det skriftligt meddela den som har ingått gruppavtalet och berörda gruppmedlemmar om uppsägningen. Uppsägningen får verkan efter det att meddelandena avsändes. Första stycket första meningen gäller inte om annat framgår av avtalet eller omständigheterna i övrigt. (Jfr 9 kap. 10 § promemorian och SkFL.) Paragrafen, som gäller både frivillig och obligatorisk försäkring, reglerar förnyelse av gruppskadeförsäkring samt uppsägning av försäkringen från försäkringsbolagets sida till försäkringstidens utgång. Den har för gruppersonförsäkring sin motsvarighet i 19 kap. 11 §. Vid individuell konsumentförsäkring finns motsvarande bestämmelser i 3 kap. 4 §. Övervägandena finns i avsnitt 10.5. Den enskilda försäkringen skall förnyas om avtalet inte har sagts upp för att upphöra vid försäkringstidens slut. Den normala förnyelsetiden är , men som framgår av tredje stycket är regeln dispositiv. Oavsett vad avtalet innehåller kan emellertid den försäkrade gruppmedlemmen säga upp den förnyade försäkringen med stöd av 12 §. Lagen innehåller inte några bestämmelser om ändring av villkoren för försäkringen i samband med att gruppavtalet förlängs. Kommer parterna i detta avtal överens om att villkoren skall ändras för den nya avtalstiden, skall de försäkrade informeras om detta enligt 6 § första stycket tredje meningen. I första meningen regleras förfarandet när försäkringsbolaget vill säga upp försäkringen att upphöra vid försäkringstidens utgång. Liksom annars ges regler om det enskilda försäkringsavtalet, inte om gruppavtalet. En uppsägning av gruppavtalet innebär alltså inte i och för sig en uppsägning av försäkringen, om inte försäkringsbolaget iakttar det som föreskrivs i bestämmelsen. För att uppsägningen skall få rättsverkan skall meddelande sändas dels till medkontrahenten i gruppavtalet, dels till gruppmedlem som uppsägningen gäller. Såvitt angår frivillig gruppförsäkring behandlar regeln både uppsägning av alla försäkringar som berörs av gruppavtalet och uppsägning av försäkringen för viss gruppmedlem. När det gäller obligatorisk försäkring, kommer uppsägningen att avse hela gruppen. Behörig att ta emot uppsägningen är den som har ingått gruppavtalet. I händelse av överlåtelse av rätten enligt gruppavtalet får man anse den nye medkontrahent som försäkringsbolaget godtagit som rätt mottagare, fast detta inte sägs uttryckligt i lagtexten. Regeln om uppsägning hos den som ingått gruppavtalet gäller också om det bara är en enstaka frivillig gruppförsäkring som försäkringsbolaget av någon anledning vill säga upp. Gruppens företrädare har i allmänhet större möjligheter att överblicka den rättsliga situationen och kan hjälpa den gruppmedlem som uppsägningen avser, eventuellt genom att förhandla på medlemmens vägnar med försäkringsbolaget. Det meddelande som skall ges till den försäkrade gruppmedlem som berörs av uppsägningen skall enligt den allmänna bestämmelsen i 24 § sändas på ändamålsenligt sätt för den försäkrades kännedom. Gruppförsäkringen upphör för den försäkrades del, som framgår av andra meningen, först efter det att försäkringsbolaget vidtagit 2003/04:150 17 kap. båda de nämnda åtgärderna uppsägning hos gruppens representant och ett meddelande till berörda gruppmedlemmar. före försäkringstidens utgång, fortsätter alltså försäkringen att Bestämmelsen i första stycket om förnyelse är dispositiv också vid gruppskadeförsäkring för konsumenter. Villkoren kan alltså innehålla att försäkringen inte skall förnyas vid försäkringstidens utgång eller att försäkringen förnyas än . En gruppmedlems rätt att säga upp eller avstå från försäkringen 12 § Vid frivillig försäkring har en försäkrad gruppmedlem rätt att när som helst säga upp försäkringen att genast upphöra. Vid obligatorisk försäkring kan en medlem i gruppen när som helst genom anmälan förklara sig avstå från försäkringen. Sådan anmälan kan även ske hos (Jfr 9 kap. 8 § andra stycket promemorian och SkFL.) Paragrafen, som utformats väsentligen enligt Lagrådets förslag, handlar om en gruppmedlems rätt att säga upp eller avstå från en gruppskade- Den har för gruppersonförsäkring sin motsvarighet i 19 kap. Den har ingen direkt motsvarighet vid kollektivavtalsgrundad Vid individuell konsumentförsäkring finns en viss motsvarighet i 3 kap. 3 och 6 §§. Övervägandena finns i avsnitt 10.5. I första stycket behandlas frivillig försäkring. marna har rätt att när som helst säga upp sin försäkring, och någon uppsägningstid gäller inte. Gruppmedlemmens uppsägning får verkan också för försäkrade som har anslutits tillsammans med honom. har en medlem inte rätt att själv utträda ur försäkringen men låta dessa andra försäkrade kvarstå. Detta hindrar naturligtvis inte att försäkrings- bolaget i ett enskilt fall kan medge ett sådant arrangemang. uppsägning inskränkas till att gälla dem som har anslutits tillsammans Bestämmelsen anger inte hos vem uppsägningen skall ske. ning hos försäkringsbolaget får naturligtvis alltid anses giltig. ning kan också göras hos någon annan som har uppdrag att på försäk- ringsbolagets vägnar sköta viss administration av försäkringarna. Vid obligatorisk försäkring har gruppmedlemmen rätt att när som helst avstå från försäkringen för egen del. Detta medför visserligen inga direkta ekonomiska fördelar för gruppmedlemmen, eftersom denne inte har några egentliga förpliktelser mot försäkringsbolaget på grund av I stället avstår medlemmen från sina rättigheter på grund av Det är dock tänkbart att, t.ex. på grund av stadgarna i en organisa- tion som slutit försäkringsavtalet, åtgärden kan medföra vissa fördelar i förhållande till organisationen, t.ex. en reduktion av medlemsavgiften. Det kan också förekomma att en medlem av principiella skäl inte vill påtvingas ett försäkringsskydd. En annan sak är att gruppmedlemmen i förhållande till sin organisation eller arbetsgivare kan ha förpliktelser att t.ex. hålla en ansvarsförsäkring som täcker medlemmens eventuella skadeståndsskyldighet, men det påverkar inte medlemmens rätt i för- hållande till försäkringsbolaget. Om en medlem redan från början avstår från en obligatorisk försäk- ring, kommer någon premie inte att debiteras för hans del. måste då ofta riktas till gruppföreträdaren; i detta tidiga skede kan det ju vara oklart vilket bolag som meddelar försäkringen. att gruppföreträdaren meddelar försäkringsbolaget om förhållandet, vilket kan leda till lägre premie för försäkringen. Verkan av att en medlem lämnar gruppen 13 § Om en försäkrad gruppmedlem utträder ur gruppen av någon annan anledning än att han uppnår en viss ålder, upphör försäkringsbolagets ansvar efter utträdet (efterskydd). Det som sägs i första stycket om efterskydd gäller inte om den försäkrade på något annat sätt har fått eller uppenbarligen kan få skydd av samma slag som . Behövs det på grund av försäkringens art, får försäkringsbolaget göra förbehåll om att första stycket inte heller annars skall tillämpas. (Jfr 9 kap. 9 § promemorian och SkFL.) Paragrafen, som utformats i enlighet med Lagrådets förslag, reglerar verkan av att en gruppmedlem lämnar gruppen eller inte längre hör till den kategori som enligt avtalet kan försäkras tillsammans med gruppmedlemmen. Den har för gruppersonförsäkring sin motsvarighet i 19 kap. 13 §. Den har ingen motsvarighet vid kollektivavtalsgrundad skadeförsäkring eller vid individuell försäkring. Övervägandena finns i avsnitt 10.5. En försäkrad gruppmedlem som lämnar gruppen har rätt till ett visst efterskydd. De mest praktiska fallen är att medlemmen slutar sin anställning eller lämnar en förening som han har tillhört. Enbart frånvaro från arbetsplatsen kan inte anses innebära att en anställd lämnat gruppen, även om denne försummat att anmäla frånvaron. Det fordras att uppsägning skett från arbetsgivarens eller den anställdes sida.