prop · GR031d2 · 2004-01-01 00:00:00 — En del av används av Konungen och hans familj som bostad och en annan del visas för allmänheten. I har lokaler upplåtits till Världsnaturfonden. är även öppet för allmänheten och används bl.a. för utställningar. I anslutning till finns en utställningslokal och det s.k. Orangeriet. är upplåtet till regeringen som bostad för prominenta gäster från utlandet. utnyttjas som museum och för utställning av en del av svenska statens porträttsamling. och Tullgarns slott visas för allmänheten. disponeras till större delen av . De två översta våningarna i har dock fått behålla sin ursprungliga karaktär och visas för allmänheten. Från anslaget betalas vidare Husgerådskammarens underhåll och vård av de konstsamlingar och andra inventarier i de kungliga slotten som tillhör staten men som disponeras av Konungen. Husgerådskammaren förvaltar även de Bernadotteska familjestiftelsernas bestånd av möbler, konst och konsthantverk samt administrerar . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Kungliga hov- och slottsstaten skall enligt den överenskommelse som träffades med regeringen lämna en berättelse över den samlade verksamheten. Tyngdpunkten skall läggas på en redovisning av hur tilldelade medel har använts när det gäller och Husgerådskammaren. Verksamhetsberättelsen ligger till grund för regeringens bedömning av medelsbehovet. Verksamhetsberättelsen för ger en bra överblick över de aktiviteter och åtgärder som har vidtagits för de medel som har anslagits. Verksamhetsberättelsen visar bl.a. att den kungliga familjens program har varit fortsatt omfattande. Kronprinsessan har blivit allt mer engagerad för officiella uppdrag. Därmed har antalet evenemang med kunglig närvaro kunnat utökas. Cirka 1 000 seriösa inbjudningar har inkommit från institutioner, organisationer och företag runt om i landet. Utgående statsbesök har gjorts till och . Det inkommande statsbesöket från In- dien inställdes på grund av hälsoskäl på den indiska sidan. Den kungliga familjen engagerade sig aktivt i . Kungen var bl.a. värd för två slottskonserter och ett seminarium med de Kungl. Verksamhetsberättelsen visar också att aktiviteterna inom slottsstaten har varit hög: har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra vård och underhåll av parkerna. Som exempel kan nämnas att på har arbetet med allélindarna fortsatt och på Slottsholmen vid har ett tvåårigt restaureringsarbete med park och strandmur påbörjats. har också en ny säkerhets- och bevakningsavdelning skapats som ett led i arbetet med att förbättra säkerheten på . Husgerådskammaren har förstärkt föremålsvården. visades som ett bidrag till 750-års jubileum på tapeten. Utställningen, som initierades av Kungen, blev en stor framgång. Den föregicks av ett omfattande förberedelsearbete såväl från personal från avdelningen för samlingar och dokumentation som från konserveringsavdelningen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Besökarantalet till de kungliga slotten har minskat med nästan 80 000 besökare till ca 650 000. Omfattande investeringar har gjorts för att förbättra säkerheten på . De säkerhetshöjande åtgärderna medför ökade kostnader för drift, övervakning och underhåll. I tilläggsbudgeten i samband med den ekonomiska vårpropositionen beslutades därför att anslagsramen skulle höjas med . Tabell 7.11 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till respektive . 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 5 460 532 tkr prisnivå. 3Motsvarar 5 461 034 tkr prisnivå. Anslaget finansierar förvaltningskostnader, utrikesrepresentationen, kommittéväsendet, andra utredningar m.m. Anslaget fördelas mellan Statsrådsberedningen, de tio departementen, och gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). Förutvarande revisorer granskade 2002. revisorer har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende och har bedömt att årsredovisning ger en rättvisande bild av resultat och ställning. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 7.13 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Inkomsterna för expeditionsavgifter, ansökningsavgifter samt ansökningsavgifter för viseringar beräknas 2004 till . Verksamheten utförs vid utlandsmyndigheterna. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 består av Statsrådsberedningen, tio departement och . , utlandsmyndigheterna och kommittéerna, hade vid utgången av 2002 drygt 4 400 tjänstgörande exkl. lokalanställda vid utlandsmyndigheterna. Av Re- geringskansliets anställda var politiskt anställda. Som en följd av regeringsombildningen efter valet skedde vissa förändringar i departementens ansvarsområden och organisation. Till från fördes frågor om integration och mångfald, idrott, storstadspolitik samt social ekonomi. Från flyttade konsumentenheten över till , ungdomspolitiska enheten till samt enheterna för kommunfrågor, statlig förvaltningspolitik och statlig personalpolitik som samtliga fördes till . En del frågor om vissa bolag flyttades till från och . Till Försvarsdepartement flyttades frågor om från . Vidare har ansvaret för kulturattachéer överförts från till . Utvecklingen av verksamheter åren 19982002 visas i tabellen som följer. har regeringen avgjort 9 548 regeringsärenden, vilket är en minskning jämfört med föregående år. Det totala antalet diarieförda ärenden har dock ökat något 2002 jämfört med föregående år. Uppskattningsvis en tredjedel av ärendena utgörs av brev från allmänheten. In- formationen till har ökat i omfattning, inte minst med anledning av resultatskrivelser. Även antalet interpellationssvar och frågesvar till har ökat och är nu fler än under något annat år . Ytterligare information finns i som innehåller en fyllig resultatinformation i form av bl.a. tabeller och statistik. Tabell 7.14 Viss resultatinformation i Antal diarieförda ärenden* Antal registrerade handlingar på UD* varav propositioner och skrivelser * I 2002 har vissa förändringar gjorts i presentationen av statistik över ärenden och handlingar . I samband med detta arbete gjordes vissa korrigeringar av det statistiska materialet. Statistiken ovan är baserad på 2002. Inom UD förs ett ärendediarium för regerings- och regeringskansliärenden. I UD:s huvuddiarium, skrivelsediariet, registreras varje enskild handling med ett eget diarienummer. UD:s statistik är därför inte direkt jämförbar med övriga departements. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 har det internationella inslaget i arbetsuppgifter ökat markant, främst beroende på EU- medlemskapet. Som ett resultat av ordförandeskap i har behoven av kompetens och arbetsinsatser i EU-frågor ökat. Kommande förändingar såsom utvidgningen av EU och nya beslutsformer kommer att öka engagemanget i EU-arbetet och påverka arbetsformer ytterligare. har arbetet i andra internationella organisationer fått en allt större inverkan på departementens sakområden. En rad åtgärder har påbörjats för att stärka den internationella kompetensen i . Ett program för korttidstjänstgöring finns vari tjänstemän från olika departement ges möjlighet att arbeta vid en utlandsmyndighet. Det finns även ambitioner att ta tillvara den kompetens som finns inom för att stärka de internationella funktionerna på andra departement. En intensifiering av arbetet med att ge tjänstemän i möjligheter att arbeta internationellt, genom att placeras som nationella experter eller genom tillfällig anställning vid en internationell institution, har skett . Syftet är att stärka den internationella kompetensen och att skapa internationella nätverk. Ett viktigt mål för är att trygga sin kompetensförsörjning. ska, oavsett annalkande pensionsavgångar och konkurrens om kvalificerad arbetskraft, ha kontinuerligt hög kompetensnivå och fortsatt hög effektivitet i verksamheten. måste därför vara en attraktiv arbetsplats med goda arbetsformer. Detta mål skall nås genom bl.a. utveckling av former för effektiv överföring av kunskap mellan yngre och seniora medarbetare, utvecklande arbetsuppgifter, goda möjligheter till kompetensutveckling och rörlighet inom myndigheten. Prioriterade insatser har varit att utveckla som attraktiv arbetsplats, fortsatt intagning av aspiranter, utvecklingsprogram för såväl unga som seniora handläggare, intern chefsförsörjning, chefs- och ledarutveckling samt karriärplanering. Utvecklingsarbetet inom kommittéväsendet fortsätter. I rapporten i utredningsväsendet utveckling och tillämpning av en modell för att bedöma kvaliteten på kommittéarbeten har en modell presenteras för att bedöma kvaliteten i utredningsväsendet. Kvaliteten i ett urval utredningar har granskats. Rapporten pekar på hur ett system för kvalitetsbedömning kan förbättra kommittéväsendet. Detta kommer att utgöra en av utgångspunkterna för utvecklingsarbetet framöver. Jämställdhetsarbetet är högt prioriterat i det interna utvecklingsarbetet. Det är viktigt att integrerar jämställdhetsperspektiv inom alla områden. har i samarbete med de fackliga organisationerna utvecklat en metod för en löpande kartläggning och analys av löner, i syfte att upptäcka, åtgärda och förhindra osakliga skillnader i lön och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män. Den nya metoden användes internt . Resultatet blev en omfattande och noggrann kartläggning och analys som de fackliga organisationerna och arbetsgivare stod enade bakom. Detta utgjorde underlag för parterna i den lokala lönerevisionen för . Kartläggningen enligt den nya metoden skall ske och vara en utgångspunkt i framtida lönerevisioner. konstaterade i ett brev till att genomfört en mycket bra kartläggning och analys. revisorer konstaterar i sin granskning (Rapport 2002/03:17) att har en lönekartläggning som uppfyller lagens krav. Jämställdhetsarbetet bedrivs enligt den jämställdhetsplan som fastställts . Här kan nämnas åtgärder som vidtas för att förstärka och förbättra möjligheterna att förena förvärvsarbete och föräldraskap för både män och kvinnor på alla nivåer inom , exempelvis genom en ökad IT-satsning på mobilitet. En analys skall ske i syfte att stämma av hur jämställdhetsarbetet utvecklas. långsiktiga syfte med ett aktivt mångfaldsarbete är att detta skall bidra till att skapa en attraktiv och dynamisk arbetsplats, där medarbetare med olika bakgrund, referensramar och livserfarenheter möts och samarbetar. En viktig del av mångfaldsarbetet syftar till att förhindra alla former av etnisk diskriminering. Mångfaldsarbetet i har bedrivits utifrån en handlingsplan . Arbetet har bl.a. omfattat ett antal seminarier, informationsmaterial till samtliga anställda samt genom att integrera mångfaldsfrågor i introduktions- och chefsutbildningar. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 En ny handlingsplan Mångfaldsplan 2003- lat och 6 representationer/delegationer. 2004, har fastställts . har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla inriktad på aktiva åtgärder inom rekrytering och självständiga stater i världen (hade FN 191 medlemsstater). I nästan hälften av skap för att motverka diskriminering skall stär- dessa länder finns det en svensk ambassad. Dessutom skall riktad annonsering tillämpas en grupp är honorärkonsulaten, som är cirka 400 i ökad grad för att nå fler sökande med utländsk skolor efterfrågar i ökad utsträckning ökat med två konsulat. studiebesök och information om Regerings- i Kanton, , och generalkonsulatet i Kalinin- att öka kunskapen om regeringens och Rege- drivs initialt i begränsad omfattning i proviso- ringskansliets roll i den demokratiska processen Regeringen beslutade att in- material särskilt för skolan. rätta en ambassad i , . tandet sker i samverkan med det finska utrikes- för lärare och elever i grundskola och gymnasi- ministeriet, i enlighet med de nordiska utrikes- ministrarnas överenskommelse om att fördjupa finns både allmän information om statsstyrelsen det nordiska administrativa samarbetet. och och information som de- saden beräknas kunna öppnas partementen producerat för skolan. En del i ar- betet innebär att utarbeta metoder för att ta Även under rådande osäkerhet, görs konkreta emot skolklasser och erbjuda en pedagogisk förberedelser för att åter kunna öppna ambas- verksamhet i samband med studiebesök. saden i , . kommer en utsänd tjänste- på mässor och i andra sammanhang där represen- man att placeras i , . tanter för skola och undervisning möts. uppgiften blir att följa den politiska utvecklingen informations- och arbetsmaterial produceras, och svara för kontakterna med myndigheter, distribueras och utvärderas. andra ambassader, OSSE-missionen och den po- har nya riktlinjer för Regerings- kansliets information och kommunikation be- beslutades om en plan för ett De ersätter den tidigare informations- successivt införande av en ny IT-plattform för De nya riktlinjerna betonar att ett in- utlandsmyndigheterna, förutom de 15 utlands- formationsansvar vilar på alla anställda i Reger- myndigheter som har Sidas IT-system. I riktlinjerna tydliggörs olika roller 2003 har 22 utlandsmyndigheter fått den nya och ansvar i informationsarbetet. Införandet på resterande myndig- heter förväntas vara genomfört En särskild satsning har gjorts I takt med att en modern in- på att fullfölja den pågående uppgraderingen av förs uppgraderas även utlandsmyndigheternas IT-miljön på utlandsmyndigheterna liksom på ekonomisystem, vilket möjliggör åtkomst och görs även på att skapa en gemensam teknisk Ett arbete har påbörjats där ansvar och kost- plattform mellan och öv- nadsfördelning mellan Sida och Regeringskans- riga för att kunna förbättra liet skall klarläggas och renodlas avseende IT- och effektivisera systemen för datakommunika- system och IT-drift för de utlandsmyndigheter Även driftsäkerhet och förbättrat mobilt som har en stor andel personal anställd av Sida. stöd är prioriterade områden. Parallellt görs en översyn av de organisatoriska relationerna mellan UD och Sida i syfte att full- följa integreringen av Sidas fältadministration vid Utrikesrepresentationen består av 102 utlands- vidare ut och kvalitetssäkras. Målet är att under myndigheter, varav 84 är ambassader, 12 konsu- 2004 ha samlat samtliga 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 webbplatser på den gemensamma plattformen . Uppbyggnaden av de webbaserade informationskällorna inom utrikesförvaltningen bidrar till att befästa ställning som en nation med hög kompetens på IT- området. Regeringens bedömning: Bildandet av myndigheten har i flera avseenden underlättat utvecklingen av i riktning mot en mer samlad, flexibel och effektiv stab till regeringens förfogande. Dessa ökade möjligheter har på många områden tagits till vara. kan omformas utifrån en förändrad politisk inriktning på ett lättare sätt än vad som var fallet. Även former för att i ökad utsträckning arbeta med frågor som sträcker sig över departementsgränserna och för att på ett bättre sätt samordna tvärsektoriella frågor har utvecklats. Genom att organisatoriskt samla olika stödfunktioner har förutsättningar skapats för en effektivare administration. revisorer har i en rapport (2001/02:4) föreslagit att regeringen skall påbörja en utvärdering av den reform som innebar att blev en myndighet. har behandlat frågan i bet. 2001/02:KU32. har givit regeringen till känna att den bör påbörja en sådan utvärdering (rskr. 2001/02:329). I budgetpropositionen anmäldes att en arbetsgrupp tillsatts med uppdrag att beskriva och analysera de konsekvenser och effekter som bildandet av myndigheten har medfört. Arbetsgruppen har lämnat sin - en analys av effekter och konsekvenser (Ds 2003:44). I rapporten görs en omfattande genomgång av förändringar när det gäller styrnings- och ledningsformer, arbetsformer och administration. Dessutom beskrivs framväxten av den gemensamma myndigheten ur ett tidsperspektiv. Även om det finns en formell tidpunkt för bildandet av den gemensamma myndigheten, kan en utveckling i denna riktning spåras långt tillbaka i tiden. Det är därför vanskligt att slå fast entydiga orsakssamband mellan bildandet av den gemensamma myndigheten och olika konsekvenser för verksamhetens bedrivande. Rapporten beskriver hur kraven på har förändrats över tiden. Det konstateras att en tyngdpunktsförskjutning har skett från ett förvaltningstungt regeringskansli med en stabil organisation till ett mer flexibelt kansli som måste ta sig an nya uppgifter, i nya arbetsformer som sträcker sig över departementsgränser, och med ökad förmåga att sprida information om verksamheten. Rapporten poängterar att bildandet av den gemensamma myndigheten var ett sätt att skapa ökade förutsättningar för fortlöpande utveckling av organisationen och verksamheten. Den ordning som infördes , när myndighetsgränsen drogs runt departementen som helhet i stället för som tidigare runt respektive departement, innebar inte någon drastisk förändring av verksamheten. Departementen kvarstod som väsentliga delar av organisationen, med bibehållet verksamhetsinnehåll, och statsråd var fortfarande departementschefer. Uppgiften var fortfarande att utgöra en resurs för en kollektivt beslutande regering. som inriktningen av verksamheten måste ske utifrån ett helhetsperspektiv, har departementen fortfarande också att svara för att de aspekter som är väsentliga utifrån ett visst departements perspektiv beaktas. Även om bildandet av den gemensamma myndigheten inte över på ett avgörande sätt förändrade förutsättningarna för verksamheten, så innebar det en markering av att utvecklingen mot ett samlat regeringskansli var önskvärd och prioriterad. Projektet för effektivisering och rationalisering av Regeringens bedömning: Det är angeläget att det effektiviseringsarbete som bedrivs inom fortsätter och att den långsiktighet och ihärdighet som tidigare lyfts fram upprätthålls. Som anmäldes i budgetpropositionen startade regeringen ett projekt för effektivisering och rationalisering av Regerings- Projektet var en naturlig fortsättning på det tidigare förändrings- och utvecklingsarbete som bedrivits inom . Projektets uppdrag var att analysera och överväga olika förslag för ett effektivare utnyttjande av resurser. Syftet var att skapa utrymme för att tillgodose behovet av ökade resurser för kärnverksamheten och för att möta krav på nya insatser, utan att det samlade resursbehovet behöver öka i den takt som skett under 1990- talet. revisorer har i en rapport (2001/02:4) föreslagit att regeringen skall se över frågor kring förvaltningsavdelningens roll och ledningsfunktionerna på departementen. har behandlat frågan i bet. 2001/02:KU32. har givit regeringen tillkänna att den bör påbörja en sådan översyn (rskr. 2001/02:329). I budgetpropositionen konstaterade regeringen att frågor om förvaltningsavdelningens roll och ledningsfunktioner på departementen kommer att prövas i samband med den översyn som görs av projektet för effektivisering och rationalisering. Projektet avlämnade rapporten effektivare regeringskansli förslag till åtgärder. I rapporten görs en omfattande genomgång och beskrivning av organisation, arbetsprocesser, ledningsfunktioner, styrning och planering. En detaljerad kartläggning har gjorts av interna administration och dess resursåtgång. Utgångspunkten för de överväganden som gjorts i rapporten är en beskrivning av dagens och framtidens krav på som organisation. Mot bakgrund av de överväganden och den analys som har gjorts lämnas flera olika förslag som syftar till ett effektivare resursutnyttjande. Förslagen har främst inriktats på administration, ledning, styrning och arbetsformer. Utgångspunkten för fortsättningen av effektiviseringsarbetet har varit att åstadkomma bestående effekter. För att få ett varaktigt genomslag är det viktigt att effektiviseringsarbetet pågår fortlöpande och präglas av kontinuitet. Förändringarna kommer därför att ske successivt, som de skall bygga på ett gemensamt agerande och en nogsam beredning inom . Rapporten och dess förslag har varit föremål för en bred diskussion på flera nivåer inom . Interna arbetsgrupper har till- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 satts för att analysera förslagen och överväga ett eventuellt genomförande. Arbetet har löpande stämts av med de fackliga organisationerna. Vissa förslag har redan kunnat genomföras t.ex. när det gäller samordning av ekonomisystemen i . För några förslag har genomförandet påbörjats, andra förslag testas och prövas före införande. Ytterligare förslag kommer fortlöpande att genomföras , t.ex. efter kompletterande utredningsinsatser. Särskilt frågorna om förvaltningsavdelningens roll och ledningsfunktionerna på departementen har lyfts fram i såväl effektiviseringsprojektets rapport som det efterföljande arbetet. En stor del av rapporten har fokuserat på översynen av olika aspekter av ledningsfrågor i ; bl.a. när det gäller förvaltningschefens roll och departementens interna ledning. Detta har också präglat det efterföljande beredningsarbetet. Ytterligare åtgärder för att stärka ledningen och personalarbetet bereds och övervägs inom . Det gäller inrättandet av en särskild personaldirektör i och förtydligande av statssekreterarnas roll i ledningen av det egna departementet. Arbetet med effektiviseringar har redan börjat ge effekter, t.ex. kan en ökad kostnadsmedvetenhet märkas. Tidigare års ökningstakt av kostnader framförallt för administrationen kan därför brytas. Det är svårt att förutspå förändringar när det gäller kärnverksamhet, som är kraftigt beroende av utvecklingen i omvärlden såväl nationellt som internationellt. De sammantagna effekterna av effektiviseringsarbetet och av omvärldsförändringarna kan dock komma att leda till en totalt sett lägre kostnadsutveckling . Anslag som regeringen disponerar och fördelar Regeringens bedömning: Hos regeringen bör verksamhet av typen särskilda projekt bedrivas endast när särskilda behov och förutsättningar föreligger. 2001/02:KU5 behandlade ett förslag från revisorer om anslag som regeringen disponerar och för- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 delar (förs. 2000/01:RR14). 2001/02:40 gav som sin mening regeringen till känna vad revisorerna anfört om regeringen som bidragsfördelare, beslutsunderlag och resultatrapportering, redovisning och revision, en samlad översyn av föreskrifter m.m. Regeringen bereder nu dessa frågor och har inlett den översyn som begärt. Det sker i anslutning till det arbete med att effektivisera och rationalisera verksamheten hos regeringen som regeringen redan tidigare beslutat att starta. Arbetet bedrivs i etapper. En första etapp avslutades och har redovisats i rapporten effektivare regeringskansli förslag till åtgärder. granskar även internrevision styrning och uppföljning av de medel som står till regeringens eller disposition. Denna granskning omfattar då även särskilda projekt som finansieras av andra anslag än anslag. Den fortsatta översynen inriktas på bl.a. verksamhet av den typ av särskilda projekt hos regeringen som behandlats i betänkande 2000/01:KU10. En slutsats som regeringen drar är att verksamhet i form av särskilda projekt kan vara ett viktigt komplement till annan verksamhet hos regeringen och innebära fördelar när regeringen vill att det skall arbetas intensivt med en fråga . Det gäller inte minst när arbetet skall vara tvärsektoriellt. Kraftsamlingar kan då åstadkommas snabbt och smidigt utan att linjeorganisationen behöver ändras. Detta kan emellertid inte undanskymma att särskilda projekt hos regeringen också har medfört problem. Vidare är det naturligtvis viktigt att uppgift att bereda regeringsärenden, inte blir lidande. Hos regeringen bör därför verksamhet av typen särskilda projekt bedrivas endast när särskilda behov och förutsättningar föreligger.