prop · GR031d14 · 2004-01-01 00:00:00 — De barn som uppbar barnpension i form av folkpension har fr.o.m. i stället fått grundskydd i form av efterlevandestöd. Storleken på beloppet stämmer överens med det garanterade belopp som barn enligt tidigare regler varit berättigat till. Detta innebär att storleken på grundskyddet blir detsamma , och i vissa fall högre, även med det nya systemet. Det nya grundskyddets utformning siktar till att stärka barns rätt till en garanterad ersättning när barnet förlorar en eller båda sina föräldrar. Stödet syftar även till att bibehålla överensstämmelse mellan efterlevandestödet och underhållsstödet. Stödet ges så länge barnet är bosatt i . Från anslaget bekostas barnpension i form av inkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd till barn. finansieras inkomstgrundad barnpension med efterlevandepensionsavgift enligt socialavgiftslagen (2000:980). Efterlevandestöd till barn finansieras med skattemedel. För innevarande budgetår beräknas utgifterna till ca . Tabell 4.15 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 21:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 21:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . 4.9.621:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Tabell 4.16 Anslagsutveckling 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2200 201 tkr avser statlig ålderspensionsavgift varav 10 668 tkr är regleringsbelopp avseende . Syftet med vårdbidrag för barn med funktionshinder är att ge föräldrar möjlighet att i hemmet ta hand om ett funktionshindrat barn med behov av särskild tillsyn och vård. Vid bedömning av rätt till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder. Från anslaget bekostas vårdbidrag till förälder med hemmavarande barn som är i behov av särskild tillsyn eller vård. För barn som vistas på institution eller enskilt hem genom samhällets försorg kan ferievårdbidrag utbetalas under vissa förutsättningar för den tid barnet vistas hemma. Vårdbidrag utbetalas som hel, tre 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Vårdbidraget relateras till prisbasbeloppet. Hel förmån utgör av prisbasbeloppet. Vårdbidraget är skattepliktigt och pensionsgrundande. Ersättning för merkostnader som motsvarar av prisbasbeloppet kan betalas ut utöver det annars gällande maximibeloppet för helt vårdbidrag. Detta gäller om vård- och tillsynsbehovet för ett barn är så stort att det räcker för att grunda rätt till helt vårdbidrag. Den del av vårdbidraget som motsvarar merkostnader är skattefri och inte pensionsgrundande. Utgiftsutvecklingen styrs främst av prisbasbeloppsutvecklingen, andel retroaktiva utbetalningar på grund av handläggningstid och utvecklingen av antalet barn med vårdbidrag. En förändring av prisbasloppet med påverkar utgifterna för vårdbidraget med . Om antalet nettobidrag avviker med 100 stycken från prognostiserat antal påverkas utgiften för anslaget med . Under uppgick utgifterna för vårdbidraget till , varav ca bestod av merkostnadsersättningar. Det innebär att utgifterna detta år understeg anslaget med . Antalet vårdbidrag var 2002 ca 1 000 fler än 2001. Det är främst en fjärdedels vårdbidrag som ökar, de beräknas vara drygt 600 fler 2002 jämfört med året innan. För innevarande budgetår beräknas utgifterna till ca . Den övre åldersgränsen för rätt till vårdbidrag höjdes från det år barnet fyller . () och har haft i uppdrag att i samråd med , , , och samt i samverkan med berörda intresseorganisationer fördjupa kunskaperna om de olika faktorer som kan vara bidragande till ökningen av antalet vårdbidragsärenden. RFV har med anledning av uppdraget överlämnat rapporten av antalet vårdbidrag perspektiv från flera myndighe- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 I rapporten konstaterar RFV att den största gruppen bland nybeviljade vårdbidrag är psykiska sjukdomar och syndrom. Den största ökningen inom den gruppen står diagnosen ADHD/DAMP för. RFV har studerat barn med hyperaktivitetsstörningar, ADHD/DAMP, eftersom föräldrar till barn med dessa diagnoser är de som beviljas flest vårdbidrag. En särskild studie har gjorts avseende fördelningen av beviljade vårdbidrag för flickor respektive pojkar. RFV har i sin studie inte funnit något som tyder på att vårdbidraget nyttjas på ett icke avsett sätt, snarare att föräldrar till barn med ADHD/DAMP genomgående beviljas låga ersättningsnivåer med hänsyn till vård- och tillsynsbehovet och den ofta stora bundenheten. Antalet beviljade vårdbidrag är en spegling av hur många barn som diagnostiseras. Föräldrar kan i samband med utredning och diagnostisering få information om de samhällsstöd som finns att få. RFV konstaterar att besparingarna på skolans område bidrar till att synliggöra elevers problem på ett annat sätt än tidigare, då dessa lättare kunde hanteras inom ramen för befintliga resurser. Att skolans utformning innebär att fler barn diagnostiseras och att därmed fler barn beviljas vårdbidrag, på grund av de ökade möjligheterna som följer en diagnos, kan inte uteslutas. RFV konstaterar även att det är flest pojkar som utreds och diagnostiseras. Med utveckling och forskning kan även flickors symptom upptäckas. av de nybeviljade vårdbidragen beviljades för pojkar 2002. Bland barn med ADHD/DAMP är pojkar. En orsak till det ojämlika förhållandet mellan flickor och pojkar som diskuteras är att forskningen om ADHD/DAMP i princip enbart är grundad på pojkar, vilket kan göra det svårt att upptäcka flickors symptom. Regeringen anser att det är angeläget att få veta mer om situationen för flickor med psykiska störningar, främst diagnosen ADHD/DAMP. Regeringen avser därför att vidta särskilda åtgärder i syfte att fördjupa kunskaperna om flickornas situation. Anslagsbehovet för utgår från det fastställda prisbasbeloppet . Till detta skall läggas en uppräkning på grund av retroaktiva utbetalningar till följd av handläggningstid och ferievårdbidrag samt statlig ålderspensionsavgift. Tabell 4.17 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas anslaget 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn . beräknas anslaget till 2 respektive 2 . 4.9.721:7 Pensionsrätt för barnår Tabell 4.18 Anslagsutveckling 21:7 Pensionsrätt för barnår 1 4 051 000 tkr avser statlig ålderspensionsavgift varav 89 571 tkr är regleringsbelopp för . Pensionsrätt för barnår skall stödja den förälder i familjen som har lägst inkomst och/eller tagit störst del av vårdnaden av barnet. Anslaget har tillkommit med anledning av det reformerade ålderspensionssystemet (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU 13 och 14, rskr. 1997/98:315 och 320). Den statliga ålderspensionsavgiftens storlek och pensionsrättens för barnår utgiftsutveckling styrs främst av pris- och inkomstbasbeloppens utveckling, utveckling av födelsetalen, timlöneutvecklingen, inflationen och arbetslösheten. En förändring av inkomstbasbeloppet med påverkar utgifterna för anslaget med ca . En förändring av löneökningen med en procentenhet påverkar utgifterna för anslaget med ca . Under uppgick utgifterna för pensionsrätt för barnår till . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till . Det nya ålderspensionssystemet är ett livsinkomstbaserat pensionssystem. I ett sådant system finns behov av särskild kompensation för frånvaro från arbetsmarknaden som inte rimligen bör slå igenom som minskad pensionsrätt. Ett sådant exempel är föräldrar med små barn som ofta avstår helt eller delvis från att förvärvsarbeta. Föräldrar med små barn kan ges pensionsrätt för barnår genom att tillgodoräknas pensionsrätt i form av pensionsgrundande belopp för barnår. Pensionsgrundande belopp för barnår kan tillgodoräknas föräldern för barnets fyra första levnadsår. För barn som är födda någon av månaderna januarijuni kan föräldern tillgodoräknas barnårsrätt från och med födelseåret. För barn som är födda kan föräldern tillgodoräknas barnårsrätt efter födelseåret. Pensionsgrundande belopp för barnår tillgodoräknas med automatik och kräver inte någon ansökan från föräldern. Föräldrarna kan dock själva välja vem som skall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår. För de fall där föräldrarna inte gör ett aktivt val kommer den förälder med det lägsta pensionsunderlaget att tillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet. Eftersom barnårsrätten, om föräldrarna inte gör ett aktivt val, tillfaller den förälder som har lägst inkomst och det i hög utsträckning är kvinnor som har de lägsta inkomsterna kommer denna förmån främst kvinnor till godo. För föräldrar med mer än ett gemensamt barn i berättigad ålder kan endast en av föräldrarna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för ett och samma barnår. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 som en förälder tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår beräknas en fiktiv inkomst. Sådan fiktiv inkomst kan beräknas på tre sätt. Det alternativ som ger det förmånligaste utfallet för ett givet år används. -Utfyllnad till förälderns pensionsgrundande inkomst året före barnet födelse, -utfyllnad till av den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten för alla försäkrade under , -ett för alla försäkrade enhetligt belopp. Utfyllnad kan ske upp till en viss pensionsgrundande inkomst. Endast inkomster upp till intjänandetaket beaktas vid jämförelserna. Utifrån det pensionsgrundande beloppet skall pensionsrätt beräknas av underlaget. För dessa pensionsgrundande belopp skall, i likhet med pensionsgrundande inkoms- betalas inte av den enskilde utan av staten och kallas för statlig ålderspensionsavgift. Det är denna avgift som skall belasta anslaget. Barnårsrätt för adoptivföräldrar har förbättrats enligt proposition Anpassningar med anledning av övergången till reformerade regler för ålderspension (prop.2001/02:84, bet.2001/2002:SfU:12, rskr. 2001/02:215). I intjänandereglerna för ålderspension ingår pensionsrätt för barnår under barnets första . De nya reglerna innebär att pensionsrätt för barnår för adoptivföräldrar ges fram tills barnet fyller , räknat den försäkrade fick barnet i sin vård. fanns inga särregler beträffande adoptivbarn, vilket innebar att en förälder till ett barn som adopterats från utlandet ofta inte kunde tillgodoräkna sig barnårsrätt med . Dessutom kunde adoptivföräldrar tidigare inte tillgodoräknas barnårsrätt för tid före det formella adoptionsbeslutet, även om föräldrarna redan vårdade och bodde tillsammans med barnet. Även särskilt förordnad vårdnadshavare omfattas av de nya reglerna. Reglerna gäller retroaktivt med ikraftträdande . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 4.19 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 21:7 Pensionsrätt för barnår Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att 4 anvisas under anslaget 21:7 Pensionsrätt för barnår 2004. beräknas anslaget till 4 respektive 4 .