prop · GR03100 · 2004-04-15 00:00:00 — Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2000:1335) om kreditering på skatte- konto av stöd till kommuner för anläggande av telenät skall ha följande lydelse. Stöd till kommuner för anläg- gande av allmänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet som har beslutats av , ett re- gionalt självstyrelseorgan enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördel- ning eller samverkansorganet i och enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen och som avser stödberätti- gande åtgärder som har utförts skall tillgodoföras kommunerna genom kreditering på sådant skattekonto som har upp- rättats för dem enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). Stöd till kommuner för anläg- gande av allmänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet som har beslutats av , ett re- gionalt självstyrelseorgan enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördel- ning eller samverkansorganet i och enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen och som avser stödberätti- gande åtgärder som har utförts skall tillgodoföras kommunerna genom kreditering på sådant skattekonto som har upp- rättats för dem enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). Denna lag träder i kraft . 6 Senaste lydelse 2002:1127. 3.5Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation Härigenom föreskrivs att 3, 5 och 14 §§ lagen (2000:1380) om skatte- reduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation skall ha följande lydelse. Skattereduktion skall göras vid debiteringen av slutlig skatt på grund av taxeringar. Skattereduktion skall göras vid debiteringen av slutlig skatt på grund av taxeringar. I underlaget för skattereduktionen ingår utgifter för en anslutning som tas i bruk den 1 januari 2001den och som är betalda senast för ansökan. I underlaget för skattereduktionen ingår utgifter för en anslutning som tas i bruk den 1 januari 2001den och som är betalda senast för ansökan. skall ha kommit in till skall ha kommit in till ansökan har kommit in senast den 1 ansökan har kommit in senast den 1 debitering av slutlig skatt på grund debitering av slutlig skatt på grund Denna lag träder i kraft . 7Senaste lydelse 2003:823. 8Senaste lydelse 2003:823. 9Senaste lydelse 2003:824. 3.6Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting skall ha följande lydelse. fastställer statsbidragets storlek samt lämnar bidragsåret uppgift till varje kommun och landsting om storleken av dess bidrag. Om anslaget för statsbidraget ändras under pågående bidragsår, skall skatteverket fatta ett nytt beslut om bidragets storlek. Denna lag träder i kraft . 10 Senaste lydelse 2003:661. Stödet är avsett att bekosta handläggarhjälp åt leda- möter. Stödet beräknas efter att det skall motsvara kostnaden för 225 politiska sekreterare , 335 politiska sekreterare , samt 349 politiska sekreterare från den 1 juli 2006.Vid bestämmande av stödets storlek skall beloppet per politisk sekreterare och månad ligga till grund för beräkningen. Riksdagsstyrelsen har följande förslag till lagtext. 3.7Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i skall ha följande lydelse. 10 §11 Stödet är avsett att bekosta handläggarhjälp åt leda- möter. Stödet beräknas efter att det skall täcka kostnaden för en politisk sekreterare per två ledamöter. För en politisk sekreterare utbetalas . Denna lag träder i kraft . 11 Senaste lydelse 2003:1055. Budgetpolitiska mål och statsbudgeten 4 Budgetpolitiska mål och statsbudgeten I detta kapitel redovisas de av beslu- tade budgetpolitiska målen för åren 20042006. Därefter redovisas centrala förutsättningar för budgetberäkningarna, såsom makroekonomiska antaganden, förslag till nya beslut samt tidigare fattade beslut med budgetmässiga konsekvenser. Vidare redogörs översiktligt för statens, kommunsektorns och ålderspensionssystemets finanser. Beräkningarna base- ras på gällande regler och konsekvenser av fat- tade eller aviserade beslut. En detaljerad redovis- ning av statsbudgetens inkomster och utgifter återfinns i kapitel 5 och 6. Beräkningar för de delar av statsbudgeten som varken klassificeras som inkomster eller utgifter (exempelvis myndigheters in- och utlåning i Riksgälds- kontoret) redovisas dock i detta kapitel. Budgetpolitiken är inriktad på två övergripande och fleråriga mål, dels utgiftstaket för staten, dels den offentliga sektorns finansiella sparande (saldomålet). De budgetpolitiska mål som har beslutat ligger fast: 1.De takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgiftstak för staten. 2.Den offentliga sektorns finansiella sparande skall i genomsnitt över en konjunkturcykel uppgå till av bruttonationalpro- dukten (BNP). fastställer i förväg ett utgiftstak för staten vilket sätter en övre gräns för statens utgifter. Utgiftstak för det tredje året föreslås i Som en följd av detta finns heller inga beräkningar redovisade i förevarande proposition. Regeringen avser att i samband med budget- propositionen återkomma med ett för- slag till utgiftstak samt en beräkning av fördelningen av utgifter på utgiftsområden . I budgetpropositionen kommer regeringen även att föreslå ett preciserat mål för det offentliga sparandet för nästkommande budgetår. Utgiftstaket för staten omfattar utgifterna på statsbudgeten exklusive statsskuldsräntor (ut- giftsområde 125 samt 27), utgifterna för ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten, samt en budgeteringsmarginal. De utgifter som utgiftstaket omfattar benämns takbegränsade utgifter och utgörs av faktiskt förbrukade an- slagsmedel. Det innebär att även myndigheternas utnyttjande av anslagsbehållningar och anslags- kredit ingår. Skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna benämns bud- geteringsmarginal. Utgiftstaket för staten är ett viktigt budget- politiskt åtagande för och regeringen och främjar trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Utgiftstaken kan bland annat för- hindra att tillfälligt högre inkomster används för att finansiera varaktigt högre utgifter. Utgiftsta- ket för staten tydliggör även behovet av prio- riteringar mellan utgiftsområden och förebygger en utveckling där skatteuttaget måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll. Genom ut- giftstaken stärks omvärldens tilltro till den svenska budgetpolitiken. Utgiftstaket har klarats samtliga år sedan det infördes. I tabell 4.1 redovisas fastställda utgifts- tak för åren 20002003 och utfallet för de takbe- gränsade utgifterna. Tabell 4.1 Utgiftstak för staten Takbegränsade utgifter (utfall) har beslutat om ett mål om att de of- fentliga finanserna skall visa ett samlat överskott på av BNP över en konjunkturcykel. Den demografiska utvecklingen kommer att leda till ökade resurskrav på den offentliga sektorn, främst efter 2010. Ett överskott på av BNP ökar den offentliga nettoförmögenheten, vilket förbättrar möjligheterna att möta sådana krav. Tabell 4.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande Målet för den offentliga Målen för den offentliga sektorns finansiella spa- rande överträffades med god marginal 2000 och 2001. En förklaring till det gynnsamma utfallet var att den svenska ekonomins potentiella pro- duktionsnivå ökade. Därmed kunde även BNP- tillväxten vara stark utan att inflationsmålet hotades. Dessutom blev skatteintäkterna större än vad som förväntades när målen beslutades. fastställde ett överskottsmål för den offentliga sektorns finansiella sparande för av BNP. Den allmänna konjunkturutvecklingen var dock svag varför den offentliga sektorns finansiella sparande 2003 stannade vid av BNP. Det årliga genomsnittet uppgår trots detta till av BNP. Erfarenheterna av de övergripande budgetpo- litiska målen är goda. har utrymme skapats för utgiftsreformer och skattesänkningar som den offentliga sektorns nettoskuld har minskat. De av fastställda utgiftstaken för staten och årsvisa målen för den offentliga sektorns finansiella sparande redovisas i tabell 4.3. Tabell 4.3 Av beslutade årsvisa budgetpolitiska mål Utgiftstak för staten, Finansiellt sparande i offentlig sektor, procent av BNP Budgeteringsmarginalerna för åren 20022003 har varit små och är knappa också . beräknas budgeteringsmar- ginalen uppgå till ca . Prognosen för budgeteringsmarginalen är osäker och bygger på att det trendbrott som redan skett beträffande sjuktalen leder till fortsatta minsk- ningar och . Bland annat till följd av utgiftsutvecklingen inom ohälsoområdet lade regeringen ekonomiska vårproposition fram ett besparingsprogram för 20032004 och ett åtgärdsprogram som skulle bryta utgifts- utvecklingen inom ohälsoområdet. I före- liggande proposition antas att antalet sjuk- penningdagar (netto) sammantaget minskar med . Tabell 4.4 Den offentliga sektorns finansiella sparande samt budgeteringsmarginalen Den offentliga sektorns finansiella sparande, procent av BNP Mot bakgrund av bland annat den stora osäker- het som råder om såväl utvecklingen inom ohälsoområdet som konjunkturläget kommer regeringen att följa utgiftsutvecklingen noga . Om det finns risk för att ett beslutat tak för statens utgifter kommer att överskridas, kommer regeringen att vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder. Utgifts- taken skall . Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas bli av BNP 2004, det vill säga något lägre än det av fastställda målet om ett överskott på . Vid beräkningen har hänsyn tagits till de förslag till beslut om utgifter och inkomster som läggs fram i denna proposition och till de aviseringar om utgifts- och inkomstförändringar som pre- senteras. Jämfört med bedömningen i budget- propositionen har den ekonomiska tillväxten reviderats upp medan syssel- sättningsutvecklingen har reviderats ned kraftigt. En finanspolitisk åtstramning i syfte att klara överskottsmålet skulle riskera att fördröja den ekonomiska återhämtningen. I tabell 4.4 redovisas det beräknade överskottet i de of- fentliga finanserna och budgeteringsmarginalen . förutses den offentliga sektorns sparande successivt för- stärkas. Det övergripande överskottsmålet på av BNP över en konjunkturcykel lig- ger fast. Långsiktiga beräkningar av den offentliga sektorns utgifter visar att den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning riskerar att leda till en växande utgiftskvot. Att undvika underskott och omfattande besparingar i takt med att de äldre blir allt fler är ett viktigt skäl till att bedriva en politik för ökad sysselsätt- ning och tillväxt som stärker den offentliga sektorns inkomster. Nivån på utgiftstaket beslutas i förväg. Betydande förändringar i förutsätt- ningarna efter att ett utgiftstak fastställts kan föranleda tekniska justeringar av taket. Regeringen återkommer i budgetpropositionen med eventuella tekniska justeringar av utgiftstaken med anledning av förslag i budget- propositionen. Regeringen avser att i budgetpropositionen lämna förslag om ett utgiftstak . Regeringen kommer därvid att beakta be- hovet av en budgeteringsmarginal inom vilken ett utrymme för konjunkturella variationer i sys- selsättningen avsätts. Tabell 4.5 Utgiftstak för staten 20032006 Procent av potentiell BNP 1 För att skapa jämförbarhet över tiden har utgiftstaket för 20032004 korrigerats för tekniska förändringar som föranlett justeringar av utgiftstaket samt för en redovisningsförändring av stödet till kommunerna . 4.1.2Överskott i offentliga sektorns finanser Finanspolitikens främsta uppgift är att lägga grunden för hög tillväxt och full sysselsättning genom att upprätthålla sunda offentliga finanser. gäller ett överskottsmål för de of- fentliga finanserna på av BNP i ge- nomsnitt över en konjunkturcykel. Ett över- skott på innebär att statsskulden kan minska som andel av BNP som tillgångar byggs upp i form av fonder inom det allmänna pensionssystemet. Därigenom skapas buffertar för att möta de framtida demografiska påfrestningarna på de offentliga välfärds- systemen och säkerställa finansieringen av dessa utan att skattetrycket behöver öka. Ett överskott på ger dessutom en betryggande marginal till underskottsgränsen på av BNP i EU:s . På kort sikt påverkas de offentliga finanserna av konjunkturläget. I en nedåtgående konjunk- tur minskar överskottet. Skattebaserna och där- med de offentliga inkomsterna utvecklas svagt. De offentliga utgifterna blir högre genom ökade kostnader för arbetslösheten. En försvagning av de offentliga finanserna innebär att låg- konjunkturens negativa effekter på hushållens inkomster dämpas. Efterfrågan på varor och tjänster kan hållas uppe. Det omvända gäller i en högkonjunktur. Det finns således automatiskt verkande faktorer i den offentliga ekonomin som bidrar till att dämpa konjunktursväng- ningarna och stabilisera den ekonomiska ut- vecklingen. Det s.k. produktionsgapet utgör en indikator på konjunkturläget. Produktionsgapet mäts som skillnaden mellan BNP och den långsiktigt håll- bara (potentiella) produktionsnivån vid normalt resursutnyttjande. I en högkonjunktur översti- ger BNP den potentiella produktionsnivån produktionsgapet är positivt och det finns risk för överhettning och inflation. I ett svagt konjunkturläge understiger BNP den potentiella produktionsnivån och arbetslösheten är hög. Genom att justera den offentliga sektorns finansiella sparande för konjunkturläget kan ett underliggande, strukturellt, sparande beräknas. Det strukturella sparandet utgör en indikator på läget i förhållande till det övergripande målet. Det strukturella överskottet bör därför normalt ligga av BNP, men kan understiga om aktiva finanspolitiska stimulanser sätts in i en lågkonjunktur som stöd för pen- ningpolitiken. I en högkonjunktur kan det strukturella överskottet behöva överstiga för att motverka överhettning. Det bör understrykas att beräkningar av såväl pro- duktionsgap som strukturellt sparande är behäf- tade med osäkerhet. Enligt nationalräkenskapernas preliminära utfall uppgick överskottet i de offent- liga finanserna till av BNP. Faktisk BNP bedöms ha understigit den potentiella pro- duktionsnivån. Produktionsgapet var således ne- gativt, se tabell 4.6. Justeringen för konjunktur- läget uppskattas till och det strukturella överskottet beräknas 2003 ha upp- gått till av BNP. ekonomiska vårproposition angav regeringen att ett preciserat mål för överskottet bör föreslås för nästkommande budgetår. Regeringen anförde också att det preciserade målet skall bestämmas med hänsyn till såväl konjunkturläget som läget i förhållande till det övergripande överskottsmålet. Vid uppföljningen av målet under löpande budgetår skall eventuella revideringar av konjunkturprognosen beaktas för att undvika att finanspolitiken förstärker konjunktursväng- ningarna. I budgetpropositionen föreslog re- geringen att målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn 2004 skulle fastställas till av BNP, vilket också besluta- des av . Tabell 4.6 Finansiellt sparande i offentlig sektor Regeringen angav också att en ny bedömning av överskottsmålet skulle göras ekonomiska vårproposition. De prognoser som redovisas i denna proposi- tion innebär att den offentliga sektorns finansi- ella sparande uppgår till av BNP. Jämfört med prognosen i budgetpropositionen väntas BNP-tillväxten bli starkare. Detta beror emellertid i hög grad på en ny bedömning av storleken på kalendereffekten (se vidare bilaga 1), vilket har begränsad inverkan på de offentliga finanserna. Trots en starkare ekonomisk tillväxt väntas sysselsättningsutvecklingen bli svagare och arbetslösheten bli nära 1 procent- enhet högre än vad som förutsågs i budget- propositionen. Mot denna bakgrund bedöms avvikelsen från överskottsmålet vara acceptabel. redovisas i bilaga 1 Svensk ekonomi en utveckling som innebär att produk- tionsgapet successivt minskar. Bedömningen av de statliga finanserna bygger på beslutade och aviserade åtgärder (se avsnitt 4.3). Beräkningarna innebär att överskottet i de samlade offentliga finanserna som andel av BNP förstärks från 2006. För- bättringen förklaras till mer än hälften av ett ökat strukturellt sparande, medan resterande del beror på det förbättrade konjunkturläget. Efter de kraftiga finanspolitiska stimulanserna förutses således en gradvis för- stärkning av de offentliga finanserna åren framöver. Produktionsgap, procent av BNP 4.2Makroekonomiska förutsättningar kalendereffekten (se vidare bilaga 1). De offentliga finanserna påverkas i hög grad av hur ekonomin utvecklas i och i omvärl- den. En högre BNP leder normalt till ökade skatteinkomster, eftersom viktiga skattebaser som löner och hushållens konsumtionsutgifter är relaterade till BNP. De totala reala utgifterna reduceras vanligen av en högre BNP-tillväxt, ef- tersom exempelvis utgifterna för arbetslöshets- ersättningen minskar vid ökad aktivitet i eko- nomin. Om BNP-nivån däremot blir lägre minskar normalt skatteinkomsterna som transfereringsutgifterna tenderar att öka. Bedömningen är att högre BNP till följd av fler arbetade timmar i ekonomin medför att den offentliga sektorns finansiella sparande ökar med ca eller med av BNP, varav större delen av förändringen avser förändrade skatteinkomster. Det motsatta gäller vid en minskning av BNP. Känsligheten kan dock variera kraftigt mellan åren beroende på hur olika BNP-komponenter utvecklas i förhållande till varandra. De offentliga finanserna är exempelvis mer känsliga för en förändring i hushållens konsumtion än om konjunkturen påverkas genom utrikeshandel. En BNP-ökning som i huvudsak beror på en ökad produktivitet har inte samma gynnsamma effekt på de offentliga finanserna som en ökning beroende på fler arbetade timmar, eftersom de offentliga kostnaderna då tenderar att öka i nästan samma takt som skatteunderlaget. De statliga utgifterna påverkas av förändringar av arbetslöshet, löner och priser. En tiondels procentenhet högre öppen arbetslöshet ökar ut- gifterna för arbetslöshetsförsäkringen med . En ökning av pris- och lönenivån medför att utgifterna under utgiftstaket ökar med . Den fulla effekten av föränd- rade priser och löner inträffar med efter- släpning. I tabell 4.7 redovisas de centrala makroeko- nomiska förutsättningarna för budgetberäkning- arna. De makroekonomiska prognoserna finns i sin helhet återgivna i bilaga 1 Svensk ekonomi. Nationalräkenskapernas preliminära utfall vi- sar att BNP-tillväxten uppgick till 1,6 pro- cent. väntas tillväxten öka till , vilket är högre än vad som förutsågs i budget- propositionen . Den främsta orsaken till upprevideringen är en ändrad bedömning av underliggande utvecklingen förutses bli något starkare , bland annat till följd av högre exporttillväxt. förväntas BNP-tillväxten bli , vilket är i linje med den kalkyl som gjordes i budgetpropositionen . Tabell 4.7 Makroekonomiska förutsättningar Prognoser från budgetpropositionen anges inom parentes (1,4) (2,0) (2,6) (2,5) (2,0) (1,3) (2,3) (2,1) (38,6) (39,3) (39,7) (40,6) (111,8) (116,0) (118,4) (123,6) (1,9) (2,1) (2,0) (2,0) (4,7) (4,7) (4,3) (4,0) (2,2) (2,2) (1,9) (1,7) -0,9 -0,4 (-0,6) (0,0) (0,7) (0,6) (3,5) (3,5) (3,5) (3,5) (2,4) (3,6) (4,2) (4,1) (4,2) (4,8) (5,2) (5,3) (3,3) (3,7) (4,6) (4,9) 1Årlig procentuell volymförändring. 4Årlig procentuell förändring. 5Inkomstindexet visar den genomsnittliga reala förändringen av pensionsgrundande inkomster och inkomster över intjänandetaket multiplicerat med förändringen i KPI för . 6Procent av arbetskraften. 7Arbetade timmar i lönesumman skiljer sig definitionsmässigt från totalt arbetade timmar, bland annat till följd av att egenföretagare inte ingår i lönesumman. Källor: , och . I ett medelfristigt perspektiv, dvs. , är det svårt att förutsäga konjunktursväng- ningar. Beräkningarna bygger istället på antagandet att det i utgångsläget finns out- nyttjade resurser som kan tas i anspråk utan att det uppstår inflationsdrivande löneökningar. Till- växttakten 2006 överstiger därmed den potenti- ella på . Både det inhemska och det importrelaterade in- flationstrycket bedöms nu vara lägre än vad som antogs i budgetpropositionen. Sammantaget innebär detta att inflationsprognosen revideras ned kraftigt . Den lägre inflationen leder även till en lägre nivå på pris- basbeloppet 2005 och 2006, vilket medför lägre transfereringsutgifter. Inkomstindex har justerats ned, huvudsakligen till följd av lägre prisutveckling, vilket medför lägre utgifter för ålderspensionssystemet än vad som prognostiserades i budgetpropositionen. Den öppna arbetslösheten beräknas uppgå till av arbetskraften, vilket är 0,8 pro- centenheter högre än bedömningen i budget- propositionen. Upprevideringen är bland annat en följd av att utvecklingen på arbetsmarknaden blev sämre än väntat och att efterfrågan på arbetskraft bedöms vara fortsatt svag. väntas arbetslösheten minska för att 2006 uppgå till av arbetskraften. Räntenivån har reviderats ned jämfört med be- dömningen i budgetpropositionen, vilket medför lägre utgifter för bland annat studiemedelsräntor. Den svaga konjunkturen med höga arbetslös- hetsutgifter samt alltjämt höga utgifter inom ohälsoområdet medför ett ansträngt statsfinansi- ellt läge. Inriktningen ekonomiska vårproposition är att upprätthålla sysselsätt- ningen och att fullfölja de åtgärdsförslag som presenterades ekonomiska vår- proposition så att de budgetpolitiska målen kan nås. Åtgärdsförslagen syftade i första hand till att bryta utgiftsutvecklingen inom ohälsoområdet. Enligt regeringens bedömning krävs vissa ut- giftsbegränsande åtgärder för att klara utgiftsta- ket 2004. Även sedan dessa åtgärder har beaktats är utgiftsläget ansträngt. Regeringen följer därför noggrant den löpande utgiftsutvecklingen och kommer att vidta ytterligare åtgärder om ut- giftstaket skulle hotas. har en rad reformer för ökad tillväxt och rättvisa beslutats eller föreslagits för 20042006. I detta avsnitt redovisas de tillkom- mande satsningar och besparingar som föreslås eller aviseras i denna proposition och som påver- kar inkomsterna och utgifterna 20042006 (se tabell 4.8). Därutöver redovisas översiktligt de satsningar samt förslag till finansiering som tidigare beslutats eller aviserats och som ligger fast (se tabell 4.9). I tabell 4.8 redovisas såväl budgeteffekterna för de offentliga finanserna som effekterna på de takbegränsade utgifterna av nu föreslagna eller aviserade utgiftsförändringar med ikraftträdande 20042006. Budgeteffekterna av dessa föränd- ringar har även beaktats i den beräkning av ut- gifterna per utgiftsområde som redovisas i avsnitt 6.2. Den beräkningsteknik som används innebär att inga ytterligare satsningar med ikraftträdande har beaktats i kalkylerna. Detta gäller bl.a. en del av de satsningar som Social- demokraterna, har träffat överenskommelse om i programmet Hundratjugoen punkter för ett tryggare, rätt- visare och grönare . Eventuell tillkom- mande finansiering av dessa eller andra satsningar har heller inte beaktats i kalkylerna. Uppgången i konjunkturen kommer arbets- marknaden till del med viss fördröjning. krävs därför särskilda insatser för att hålla tillbaka arbetslösheten. Insatserna inrik- tas framför allt på att öka sysselsättningen. För att stimulera sysselsättningen införs bland annat ett s.k. ROT-avdrag och en särskild skattestimu- lans för miljöinvesteringar i offentliga lokaler. Sysselsättningen inom kommunsektorn stimule- ras med ett temporärt sysselsättningsstöd och yt- terligare resurstillskott. Därtill utökas de arbets- marknadspolitiska åtgärderna. har kostnaderna för sjukskriv- ning och sjukersättning ökat kraftigt. Utgifterna inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp ökade med .