prop · GR031d32 · 2004-01-01 00:00:00 — Eftersom kalendereffekten är ovanligt stor 2004 görs därför i nuvarande prognos en bedömning av den faktiska utvecklingen. Empiriska skattningar från både SCB och KI tyder på att det finns en statistiskt signifikant kalendereffekt men att den vanligtvis inte är särskilt stor. Det är därför i normalfallet ingen större skillnad mellan att beräkna en faktisk BNP och en kalenderkorrigerad BNP. Sannolikt har kalendereffekten även minskat över tiden i takt med att produktionen blivit alltmer flexibel. Nuvarande produktionsstruktur möjliggör att produktionen, i brist på vardagar, i större utsträckning kan ske . 2Om produktiviteten inte skulle ändras till följd av kalendern skulle antalet timmar få fullt genomslag på produktionen eftersom det approximativt gäller att BNP-tillväxten är summan av förändringen i antalet arbetade timmar och produktivitetsförändringen. 3SCB uppskattar den empiriskt verifierbara kalendereffekten på BNP till av den effekt som direkt kan räknas fram från kalendern. (, S , Säsongrensning av Nationalräkenskaperna, SCB, 2003) Konjunkturen i den internationella ekonomin väntas sakta vända uppåt . Avmattningen i den globala ekonomin har varit mer utdragen än vad de flesta bedömare förutsåg . Efter en försiktig återhämtning tappade konjunkturuppgången åter fart och fram har utvecklingen varit mycket dämpad. finns emellertid tydliga tecken i och i på att konjunkturen vänt uppåt och goda förutsättningar finns för att konjunkturen stärks i euroområdet . De senaste årens svaga utveckling kan till stora delar förklaras av de orealistiskt höga förväntningar som präglade senare delen av vilket ledde till betydande överinvesteringar och uppdrivna börskurser. När förväntningarna inte infriades föll kurserna markant på världens tongivande börser och företagens finansiella situation försämrades kraftigt. Räntorna på företagsobligationer steg markant och den relativt höga skuldsättningsgraden inom näringslivet tvingade fram en betydande konsolidering av företagens balansräkningar. Företagens behov av att korrigera kapitalstocken till följd av tidigare överinvesteringar har resulterat i ett betydande fall i investeringarna vilket förstärkts av sviktande global efterfrågan. Korrigeringen av företagens överinvesteringar bedöms i stort vara avslutad och en investeringsledd uppgång i den internationella konjunkturen förutses ske och stärks ytterligare . I och har en återhämtning av företagsvinsterna och investeringarna redan inletts. För euroområdets del är läget något mer svårbedömt eftersom investeringarna har fortsatt att utvecklas svagt. Företagens förbättrade finansiella situation och ökade vinstmarginaler talar för en gynnsam investeringstillväxt. Vinstmarginalerna har ökat vilket återspeglas i en uppgång på flertalet av världens tongivande börser av fallande börskurser. Utvecklingen på kreditmarknaden har varit gynnsam för företagen med fallande räntor på företagsobligationer och en ökad tillgång till riskkapital. 2003/04:1 BILAGA 2 Sammantaget förutses en uppgång i investeringarna som tar fart ordentligt . Den förväntade globala konjunkturförbättringen understöds av att faktorer som tidigare tyngt konjunkturen successivt har minskat i betydelse. Den geopolitiska osäkerhet som rådde i samband med ledde till stigande oljepriser och något försämrat förtroende hos såväl företag som hushåll. Osäkerheten om det geopolitiska läget har successivt avtagit och risken för stora begränsningar i oljeproduktionen har minskat. Oljepriset sjönk redan i ett tidigt skede av från mycket höga nivåer men har åter stigit trots en svag internationell efterfrågan. Det stigande oljepriset kan förklaras av låga lagernivåer i och stor osäkerhet om den framtida oljeproduktionen i . En expansiv ekonomisk politik har utgjort den främsta tillväxtstimulansen i den internationella ekonomin. Mot bakgrund av det låga resursutnyttjandet i världsekonomin förutses en fortsatt expansiv ekonomisk politik även om styrräntorna i både och euroområdet väntas höjas successivt . I väntas både finans- och penningpolitiken vara fortsatt expansiva medan det i euroområdet och är penningpolitiken som utgör den främsta tillväxtstimulansen. Det är också i som en konjunkturförstärkning syns tydligast. stärktes hushållens och företagens framtidstro vilket givit utslag i ökad konsumtionstillväxt hos hushållen och stigande investeringar. Företagens finansiella situation har successivt förbättrats och vinstmarginalerna ökat vilket i stigande grad beror på ökade intäkter snarare än kostnadsbesparingar. Den expansiva penningpolitiken i har lett till att styrränta är den lägsta på över fyra decennier. Den finanspolitiska stimulansen, bl.a. i form av omfattande skattelättnader, har haft en positiv inverkan på hushållens konsumtion. Ett ljusare läge på arbetsmarknaden med fallande arbetslöshet och stigande sysselsättning väntas ge ytterligare stöd åt konsumtionstillväxten. förväntas BNP-tillväxten i uppgå till vilket är betydligt lägre än det historiska genomsnittet. 2003/04:1 BILAGA 2 förväntas konjunkturen stärkas ytterligare och BNP-tillväxten bedöms nå . förutses ligga två till tre kvartal före euroområdet i konjunkturcykeln och konjunkturförstärkningen förutses följa ett brantare förlopp än uppgången i euroområdet. I euroområdet har hushållens konsumtion, i likhet med , utgjort den huvudsakliga drivkraften för tillväxten. Konsumtionstillväxten har dock varit mer måttlig, vilket delvis kan förklaras av att den finanspolitiska stimulansen varit betydligt mindre än i . I euroområdet har hushållens konsumtion understötts av en stabil ökning av reallönerna. har euroområdets exportutsikter försämrats till följd av en svag global efterfrågan och en betydande förstärkningen av euron gentemot dollarn. Industriproduktionen och investeringarna har i stort sett utvecklats negativt och visar ännu inga tydliga tecken på en uppgång. En rad förtroendeindikatorer vittnar emellertid om att företagen och hushållen nu ser mer optimistiskt . Företagens finansiella situation har förbättrats och investeringsnedgången bedöms ha bottnat. BNP-tillväxten i euroområdet som helhet förutses stanna vid måttliga och öka till . Uppgången i euroområdet bedöms inledningsvis till största delen stödjas av en ökad inhemsk efterfrågan men i takt med att global efterfrågan stärks förväntas utrikeshandelns tillväxtbidrag öka. I är det däremot utrikeshandeln som har utgjort drivkraften i ekonomin. Tillväxten drivs även av en markant investeringsuppgång. Det kärva läget på arbetsmarknaden och den ihållande deflationen verkar emellertid dämpande på hushållens konsumtion. Även om flera indikatorer tyder på en svag förbättring av japansk ekonomi kvarstår stora strukturella problem att lösa. BNP-tillväxten förväntas uppgå till och . I övriga är tillväxten fortsatt mycket stark, driven främst av en positiv exportutveckling. Sammantaget förutses den globala ekonomin växa och . Marknadstillväxten för svensk export, som utgör ett handelsviktat genomsnitt av importtillväxten på viktigaste export- marknader, väntas öka och . Tabell 2.1 BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet Arbetslöshet, procent av arbetskraften3 1Siffror för EU innefattar nuvarande 15 medlemsstater . 2HIKP för EU-länder och KPI för . 3ILO-definitionen för EU-länder och nationell definition för . Källor: Nationella källor och . dämpades åter konjunkturen i euroområdet av viss förbättring. Efter ett första halvår 2003 med mycket svag ekonomisk utveckling, inte minst i stora länder som , och , har det kommit tecken på att en försiktig förbättring av tillväxten är på väg. Euroområdets sammanlagda BNP stagnerade i det närmaste helt . Försvagad konkurrenskraft till följd av eurons förstärkning och ett dämpat internationellt efterfrågeläge bidrog till mycket svag exportutveckling. Även industrikonjunkturen som helhet försämrades och företagens investeringar fortsatte att minska. Detta tyder på att det hos företagen finns ett behov att ytterligare anpassa kostnader och minska skulder efter tidigare överinvesteringar. Ansträngningarna att förbättra resultaten underlättas dock av det låga ränteläget. Lägre ränteutgifter möjliggjorde också, tillsammans med en relativt god utveckling av de disponibla inkomsterna, en måttlig men stabil ökning av hushållens konsumtion . Lägre energipriser och fallande inflation var ytterligare faktorer som torde ha stabiliserat utvecklingen för hushållen och i viss mån motverkat de negativa konsekvenserna av en svag arbetsmarknad. Uppgången i arbetslöshet har dock varit relativt måttlig, i euroområdet som helhet. Bland annat tyder fallande produktivitetstillväxt på att företagen till viss del valt att behålla sin personalstyrka i väntan på en efterfrågeuppgång. Positiva konjunktursignaler har blivit synliga på flera områden. Börskurserna har stigit och företagsförtroendet har stärkts påtagligt i flera länder, inte minst i där också orderingången för tillverkningsindustrin vänt uppåt. Även konsumenter och företag inom detaljhandeln i euroområdet har blivit mer optimistiska. Uppgången i flera s.k. förtroendeindex har emellertid skett från ett mycket svagt utgångsläge. Det är också negativt att industriproduktionen har fortsatt att falla och arbetslösheten att stiga i flertalet länder. Sammantaget förutses endast en försiktig tillväxtförbättring . Den expansiva penningpolitiken torde även framöver stimulera den ekonomiska aktiviteten. I takt med att företagen betalar av på sina skulder och förbättrar sina resultat väntas ett större utrymme finnas för nya investeringar och för högre sysselsättning. har konjunkturen i och vänt uppåt, vilket bedöms leda till ökad export från euroområdet. Till skillnad från tidigare konjunkturuppgångar väntas emellertid utrikeshandeln som helhet inte vara en pådrivande faktor för BNP-tillväxten i euroområdet vare sig eller 2004. 2003/04:1 BILAGA 2 bedöms BNP-tillväxten stanna vid måttliga . väntas en tydligare återhämtning i euroområdet, då BNP förutses växa . Ökad inhemsk efterfrågan bedöms utgöra den huvudsakliga drivkraften för tillväxten. Hushållens konsumtionstillväxt förutses stärkas gradvis, gynnad av ett lågt ränteläge och en relativt god inkomstutveckling. Endast en måttlig uppgång i investeringarna väntas . förväntas investeringstillväxten bli något starkare till följd av förbättrad resultatutveckling hos företagen, inte minst i industrisektorn. Då företagen bedöms ha viss överkapacitet på personalsidan förutses arbetsmarknadsutvecklingen vara svag en bra bit in . Inflationen ser ut att fortsatt dämpas till slutet av prognosperioden mot bakgrund av att det finns stora lediga resurser i ekonomin. väntas inflationen vara lägre än . Flera faktorer gör att osäkerheten om styrkan och uthålligheten i den väntade konjunkturuppgången är betydande. Inte minst gäller detta i vilken utsträckning företagen har kunnat skära ner kostnader och minska sina skulder, och därmed hur mycket utrymme som finns för klara resultatförbättringar på kort sikt. Fortsatt svag resultatutveckling skulle kunna leda till en svagare utveckling än väntat för investeringar, sysselsättning och i förlängningen också för hushållens konsumtion. En annan betydande osäkerhetsfaktor är växelkursutvecklingen. En markerad appreciering av euron kan leda till att utrikeshandeln blir en betydande hämsko på den ekonomiska utvecklingen. De brittiska hushållens konsumtion växte länge starkt trots den internationella konjunktursvackan. Stödjande faktorer var en gynnsam utveckling på arbetsmarknaden, kraftigt stigande fastighetspriser och en god utveckling av de disponibla inkomsterna. Den höga konsumtionstillväxten möjliggjordes också till viss del av ökad skuldsättning. En tydlig inbromsning skedde . Även om konsumtionen därefter stärkts förutses för prognosperioden en mer dämpad utveckling än . Hushållen förutses öka sitt sparande och betala av på sina skulder. Det finns dock gott om positiva konjunktursignaler som pekar mot att 2003/04:1 BILAGA 2 investeringar och utrikeshandel gradvis kommer att ersätta konsumtionen som drivkrafter. Inte minst väntas exportindustrin gynnas av ett något svagare pund och starkare internationell konjunktur. bidrar expansiv penning- och finanspolitik med betydande fortsatt stimulans. BNP-tillväxten bedöms bli för att sedan accelerera till . I de nordiska länderna utgjorde hushållens konsumtion den främsta drivkraften för tillväxten . Konsumtionstillväxten försvagades visserligen i samtliga länder under inledningen av 2003 men väntas stärkas igen . Skattelättnader väntas också understödja BNP-tillväxten framöver. Under inledningen av 2003 dämpades BNP- tillväxten i markant. Den främsta anledningen var en svag exportutveckling, framför allt för telekomprodukter. Även den finska konsumtionstillväxten dämpades men väntas öka igen under årets andra hälft, stimulerad av höga nominella lönepåslag och skattelättnader. väntas också en ökning av sysselsättningen bidra positivt. BNP- tillväxten i bedöms bli och . Den norska tillväxten var dämpad och fortsatte att utvecklas relativt svagt under inledningen av 2003. Tillväxten hämmas till stor del av höga räntor och en stark valuta, vilket får negativa konsekvenser för företagen och exportindustrin. Även stora löneökningar dämpar lönsamheten bland företagen. Den norska har dock sänkt styrräntan kraftigt vilket har resulterat i en försvagning av valutan. Detta väntas framöver få en positiv effekt på företagens konkurrenskraft och investeringsvilja, och därmed också på tillväxten. Hushållens konsumtion väntas också stärkas till följd av lägre räntor samt fortsatta skattelättnader och goda löneökningar. BNP-tillväxten väntas därmed öka och uppgå till och . uppvisade en förhållandevis god BNP-tillväxt , driven främst av en ökad privat och offentlig konsumtion. har tillväxten dock varit dämpad till följd av fallande investeringar och en inbromsning av konsumtionstillväxten. kontrast mot utvecklingen i övriga EU-länder utvecklades den danska exporten däremot starkt. väntas sålunda utrikeshandeln stå för det huvudsakliga bidraget till den danska BNP- tillväxten som prognoseras till . förutses framför allt hushållens konsumtion, gynnad av skattesänkningar och en god ökning av reala disponibla inkomster, bidra till en förstärkning av BNP-tillväxten till . av lågkonjunktur finns det nu allt tydligare tecken på en konjunkturförstärkning i . De senaste årens avmattning förklaras av ett behov av att anpassa ekonomin till tidigare överinvesteringar och, , av yttre och inre störningsmoment. Efter kriget i har förtroendet återhämtat sig betydligt inom företagssektorn. Det är särskilt tydligt i tjänstesektorn i vilken förtroendet stigit till en historiskt hög nivå. Till den positiva utvecklingen av förtroendeindikatorerna kan nu också läggas en stärkt konsumtionstillväxt bland hushållen och en tydlig återhämtning av investeringarna på bred front (se diagram 2.1). Diagram 2.1 Näringslivets investeringar i Företagens finansiella situation fortsätter att förbättras och justeringen av kapitalstocken som skett bedöms i huvudsak vara slutförd. Börsen har återhämtat sig och dollarn har stabiliserats. En av de få sektorer i ekonomin som ännu inte visat tecken på återhämtning är arbetsmarknaden. marknadssituationen inverkar sannolikt fortsatt dämpande på hushållens förtroende. Ekonomin fortsätter att stimuleras av den mycket expansiva ekonomiska politiken. styrränta är den lägsta . Tillsammans med återhämtningen på börsen och försvagningen av dollarn , innebär detta att de monetära och finansiella förhållandena har blivit mycket expansiva i ett historiskt perspektiv. Det finns dock tecken på att de positiva penningpolitiska effekterna för bostadssektorn i vissa hänseenden håller på att ebba ut. Stigande långa räntor har inneburit att hushållen inte längre får ett ökat konsumtionsutrymme när de byter ut gamla bostadslån mot nya. Denna faktor var viktig för hushållens konsumtion under lågkonjunkturen. Den finanspolitiska stimulansen är å andra sidan betydande. gynnas hushållens konsumtion av tidigarelagda skattesänkningar. I erhöll 25 miljoner barnfamiljer skattecheckar på per barn från myndigheterna. Regeringens plan för tillväxt och sysselsättning innehåller fortsatt finanspolitisk stimulans och, om än i något mindre utsträckning, . En effekt av politiken är att budgetunderskottet väntas öka snabbt (se fördjupningsruta på sidan 26). Produktivitetstillväxten har fortsatt att utvecklas starkt, bl.a. till följd av en ökad användning av ny teknologi. Den höga produktivitetstillväxten får också genomslag i företagens vinstutveckling. Denna har överraskat positivt , vilket bl.a. kan ses i ljuset av fortsatta besparingar. Besparingarna har dock under lågkonjunkturen påverkat arbetsmarknaden negativt då företagen varit mycket återhållsamma med nyanställningar. Ökade intäkter bidrar emellertid nu mer än tidigare till vinstutvecklingen och bedöms denna faktor öka ytterligare i betydelse till följd av ökad konsumtionstillväxt bland hushållen. Det leder till att företagens efterfrågan på arbetskraft ökar. En vändning uppåt förutses således även på arbetsmarknaden . Sammantaget bedöms därför att det självbärande elementet i återhämtningen ökar betydligt , dock med fortsatt stöd från den ekonomiska politiken. Den fortsatt starka produktivitetstillväxten för en hög potentiell tillväxt även framöver (se fördjupningsruta på sidan 26). 2003/04:1 BILAGA 2 BNP-tillväxten väntas bli för att stiga till . Den relativt låga tillväxten beror på den svaga utvecklingen under inledningen av året till följd av bl.a. stor geopolitisk osäkerhet i samband med . Osäkerheten dämpade framtidsförväntningarna markant hos både hushåll och företag, men den har i hög grad minskat. Under den andra halvan av 2003 bedöms främst hushållens konsumtion och investeringarna bidra till en ökad tillväxt. bedöms tillväxten i större utsträckning än vara självbärande. Osäkerheten om den fortsatta utvecklingen i bedöms ha minskat . Det kan inte uteslutas att konjunkturen kommer att utvecklas starkare än vad som förväntas. är det svårt att bedöma hur stora de negativa effekterna blir på ränteutvecklingen och förtroendet till följd av det snabbt stigande budgetunderskottet. En avgörande faktor för att en självbärande konjunkturförstärkning sker är att företagens vinster fortsätter att förbättras. Detta är en förutsättning för att företagen skall ha råd att nyanställa och investera. Den ekonomiska utvecklingen i var svag och hölls främst uppe av en relativt stabil extern efterfrågan. Efter en svag inledning av 2003, främst till följd av en dämpning av exporten, ökade tillväxten igen . Även om exportsektorn endast utgör en liten del av BNP () väntas exporten fortsätta att utgöra en viktig drivkraft. En viss ljusning är tydlig i övriga delar av företagssektorn, i vilken aktiviteten länge varit dämpad. Förtroendet bland företagen har vänt uppåt liksom börskurserna, om än från mycket låga nivåer. Investeringarna har också fortsatt att öka. Maskinorderingången, som visat sig vara en god indikator för den framtida investeringsutvecklingen, har ökat kraftigt . Investeringarna bör öka ytterligare i takt med att exportutvecklingen stärks och väntas därmed utgöra en andra viktig drivkraft framöver. 2003/04:1 BILAGA 2 Den inhemska efterfrågan i övrigt är emellertid fortsatt svag. Hushållens konsumtion fortsätter att dämpas av det dystra läget på arbetsmarknaden och den ihållande deflationen. Den japanska har genomfört omfattande åtgärder för att vända deflationen men effekten av dessa är ännu begränsad. Ekonomin hämmas alltjämt av strukturella problem, framför allt inom banksektorn. Tillväxten förutses förbli svag och deflationen väntas bestå så länge de strukturella problemen inte åtgärdas. BNP väntas öka och . Den starka ekonomiska tillväxten i övriga , som pågått , fortsatte under inledningen av 2003. Det är framför allt regionens starka exportutveckling som har bidragit till tillväxten. gynnsamma produktionsklimat och starka importefterfrågan är också betydande faktorer. BNP i exklusive utgör i köpkraftsjusterade termer av global BNP och regionens starka tillväxt utgör en viktig drivkraft i världsekonomin. Lungsjukdomen sars påverkade tillväxten negativt . , , och drabbades av en kraftig dämpning inom turism, transport och andra servicesektorer. Sars bedöms dock ha varit ett temporärt problem som kulminerade maj. Relativt tidigt därefter kom tecken på en snabb återhämtning av tillväxten, vilken bedöms fortsätta . Den gynnsamma utvecklingen i övriga väntas därmed fortsätta . Tillväxten väntas uppgå till och till . Efter att ha genomgått en recession har de latinamerikanska ekonomierna sammantaget visat tecken på uppgång . Exporten ökar liksom investeringsviljan, bl.a. till följd av konkurrenskraftiga valutakurser och sjunkande räntor. Läget i har stabiliserats något och BNP-tillväxten ökar igen efter att ha varit negativ och fallit kraftigt I har förtroendet ökat och regeringen genomför reformer vilket väntas bidra positivt till tillväxten framöver. och har klarat sig förhållandevis väl mot bakgrund av de problem som drabbat regionen och utvecklingen ser fortsatt relativt gynnsam ut. Tillväxttalen varierar kraftigt mellan olika länder. Sammantaget väntas tillväxt stärkas , dock från en mycket låg nivå. Det politiska läget är fortfarande känsligt i vissa länder och ytterligare instabilitet kan komma att hindra den ekonomiska återhämtningen liksom reformarbetet i regionen. BNP väntas öka och . 2.4Utvecklingen i , de baltiska länderna och av svag ekonomisk tillväxt väntas en gradvis återhämtning i den polska ekonomin. Återhämtningen bedöms framför allt drivas av en uppgång i investeringarna och en ökning av exporten i takt med att konjunkturen i euroområdet tar fart. BNP-tillväxten bedöms uppgå till och . En svagare tillväxt än väntat i euroområdet och det stora underskottet i de offentliga finanserna utgör dock risker för återhämtningen i . De ekonomiska utsikterna för de baltiska länderna ser fortsatt gynnsamma ut. Inflödet av utländska direktinvesteringar och en stark inhemsk efterfrågan har bidragit till en genomsnittlig tillväxttakt som har legat betydligt över EU-ländernas. En prognoserad tillväxttakt på innebär att det förhållandet består. Behovet av finanspolitisk åtstramning inför EU-inträdet och en försenad återhämtning i euroområdet utgör risker för tillväxtutvecklingen i . Styrkan i den ryska ekonomin har överraskat positivt mot bakgrund av den fortsatta nedgången i världsekonomin. Det höga oljepriset med en betydande uppgång i energiexporten och oljerelaterade investeringar som följd kan delvis förklara den starka tillväxten på . Förutom den starka energiexporten väntas det gynnsamma statsfinansiella läget, ett ökat inflöde av kapital och stigande reallöner bidra till att tillväxten 2003 2003/04:1 BILAGA 2 I takt med att de positiva effekterna av det höga oljepriset bedöms avta förutses tillväxten dämpas till . Den ryska ekonomins beroende av råvarupriserna samt en långsam reformtakt utgör risker för de ekonomiska utsikterna. Till följd av den relativt svaga globala återhämtningen 2002 förbättrades förutsättningarna för den svenska exporten endast marginellt. Världsmarknadstillväxten, dvs. den handelsviktade importefterfrågan som de svenska exportföretagen möter, beräknas ha uppgått till . Detta kan jämföras med historiskt låga . Det finns vissa tecken på återhämtning i världshandeln och mot bakgrund av den förutsedda globala konjunkturuppgången väntas världsmarknadstillväxten öka till och . 2003/04:1 BILAGA 2 : Hotar obalanser återhämtningen? ekonomi har varit en viktig drivkraft i världsekonomin. Det har varit tydligt i synnerhet då BNP-tillväxten varit betydligt högre än i övriga OECD-området sammantaget. Därför är bedömningen av utvecklingen av den amerikanska ekonomin och dess underliggande tillväxtförutsättningar en mycket viktig faktor när prognoser görs för världsekonomin.