prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — I utvärdering av personalförstärkningssatsningen ingår en särskild studie av 20 kommuners motiv och strategier för hantering av statsbidraget. Ett tydligt resultat i studien är att kommunerna i stor utsträckning satsat resurser på elever i behov av särskilt stöd. Ett ökat fokus på värdegrundsarbetet och språk- och skrivträning kan också skönjas i utvärderingen. Den totala kostnaden för den kommunala beräknas uppgå till . Därtill kommer kostnader för skolskjuts. I jämförelse med 2001 beräknas den totala kostnaden för öka och kostnaden per elev öka till per elev. Elevantalet i den obligatoriska särskolan har stadigt ökat och uppgår /03 till 14 761. Ökningen har skett i såväl som fristående särskola. Trots ökningen har lärartätheten bibehållits på en nivå som motsvarar 25 lärare per 100 elever. utvärdering av regeringens personalförstärkningssatsning visar att kommunerna under /2002 gjort betydande satsningar i särskolan. Förutom att personalstyrkan har ökats för att svara upp mot det ökande elevantalet i verksamheten, har kommunerna genomfört betydande nyrekryteringar för att öka personaltätheten. Ökningen av personaltätheten motsvarar 215 heltidstjänster till en utökad kostnad av . /03 var det totalt 757 elever som gick i den statliga specialskolan, vilket är en minskning med 20 elever jämfört med föregående läsår. Antalet lärare har minskat något men lärartätheten trots det ökat från 39 lärare per 100 elever (2001/02) till 41 lärare per 100 elever (2002/03). Totalt fick 1 140 elever reguljär grundskoleundervisning vid svenska utlandsskolor /03. Av dessa var statsbidragsberättigade. /03 var antalet lärarveckotimmar per elev totalt 3,3 vilket är en minskning med 0,3 i jämförelse med föregående läsår. Däremot uppvisas en kraftig variation mellan olika skolor. Enligt preliminär statistik från fick eleverna i genomsnitt bättre slutbetyg från än . Statistiken visar att av eleverna var behöriga att börja på gymnasieskolans nationella 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Detta är något bättre än förra årets resultat, vilket pekar på att den negativa trenden nu kan ha brutits. I de enskilda ämnena är betygsresultaten ungefär desamma som . nådde inte målen i svenska. Motsvarande andelar för matematik och engelska var och i svenska som andraspråk var det som inte fick godkänt betyg enligt den preliminära statistiken. Enligt en internationell läsundersökning i årskurs 4 (i även årskurs 3), Progress in International Reading Literacy Study, har svenska elever den bästa läsförmågan jämfört med de 35 andra deltagande länderna. Resultaten från de svenska eleverna visar också på en förhållandevis liten skillnad mellan hög- och lågpresterande elever. I alla länder uppvisar flickorna signifikant bättre läsförmåga än pojkar. Undersökningen visar även att skönlitteratur förekommer oftare i undervisningen i än i andra länder, medan eleverna mer sällan arbetar med övningsböcker. Enkätsvar från skolledare och elever tyder på att skolklimatet som här står för trygghet, studiero och stimulerande skolmiljö är gott i . Det är uppenbart att känslan av trygghet samverkar positivt med läsprestationer. har ett lägre antal elever i behov av särskilt lässtöd än länderna i allmänhet. Skillnaden mellan dem som behöver stöd och som verkligen får det är också mindre än genomsnittet. Även tillgången till läsexpertis är mycket god i . Trots betoning på läsning i svensk skola är antalet undervisningstimmar för läsundervisning lägre än det internationella genomsnittet. Föräldrars utbildningsnivå samvarierar med elevers resultat i läsning. Svenska föräldrar är högutbildade, de har förhållandevis många böcker hemma och läser dessutom själva för nöjes skull oftare än föräldrar i något annat land. När resultaten från den internationella läsundersökningen jämförs med svenska elever i årskurs 3 framgår en delvis annan bild. Analysen tyder på att svenska elever i årskurs 3 har sämre läsförståelse, särskilt när det gäller längre texter, än motsvarande svenska elever . Vad dessa resultat beror på är ännu för tidigt att säga. Enligt behöver många faktorer analyseras innan man till fullo kan tolka utfallet. Det finns stora skillnader i resultat mellan - elever med svensk bakgrund och elever med utländsk bakgrund. Störst är skillnaden mellan - elever med svensk bakgrund och elever med utländsk bakgrund som också är födda utomlands. Av de elever som lämnade /02 fick av eleverna med svensk bakgrund slutbetyg. Motsvarande andel för elever med utländsk bakgrund var . Enligt hos elever med utländsk bakgrund kan en del av skillnaderna förklaras av att elever med utländsk bakgrund i högre utsträckning än elever med svensk bakgrund kommer från hem med lägre socioekonomisk status. Elever med utländsk bakgrund har även en större andel lågutbildade föräldrar och en större andel föräldrar som inte arbetar. Dessutom är pojkar något överrepresenterade bland elever med utländsk bakgrund jämfört med elevgruppen med svensk bakgrund. Det faktum att elever med utländsk bakgrund ofta talar ett annat språk än svenska i hemmet, är ytterligare en förklarande faktor till skillnaderna, eftersom språket som talas hemma visat sig samvariera med läsprestationerna. Internationellt sett visar undersökningar att skillnaden i läsförståelse mellan elever med svensk bakgrund och elever med utländsk bakgrund varierar länder emellan. I är skillnaden mellan elever med svensk bakgrund och elever med utländsk bakgrund ungefär lika stort som för ett genomsnittligt OECD-land, men det finns flera länder som har betydligt större men också mindre skillnader än . Detta gäller framför allt de . I och har invandringen bestått av framförallt flykting- och anhöriginvandring från länder som ligger på ett relativt stort språkligt och kulturellt avstånd från de skandinaviska länderna. Länder som , och däremot har en betydligt mindre andel flyktingar och en invandringspolitik som premierar invandring av högutbildade individer eller individer med speciella yrkeskunskaper. Förutsättningarna att ta hand om och integrera elever med utländsk bakgrund är således vitt skilda och de skandinaviska länderna har en betydligt mer komplex situation än de flesta övriga länder. Regeringen har prioriterat resursförstärkningar i skolan. Undersökningar visar att kompetenta lärare är den enskilt viktigaste faktorn för en framgångsrik skola. Medlen till personalförstärkningar spelar därför en strategiskt betydelsefull roll för att höja kvaliteten i skolan. Det kan dock ta tid innan detta visar sig i betygsstatistiken. För att ytterligare kunna förbättra skolans måluppfyllelse krävs tillräckliga resurser och ett medvetet kvalitetsarbete i alla skolor. Regeringens kvalitetsprogram har bl.a. fokus på stärkt utbildningsinspektion och kvalitetsgranskning inom samt en ny myndighet för skolutveckling, som har till sin viktigaste uppgift att förbättra utbildningsvillkoren i segregerade områden. Resultaten i kan bli bättre, bl.a. i gruppen elever med utländsk bakgrund. startade den största nationella utvärderingen av verksamheten i . NU 03 i 200 representativt utvalda skolor med ca 10 000 elever och lärare i årskurs 5 och 9. Resultaten kommer att presenteras i en samlad nationell rapport . Rapporten kommer att visa elevernas aktuella kunskaper i olika ämnen, hur kunskaperna utvecklats som gått sedan den förra NU-under- sökningen och vilka faktorer som stöder respektive förhindrar måluppfyllelse. Nästan alla ungdomar fortsätter att studera i gymnasieskolan. /03 gick totalt 322 587 elever i gymnasieskolan vilket är en ökning med drygt 11 400 elever jämfört med . Andelen elever i fristående gymnasieskolor, internationella skolor samt riksinternatskolor är av det totala antalet elever i gymnasieskolan. Antalet elever i dessa skolor har ökat . Av gymnasieeleverna läser på naturvetenskaps-, samhällsvetenskaps- och teknikprogrammen samt IB, dvs. de program som i första hand förbereder för vidare studier, vilket är en minskning med en procentenhet jämfört med /02. Allt fler elever går på specialutformade program. Andel elever på specialutformade program är jämfört /97. Flertalet av dessa program har en inriktning som förbereder för vidare studier. Andelen elever på program med yrkesämnen är liksom föregående läsår . Antalet elever på dessa program har minskat under 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Andelen elever på IV är relativt med . Andelen elever på samtliga program som har utländsk härkomst är . På individuella program är andelen elever med utländsk härkomst . Inom det individuella programmet inryms introduktion till ungdomar som invandrat till (IVIK). Syftet med IVIK är främst att eleverna skall lära sig svenska men också att i övrigt utveckla kunskaper motsvarande årskurs 9. I storstäderna , , där var tredje folkbokförd elev har utländsk bakgrund är andelen elever på det individuella programmet störst . Fördelningen mellan män och kvinnor när det gäller förstahandssökande till olika gymnasieprogram är alltjämt oförändrad. Nästan bara män söker till bygg-, el- energi-, fordons- och industriprogrammen medan omvårdnads-, hantverks- samt barn- och fritidsprogrammen har övervägande andel kvinnliga sökande. Endast samhällsvetenskaps- och naturvetenskapsprogrammen har en könsmässig jämvikt. Variationen är stor när det gäller i vilken mån kommunerna lyckas tillgodose förstahandsvalen men majoriteten av kommunerna kan ta in åtminstone av eleverna på deras förstahandsval. /03 kom eller fem av sex elever in på sitt förstahandsval, en lika stor andel som 2001/02. kom av de sökande inte in på något av sina val, att jämföra 2001/2000/01. SCB:s undersökning indikerar att elevernas resultat förbättras och att de slutför sin utbildning i högre utsträckning om de får sitt förstahandsval tillgodosett. Eleverna får inte alltid arbete i den sektor de valt. Däremot får de ett bättre utgångsläge på arbetsmarknaden när de slutför en utbildning. Antalet tjänstgörande lärare omräknat till heltidstjänster uppgick /03 till ca 26 300, en ökning med sedan föregående läsår. Av dessa tjänstgjorde inom den kommunala gymnasieskolan. Av de tjänstgörande lärarna hade pedagogisk utbildning, vilket är en liten minskning sedan föregående läsår. Andelen lärare med pedagogisk utbildning är fortfarande markant lägre i fristående skolor än i skolor med huvudman. utvärdering av regeringens personalförstärkningssatsning visar att kommu- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nerna, exklusive utökningar under kommunalförbund och gemensamma gymnasienämnder, totalt har haft kostnader för ökad personaltäthet motsvarande 495 heltidstjänster. Kommunernas kostnad för ökningen uppgår till . Gymnasieskolan står för av elevantalet i de berörda verksamheterna, men kommunerna har valt att endast satsa av de totala resurserna för ökad personaltäthet i verksamhetsformen. Ett antal kommuner, 35 stycken, organiserar gymnasieverksamheten tillsammans med andra kommuner under kommunalförbund eller under gemensam gymnasienämnd. Totalt har personaltätheten ökat motsvarande 53 heltidstjänster i kommunalförbund och gemensamma gymnasienämnder. Den totala kostnaden för gymnasieskolan med huvudman beräknas uppgå till 2002 (exkl. skolskjuts). Det är en ökning jämfört med föregående år. Antalet elever beräknas ha ökat . Kostnaden per elev har ökat till . Kostnaden per elev för undervisning och elevvård har ökat mest sett till de olika kostnadsslagen. /2003 gick drygt 6 100 elever i gymnasiesärskolan. Av dessa deltog 2 452 i ett individuellt program, övriga elever gick på ett nationellt eller specialutformat program. Antalet elever inom gymnasiesärskolan har ökat med sedan föregående läsår. Sammanlagt gick 243 elever i den reguljära gymnasieskolan vid svenska utlandsskolor /03. Av dessa elever var statsbidragsberättigade. behörighet för studier vid svenska universitet och högskolor. Av alla elever som började i gymnasieskolan fick slutbetyg . infördes behörighetskrav för studier på nationella och specialutformade program. Dessa innebär att elever som inte fått betyget Godkänd i svenska/svenska som andraspråk, engelska och matematik i årskurs 9 i hänvisas till ett individuellt program för att komplettera sina kunskaper, vilket för många kan innebära att gymnasietiden förlängs. Av de elever som började gymnasieskolan hade av eleverna med svensk bakgrund fått slutbetyg senast /02. För elever med utländsk bakgrund var motsvarande andel . En förklaring till den minskade andelen elever med slutbetyg som märks är att från och med /01 betygssätts inte elever med stor frånvaro i en viss kurs om bedömningsunderlaget därigenom anses vara otillräckligt. fick dessa elever betyget Icke Godkänd om de hade så hög frånvaro från en kurs att inget annat betyg kunde sättas. Totalt fick fler av nybörjarna 1997 slutbetyg, men deras slutbetyg innehöll fler kursbetyg med Icke Godkänd. Det genomsnittliga betygsresultatet har förbättrats . Betygsresultatet varierar dock mellan olika huvudmän och mellan olika kommuner. Likaså skiljer det sig mellan olika gymnasieprogram. Av de nationella gymnasieprogrammen hade elever med slutbetyg från det naturvetenskapliga programmet högst genomsnittlig betygspoäng, 15,4, medan elever på fordonsprogrammet hade lägst genomsnittlig betygspoäng, 11,5. Ökningen av antalet elever som får lägst betyget Godkänd i Svenska/Svenska som andraspråk, Engelska A och Matematik A i slutbetyget på alla program kan också vara en konsekvens av de behörighetskrav som införts. Elever på individuella program slutför sina studier i mindre omfattning än elever på nationella och specialutformade program och de tar också på sig. Av nybörjarna i gymnasieskolan på individuella program fick slutbetyg . Andelen elever som fått slutbetyg skiljer sig således åt beroende på om nybörjare på individuella program inkluderas eller inte. Bland IV-elever ökar slutförandet under ett femte år mer än för övriga elever. Alla nationella och specialutformade program är utformade så att de kan ge grundläggande behörighet till studier på universitet eller högskola. Av de elever som fick slutbetyg /02 uppnådde fem av sex () grundläggande behörighet. Andelen kvinnor med grundläggande behörighet var , andelen män . För elever med svensk bakgrund var andelen , för elever med utländsk bakgrund födda i var andelen , och för elever födda utomlands 77 Variationen är mycket stor mellan kommunerna. Av de elever som fullföljde gymnasieskolan 1999 var registrerade vid universitet eller högskolor . Motsvarande andel bland dem som fick slutbetyg från gymnasieskolan 1998 var och av avgångskull . SCB:s enkätundersökning för ungdomar födda och som påbörjade sina gymnasiestudier , dvs. den första grupp som började i den reformerade gymnasieskolan, visar att var åttonde elev bytte program . gjorde studieuppehåll och en lika stor andel avbröt studierna. Störst andel studieavbrott fanns bland män med utomeuropeisk härkomst där var sjunde avbröt sina gymnasiestudier. Bland kvinnor var graviditet en vanlig orsak till avbrott. Av de kvinnor som gjorde studieavbrott var det av dem med svensk härkomst och av dem med utomeuropeisk härkomst som avbröt sina studier p.g.a. graviditet. Vid en jämförelse med övriga länder i EU är det endast , och som redan nu når det av EU-ministrarna överenskomna riktvärdet att av 22- åringarna i EU skall ha fullföljt en gymnasieutbildning. Trots de goda resultaten sett i ett internationellt perspektiv krävs det ytterligare åtgärder för att förbättra resultaten för att nå det uttalade målet att skall vara en ledande 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utmaningarna för gymnasieskolan vad gäller genomströmning och måluppfyllelse är i stor utsträckning kopplade till nödvändigheten att bryta den sociala och könsmässiga segregationen, bl.a. i fråga om val av studieväg. Regeringens har i avsnitt 6.1. redogjort för en rad olika insatser inom området, bl.a. den fortsatta satsningen på att förstärka personaltätheten i grund- och gymnasieskolan som ger förutsättningar för kommunerna att vända trenden och förbättra resultaten. Regeringen avser vidare att överlämna en proposition om gymnasieskolan med anledning av 2000:s betänkande (SOU 2002:120). Kommitténs uppdrag var att utreda och lämna förslag till en framtida utformning av gymnasieskolans studievägsstruktur. I uppdraget ingick även att överväga vad som kan göras i programmens uppbyggnad för att minska snedrekryteringen och avhoppsfrekvensen bland elever med utländsk bakgrund. Ett förberedelsearbete pågår även i syfte att inrätta en yrkesutbildningsdelegation som bl.a. skall arbeta för att höja kvaliteten i gymnasieskolans program med yrkesämnen och verka för en ökad rekrytering till dessa utbildningar. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Målet för regeringens politik rörande vuxnas lärande är att alla vuxna skall ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sina kompetenser för att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning. Vuxnas lärande kan beskrivas som lärande i tre olika former: -formellt lärande, dvs. organiserad utbildning inom ramen för det offentliga utbildningsväsendet, -icke formellt lärande, dvs. utbildning vid sidan om det formella utbildningssystemet och -informellt lärande, dvs. lärande som präglas av att det inte föreligger någon tydlig utbildningssituation. Samhället stöder både det formella och det icke formella lärandet på flera olika sätt. Merparten av stödet går till lärande inom ramen för utbildningspolitiken som omfattar olika skolformer i det formella utbildningssystemet. Även folkbildningen, som räknas som utbildning vid sidan om det formella utbildningssystemet, får statligt stöd. I detta kapitel beskrivs insatser inom och utanför verksamhetsområdet för att främja detta lärande. I kapitel 8 Högskoleverksamhet beskrivs de insatser som gjorts för vuxnas lärande inom högskoleverksamheten och i kapitel 9 Studiestöd redogörs för studiefinansiella insatser. De viktigaste insatserna under verksamhetsområdet är den kommunala vuxenutbildningen, den kvalificerade yrkesutbildningen (KY), vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux), svenskundervisning för invandrare (sfi), kompletterande utbildningar och folkbildningen. Staten styr och påverkar dessa insatser genom lagstiftning, bidrag, informationsinsatser samt genom uppföljning och utvärdering. Utöver dessa insatser ansvarar staten för vissa insatser för att främja möjlighet till lärande för vuxna med funktionshinder. Kostnaden för de statliga insatserna uppgick till nästan . Sex myndigheter medverkar i administrationen av dessa insatser: , Myndigheten för skolutveckling, Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL), Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, utbildningsstöd (Sisus) och . har ett motsvarande ansvar för folkbildningen. Den kommunala vuxenutbildningen, finansierades genom det allmänna statsbidraget till kommunerna, genom ett särskilt, riktat statsbidrag samt genom kommunernas egen finansiering. I den kommunala vuxenutbildningen ingår grundläggande och gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Målen för den kommunala vuxenutbildningen anges i skollagen (1985:1100) och i läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) samt i vissa fall i kursplaner. Inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen är kommunerna skyldiga att erbjuda grundläggande vuxenutbildning till alla som saknar kunskaper motsvarande dem som utbildningen i ger. Grundläggande vuxenutbildning syftar till att ge vuxna sådana kunskaper och färdigheter som de behöver för att delta i samhälls- och arbetslivet. Den skall också syfta till att möjliggöra fortsatta studier i enlighet med EU:s gemensamma utbildningsmål , strategiskt mål 2. Gymnasial vuxenutbildning syftar till att erbjuda vuxna kunskaper och färdigheter på en nivå som motsvarar den som utbildning i gymnasieskolan skall ge. Varje kommun skall informera om möjligheterna till gymnasial vuxenutbildning samt verka för att vuxna deltar i sådan utbildning. Kommunerna skall sträva efter att utbildningen så långt det är möjligt svarar mot individens efterfrågan och behov som arbetsmarknadens behov beaktas. En person är behörig att delta i utbildningen fr.o.m. det andra kalenderhalvåret det år personen fyller , eller efter slutförd utbildning på ett nationellt program eller likvärdig utbildning i gymnasieskolan. Påbyggnadsutbildningarna syftar till att ge vuxna en utbildning som ger förutsättningar att utvecklas inom sitt yrke eller leder till ett nytt yrke. fördelar platser till riksrekryterande påbyggnadsutbildningar förenade med rätt till interkommunal ersättning. Hemkommunen betalar i dessa fall kostnaden för utbildningsplats i annan kommun. Kommunerna anordnar även utbildningar som inte ger rätt till sådan ersättning. Statens femåriga satsning på vuxenutbildning, , som pågick från till har haft fyra viktiga perspektiv förnyelse av arbetsmarknads- och utbildningspolitiken, rättvisare fördelning och är en av de absolut största satsningar för vuxna som gjorts inom det formella utbildningssystemet inte bara i utan även i en internationell jämförelse. Totalt (exkl. studiestöd) har fördelats till landets kommuner för att genomföra utbildning för vuxna samt för att reformera och förnya det offentliga skolväsendet för vuxna. Satsningen har inneburit en kraftig utökning av utbildningsplatser och avsett i huvudsak vuxenutbildning och folkhögskoleutbildningar på gymnasial nivå. Målgrupper för satsningen har varit i första hand vuxna arbetslösa som helt eller delvis saknade treårig gymnasiekompetens och i andra hand anställda med kort tidigare utbildning. Övriga vuxna har beretts möjlighet att delta i mån av plats. Det särskilda statsbidraget till kommunerna finansierade, tillsammans med kommunernas resurser för en egen basorganisation, den totala gymnasiala vuxenutbildningen fram . /03 upphörde som ett särskilt projekt. Fortsatt stöd till vuxenutbildning beslutade i enlighet med förslagen i propositionen Vuxnas lärande 2000/01:72, 2000/01:UbU15, 2000/01:229) om en långsiktig inriktning av vuxenutbildningen. Beslutet ligger till grund för fortsatta utvecklingsinsatser utifrån det övergripande målet. tog beslut om ett särskilt riktat statsbidrag till utbildning av vuxna för åren 20032005. Regeringen har beräknat medel för cirka 46 500 platser till kommunerna inom ramen för detta statsbidrag. Det riktade statsbidraget till kommunerna skall enligt beslut inordnas i det generella bidraget till kommunerna. Den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) präglas av en stark arbetslivsanknytning och syftar till att möta behovet av kvalificerad, yrkesutbildad arbetskraft. är KY en reguljär verksamhet. Det nationella ansvaret för verksamheten vilar på Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. I samband med att KY blev en reguljär verksamhet beslutade att utöka antalet platser med 500 fr.o.m. årsskiftet 2001/02. Medel motsvarande 12 500 årsstudieplatser anvisades 2003. 7.3.3Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) bildades Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL), då verksamheten vid Statens skolor för vuxna (SSV) och den del av verksamheten vid (Distum) som avsåg folkbildning sammanfördes till en myndighet. Målet för CFL:s verksamhet är i första hand att höja den pedagogiska och metodiska nivån när det gäller personal, material och teknik såväl i den egna verksamheten som i verksamheten inom folkhögskolor, studieförbund och vuxenutbildning. Ett annat mål är att komplettera den kommunala vuxenutbildningens kursutbud genom att erbjuda kurser i form av distansutbildning, som kommunerna inte själva har möjlighet att anordna och därmed öka tillgängligheten i hela landet till ämnen och kurser, som motsvarar gymnasial vuxenutbildning. 7.3.4Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) Särvux syftar till att ge utvecklingsstörda vuxna kunskaper och färdigheter motsvarande de som ungdomar kan få i den obligatoriska särskolan och på nationella eller specialutformade program i gymnasiesärskolan.