prop · GS031d10 · 2004-09-20 00:00:00 — konstaterar i sin årliga summering och bedömning av bidragsgivningen att organisationerna genomgående anger att de använder statsbidraget enligt det syfte och de mål som staten har för bidraget. Vidare konstateras att organisationerna genomför ett för samhället viktigt arbete som kompletterar eller ger alternativ till det arbete som utförs av det offentliga 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 eller av kommersiella utförare. Statens övergripande syfte med bidraget, att förstärka och komplettera den offentliga sektorns insatser, är i hög grad uppnått. Av redovisningen framgår också att organisationernas insatser främst sker inom tre områden: 1) förebyggande och stödjande insatser för organisationernas målgrupper, 2) opinionsbildning för att generellt stärka målgruppernas ställning i samhället samt 3) insatser från central nivå avsedda att stödja och stärka lokal utveckling av arbetet. Organisationerna har enligt bedömning i större utsträckning än tidigare fullföljt sina planer. Många organisationer satsar mer på intern organisationsutveckling . Organisationerna har en klart högre ambitionsnivå än vad anslagets storlek medger vilket visas av att man söker dubbelt så mycket pengar som står till förfogande. Frivilliga organisationer på alkohol- och narkotikaområdet utför insatser av betydande värde och omfattning. På exempelvis alkohol- och narkotikaområdet når de frivilliga organisationerna fler människor med sina insatser än vad den kommunala gör. Det uppsökande, rådgivande och motivationsskapande arbetet är omfattande och en allt större del av opinionsbildning, kunskapsspridning och förebyggande insatser sker genom de frivilliga organisationerna. Regeringen bedömer det som angeläget att även i fortsättningen kan fördela medel till organisationer som arbetar med alkohol- och narkotikafrågor och utveckla samarbetet mellan organisationerna och staten på det här området. Statens övergripande syfte med bidraget, att förstärka och komplettera de samhälleliga insatserna, har i hög grad uppnåtts. Statens stöd till CAN kanaliseras helt genom anslaget via . Ett särskilt avtal har träffats mellan staten och CAN som reglerar användning, uppföljning och utvärdering av medlen. Regeringens bedömning är att nyordningen har fungerat bra och bör fortsätta. För att fortsätta arbetet med att öka kunskapen om spelberoende och för att initiera aktiviteter för att förebygga spelberoende ökas ansla- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 get med 2005 och med 2006. Treårssatsningen på tobaksprevention som genomförs om kommer att utvärderas av . - 2006 överförs från anslaget 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder, varav 5 miljoner avsätts till Sluta Röka Linjen vid , , och 5 miljoner till stöd för organisationer som arbetar med tobaksprevention. Slutligen avser regeringen att bidra med medel till ett nationellt skaderegistreringssystem, EHLASS, som drivs av . Skadesystemets primära syfte är att förse myndigheter och andra aktörer med ansvar för säkerhet och skadeförebyggande arbete inom olika samhällssektorer med adekvat statistik och att göra data om skador tillgänglig för forskning. Ett nationellt skaderegister är en grundförutsättning för att kunna följa skadeutvecklingen i befolkningen och är därför centralt ur folkhälsosynpunkt. Genom omdisponeringar inom konsumentområdet, utgiftsområde 24 Näringsliv, tillförs skaderegistreringssystemet utöver de som finansieras av medel som tillförts anslaget från anslag 14:8 Akohol- och narkotikapolitiska åtgärder. Tabell 4.18 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder . beräknas anslaget till och till . 4.8.814:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Tabell 4.19 Anslagsutveckling 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget utgörs av stöd till alkohol- och narkotikapolitiska insatser. Internationaliseringen och det svenska EU-inträdet har ändrat förutsättningarna att bedriva en traditionell svensk alkoholpolitik. Mot den bakgrunden presenterade regeringen för 2001 en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20). Handlingsplanen lägger fast grundvalarna för en alkoholpolitik som syftar till att minska alkoholkonsumtionen och begränsa alkoholskadorna. Handlingsplanens huvudinriktning är att stimulera utvecklingen av målinriktade och samordnade förebyggande insatser på nivå. En särskild kommitté har tillsatts med uppdrag att samordna insatserna på nationell nivå och att i samspel med kommuner och landsting stimulera insatserna på regional och lokal nivå. För att genomföra den nationella handlingsplanen har avsatts för 20012004 från anslaget. tillsatte regeringen en särskild som skulle se över den svenska narkotikapolitiken. Skälet till översynen var bl.a. en oroande narkotikautveckling, särskilt bland ungdomar. presenterade sin slutrapport . I propositionen Nationell narkotikahandlingsplan (prop. 2001/02:91) redovisar regeringen sin syn på den samlade narkotikapolitiken och lägger fast grundvalarna för hur en förstärkning av samhällets insatser skall genomföras. Handlingsplanens syfte är bl.a. att förstärka narkotikainsatserna på alla nivåer för att få till stånd ett bättre förebyggande arbete och vård för missbrukare samt att begränsa tillgängligheten av narkotika. ger vidare ett behov av en starkare prioritering, tydligare styrning och bättre uppföljning av narkotikapolitiken och av de konkreta insatserna på alla nivåer. En särskild narkotikasamordnare har utsetts för att samordna insatserna på nationell nivå. För att genomföra den nationella handlingsplanen har avsatts för åren 20022004 från anslaget. De förebyggande insatserna är av avgörande betydelse när det gäller att motverka alkohol- och narkotikamissbrukets utbredning. Information, opinionsbildning och andra alkohol- och narkotikaförebyggande insatser, framför allt på lokal och regional nivå, får därför en ökad betydelse i ansträngningarna att påverka attityder och beteenden. Att stimulera utvecklingen av målinriktade och samordnade förebyggande insatser på nivå blir särskilt viktigt i arbetet med att förverkliga de nationella handlingsplanernas intentioner. För att motverka den negativa utvecklingen av alkoholskador och minska den ökade alkoholkonsumtionen och den ökande narkotikaanvändningen samt fullfölja genomförandet av narkotikahandlingsplanen och den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador föreslår regeringen att ytterligare anvisas på anslaget 2005. Dessa medel bör bland annat bidra till en fortsatt satsning som kanaliseras via länsstyrelserna till landets kommuner för att förstärka det lokala alkohol- och narkotikaförebyggande arbetet där. finns cirka 270 kommunala samordnare anställda med statliga bidrag i cirka 180 kommuner. Ett villkor för bidrag är att kommunens insats skall motsvara minst halva kostnaden. En målsättning är att samtliga kommuner och i de större städerna samtliga kommundelar skall ha en drogsamordnare anställd. Samordnaren bör se till att samordna arbetet mellan kommunens olika berörda förvaltningar med polis, tull och rättsväsende när det gäller alkoholpreventiva insatser och att bekämpa alkoholrelaterad brottslighet och illegal försäljning. Samordnaren bör också se till att kommunens tillsyn över serveringsverksamheten skärps och att polisens och kommunens tillsynsinsatser samordnas bättre. Utbildningsinsatser när det gäller ansvarsfull alkoholhantering bör kunna arrangeras för 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 restaurangpersonal i samtliga kommuner. Länsstyrelsernas samordning av s.k. bör kunna intensifieras och också koncentreras på att avslöja illegal alkohol- och narkotikaförsäljning på restauranger. Därutöver finns länssamordnare i landets samtliga län som också bör få fortsatt statligt stöd under förutsättning att länets egen insats motsvarar minst halva kostnaden. Fortsatt projektstöd bör också utgå till frivilligorganisationerna för att öka deras insatser på alkohol- och narkotikaområdet. Stöd bör även utgå för alkohol- och narkotikaförebyggande insatser inom skolan i enlighet med förslag från och Myndigheten för skolutveckling. Verksamheten för barn till missbrukare bör också få fortsatt statligt stöd genom medel som fördelas av länsstyrelserna efter ansökan från kommunerna eller kommunerna i samarbete med organisationer. Fortsatt stöd till kompetensutveckling för personal inom vården och personal som arbetar med förebyggande insatser på regional nivå och utveckling av nya metoder är också nödvändigt liksom stöd till och fortsatta arbete med nationell opinionsbildning, samordning och stimulering av det lokala och regionala arbetet. Inte minst bör opinionsinsatser mot svartsprit och illegal försäljning av alkohol och narkotika intensifieras. I propositionen 2003/04:161 Alkoholpolitiska frågor har regeringen föreslagit ett begränsat förbud mot användning av vissa varukännetecken vid marknadsföring av alkoholhaltiga drycker. För en effektiv tillsyn över efterlevnaden av detta förbud liksom för en intensifiering av det viktiga alkoholskadeförebyggande arbetet som tillsynen över alkoholreklamen utgör bedömer regeringen att bör tillföras . Finansieringen bör ske genom att anslaget minskas med motsvarande belopp. har Dopingjouren förstärkts med varav tas från anslaget 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder och ett lika stort belopp tas från anslaget 30:1 Stöd till idrotten inom utgiftsområde 17. överförs från anslaget till det tobaksförebyggande arbetet under anslaget 14:7 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 till 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder för att finansiera ett nationellt skaderegistreringssystem. Tabell 4.20 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 14:8 Alkohol och narkotiskapolitiska åtgärder Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder för . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.21 Anslagsutveckling 14:9 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 430 tkr prisnivå. 3Motsvarar 430 tkr prisnivå. inrättades som en oberoende nämnd med uppgift att pröva besvär över Systembolagets beslut att avvisa eller avföra viss alkoholhaltig dryck från sortimentet. Nämnden består av en lagfaren domare som ordförande samt fyra andra ledamöter. De utses av regeringen . För beredning av ärenden hos nämnden utses en sekreterare som skall vara lagfaren. Inledningsvis var det svårt att bedöma hur många ärenden som nämnden skulle komma att få behandla. har verksamheten och antalet ärenden stabiliserats. Tabell 4.22 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 14:9 Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:9 . beräknas anslaget till och till . inrättades i enlighet med de krav som Europeiska kommissionen uppställt inför inträde i Europeiska unionen för att skulle kunna behålla detaljhandelsmonopolet på alkohol. avskaffades övriga monopol inom alkoholområdet. Detaljhandelsmonopolet skall fungera ickediskriminerande i enlighet med de principer som fastlagts i avtalet mellan staten och Systembolaget. För att säkerställa icke-diskrimineringen 5.9 Övrig statlig verksamhet Systembolaget är ett av staten helägt företag. I koncernen ingår förutom moderbolaget också de helägda dotterbolagen . Verksamheten omfattar detaljhandel och viss partihandel med alkoholdrycker. Den totala försäljningen uppgick till , en ökning med jämfört med . Totalt såldes alkoholdrycker vilket är en ökning . Det är Systembolagets största försäljning . För både vin och starköl slogs tidigare försäljningsrekord medan för spritförsäljningen var det en nedgång jämfört med föregående år. Mätt i ren () alkohol ökade försäljningen till , vilket är en klar avmattning av ökningen jämfört med perioden 20002002. Resultatet efter finansiella intäkter och kostnader uppgick till . öppnades sju nya butiker. fanns 170 självbetjäningsbutiker med en andel av försäljningen på . Systembolaget hade /03 totalt 2 250 märken till försäljning. Eftersom andra alkoholpolitiska instrument har försvagats har Systembolagets roll blivit allt viktigare. Den svenska alkoholmarknaden har genomgått en kraftig förändring sedan blev medlem i EU och Systembolaget har därigenom fått ökade uppgifter. En central uppgift för Systembolaget kommer dock fortfarande att vara att uppfylla EU:s krav på objektiv behandling av produkter och leverantörer. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.23 Ekonomisk översikt 1Hänsyn är tagen till byte av redovisningsprincip. 2Årlig ålderskontroll genomföre av oberoende bolag av ungdomar som var men som bedömts sy yngre ut än . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politikområdet omfattar insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter () i samt frågor om internationella adoptioner. Med barn avses varje flicka och pojke under . Det finns 1,9 miljoner barn och unga i , vilket utgör en dryg femtedel av befolkningen. () och för internationella adoptionsfrågor ()4 ryms inom politikområdet. har ett särskilt ansvar att driva på och bevaka efterlevnaden av samt att företräda barns och ungas rättigheter och intressen utifrån åtaganden enligt konventionen. verksamhet omfattar alla samhällsområden som rör barn. ansvarar för tillsyn, kontroll och information i frågor som rör internationella adoptioner. Med som utgångspunkt utgör barnpolitiken ett sektorsövergripande politikområde. Dess uppgift är att på ett övergripande strategiskt plan initiera, driva på och samordna processer med målsättningen att , dess anda och intentioner, skall genomsyra alla delar av regeringens politik och alla samhällsverksamheter som rör barn och unga. Barnpolitik är på så sätt inte något egentligt sakpolitiskt område. Vissa sakfrågor finns dock inom politikområdet, så som internationella adoptionsfrågor, och andra frågor som berör flera olika politikområden, t.ex. frågor om barnsäkerhet, där ett samlat ansvar för samordning är nödvändigt. Barnpolitiken har särskilda beröringspunkter med ungdomspolitiken, framför allt vad avser frågor om inflytande och delaktighet. Vid sidan av politikområdet utgår bidrag till kostnader för internationella adoptioner under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. 4 Enligt vad som anges i prop. 2003/04:131 kommer att från den 1 ombildas till Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 15:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor2 15:3 Insatser för att förverkliga FN:s konvention om Totalt för politikområde Barnpolitik 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2I statsbudgeten betecknat som anslag 15:2 för internationella adoptionsfrågor. Målet för politikområdet är att barn och unga skall respekteras, ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Målet berör flertalet av statsbudgetens politikområden. Regeringen sammanställer regelbundet beskrivningar och bedömningar inom varje relevant område för att få en helhetsbild av hur kommer till uttryck inom olika politikområden. Regeringen har överlämnat en skrivelse (skr. 2003/04:143) till som ger en samlad översikt av regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten för . Till grund för regeringens politik inom området ligger den strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i som en enhällig riksdag godkände (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171). har regeringens arbete med huvudsakligen bedrivits utifrån denna strategi. Strategin har vidareutvecklats i en skrivelse (skr. 2003/04:47) till , som lämnades . Utifrån de grundläggande principerna i är inriktningen i barnpolitiken att: -barnets bästa skall vara vägledande vid allt beslutsfattande och vid alla åtgärder som rör barn och unga, -inget barn får diskrimineras på grund av härkomst, kön, religion, funktionshinder eller andra liknande skäl, -barn och unga skall tillåtas att utvecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar, -barn och unga skall ges möjligheter att framföra och få respekt för sina åsikter i frågor som berör dem. Regeringens insatser för barn och unga kommer att framför allt inriktas på åtgärder för barn i ekonomisk utsatthet, flickor som skadar sig själva, ökad barnkompetens inom hälso- och sjukvården, åtgärder för att stärka barn- och ungdomspsykiatrin och för barn som riskerar att utsättas för sexuell exploatering. ekonomiska vårproposition har regeringen aviserat att det skall avsättas för reformer för barn, varav har tillförts politikområde 21 för reformer. Regeringen har i detta sammanhang aviserat förbättringar inom underhållsstödet och bostadsbidraget. Föräldrapenningens utformning ses över. Projektet kommer att följas upp och Barnsäkerhetsarbetet kommer att förstärkas genom att får ett samordningsansvar gentemot de olika sektorsmyndigheterna. Kampen mot könsstympning fortsätter genom det treåriga uppdrag som har fått. Barnets rättigheter i den internationella adoptionsverksamheten stärks genom de lagändringar som träder i kraft och den ombildade och förstärkta myndigheten för internationella adoptioner. Det strategiska arbetet med att förverkliga fortgår med förnyad intensitet. Några av de åtgärder som regeringen avser att vidta i det utvecklade strategiarbetet är att tydliggöra barnperspektivet i statsbudgeten, att utveckla riktlinjer för barnkonsekvensanalyser i kommittéarbetet, att fortsätta följa upp myndigheternas arbete med att integrera ett barnperspektiv i verksamheterna, att ytterligare stimulera lärosätena att inordna i olika yrkesutbildningar samt att vidareutveckla metoder för barns och ungas delaktighet och inflytande. En arbetsgrupp med uppgift att utveckla indikatorer för att mäta effekterna av gjorda insatser kommer att tillsättas och en förstudie om möjligheterna att inrätta ett barnrättscentrum kommer att genomföras. Även det internationella samarbetet med utgångspunkt i avser regeringen att vidareutveckla. Insatserna inom politikområdet är dels av övergripande, strategisk natur, så som metodutveckling, insamlande av kunskap, pådrivande och stödjande av lokalt arbete och lokala initiativ samt informationsspridning om , dels av mer konkret natur med syfte att tillförsäkra barn och unga sina rättigheter enligt konventionen. I det arbetet skall jämlikhetsaspekter mellan flickor och pojkar belysas. Arbetet på den lokala och regionala nivån Många av de viktigaste besluten som rör barn och unga fattas på lokal och regional nivå i samhället. Regeringen gav () i uppdrag att utarbeta modeller för barnombud/lokala företrädare för barn och unga. Uppdraget redovisades till regeringen . presenterar i rapporten ett antal riktlinjer och modeller för ett framgångsrikt arbete som lokal företrädare för barn och unga. Mot bakgrund av att utvecklingen måste ske utifrån lokala önskemål och behov och att statens roll i utvecklings- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 arbetet är att stödja de lokala huvudmännen och att erbjuda stödinsatser i form av välfungerande modeller och arbetssätt, har regeringen gett BO i uppdrag att anordna ett antal regionala konferenser för att uppmuntra till och sprida framgångsrika arbetssätt i det lokala barnkonventionsarbetet. Ett tiotal kommuner i landet, som redan bedriver ett väl utvecklat arbete för barns rättigheter, har tagit initiativet till att bilda ett partnerskap i syfte att stödja och hjälpa varandra i det lokala barnkonventionsarbetet. Regeringen följer detta arbete med stort intresse, vilket har visat sig ha ett stort värde för de inblandade kommunerna. BO har med särskilda medel från regeringen färdigställt och distribuerat den andra versionen av ett informationsmaterial om , riktat till flickor och pojkar i åldern . I ett tidigare skede har informationsmaterial om riktat till åldersgruppen tagits fram och distribuerats. Målet är att alla barn i skall nås av materialet, varför det har gjorts tillgängligt för bl.a. synskadade barn och för barn med läs- och skrivsvårigheter. Regeringen avser att tilldela BO ytterligare medel för framtagande av ett tredje informationsmaterial om riktat till åldersgruppen . Inom universitets- och högskoleväsendet har inom ramen för sitt uppdrag att se över frågan om i den högre utbildningen bland annat bedrivit en informationskampanj om till lärare och studenter. Med utgångspunkt i det arbete och de slutsatser som redovisar i sin slutrapport i högre utbildning (, dnr 12-4937-01) har universitet och högskolor regleringsbrev fått i uppdrag att i samband med årsredovisningen redogöra för hur man har arbetat med att införliva kunskap om FN:s konvention om barnets rättigheter i utbildningar där sådan kunskap bedöms betydelsefull. Regeringen avser också att och 2005 genomföra regionala konferenser i syfte att inspirera och lyfta fram goda exempel på det arbete som görs för att integrera i olika utbildningar. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Under har () haft regeringens uppdrag att vidareutveckla statistiken om barn och unga. I uppdraget ingår dels produktion av en årlig publikation Barn och deras familjer, som innehåller uppgifter om familjesammansättning, separation mellan föräldrar, boende, inkomster, barnomsorg och föräldrars sysselsättning, dels framställning av rapporter där särskilda frågeställningar behandlas. kom Barnens del av kakan Välstånd och fattigdom bland barn 1991 1999 och innevarande år har rapporten med föräldrarna tagits fram. Inom ramen för den s.k. levnadsnivåundersökningen (LNU) och i de årliga undersökningarna av levnadsförhållanden () har barn och ungdomars levnadsförhållanden undersökts (). Arbetet med att använda barn och unga som källa i statistiksammanhang bör vidareutvecklas och regeringen överväger om SCB:s årliga undersökningar av levnadsförhållanden även fortsättningsvis skall innefatta barn och ungdomar. Regeringen har avsatt särskilda medel för genomförande av . bör utvecklas innehållsmässigt och omfångsmässigt samt vidareutvecklas till att omfatta även de yngre åldersgrupperna. En interdepartemental arbetsgrupp tillsattes med uppgift att beskriva och analysera situationen för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Arbetsgruppens rapport utsatta barn (Ds 2004:41) lyfter särskilt fram två frågeställningar: 1) hur stort är problemet och vilka barn skall räknas som ekonomiskt utsatta och 2) hur påverkas barn av att leva i en familj som har en ekonomiskt besvärlig situation, exempelvis långvarigt beroende av socialbidrag. I rapporten diskuterats också de områden där åtgärder behöver vidtas och de kunskapsluckor som har uppmärksammats under arbetets gång.