prop · GR031d25 · 2004-01-01 00:00:00 — i korthet hur staten påverkar kommunernas bredbandspolitik baserat på ett djupare studium av ett tiotal kommuner. Uppdraget skall redovisas . Regeringen fortsätter arbetet med tillit enligt den ansvarsfördelning som har redovisats i propositionen Samhällets säkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158, bet. 2001/02:FöU10, rskr. 2001/02:261). PTS fick i uppdrag av regeringen att inrätta en rikscentral för IT-incidentrapporte- ring. är IT- incidentcentrum (Sitic) i drift. Centrumet har som främsta uppgift att stödja samhället i arbetet med skydd mot IT-incidenter genom att inrätta ett system för informationsutbyte om IT-inci- denter mellan samhällets organisationer och Sitic. Sitic skall snabbt kunna sprida information i samhället om nya problem som kan störa IT- system. Att lämna information och råd om förebyggande åtgärder ingår också i uppdraget. Slutligen skall Sitic sammanställa och ge ut statistik som underlag för kontinuerliga förbättringar i det förebyggande arbetet. PTS skall redovisa vilka resultat som har uppnåtts . utredningar har påvisat att det finns ett behov av information om säkerhetsaspekter vid Internetanvändning. För att åtgärda delar av denna brist har regeringen uppdragit åt PTS att sammanställa information om säkerhet vid Internetanvändning. Informationen skall vända sig till hushåll, små och medelstora företag och organisationer samt små och medelstora myndigheter. Informationen skall bland annat behandla teknisk information, risker, sårbarhet, skador och hur dessa kan lindras, möjligheter och risker med e-transaktioner. skall informationen finnas tillgänglig. En utvärdering av uppdraget skall genomföras av PTS och redovisas i samband med årsredovisningen . kom EU:s teleministrar överens om en allmän inriktning avseende rådets och förordning om den europeiska nät- och informationssäkerhetsbyrån. Enligt förslaget skall byrån starta sitt arbete . Byrån skall bli ett expert- och för informationssäkerhetsfrågor. Det finns ännu inte någon utfärdare av certifikat för kvalificerade elektroniska signaturer i . Den årliga avgiften för den som utfärdar certifikat för kvalificerade elektroniska signaturer till allmänheten har sänkts och får nu uppgå till högst . Detta är en betydligt lägre avgift . I regleringsbrevet har PTS fått i uppdrag att beskriva och analysera användningen av elektronisk identifiering med angränsande områden, som t.ex. autentisering och oavvislighet. Rapporteringen skall innehålla en beskrivning av marknaden och dess aktörer, användningens utbredning bland företag och konsumenter samt en redogörelse för eventuella hinder mot en ökad användning av elektronisk identifiering. Även en jämförande beskrivning av användningen inom EU bör inkluderas i Uppdraget skall redovisas i samband med årsredovisningen samt i en delrapport . PTS har i regleringsbrevet även fått i uppdrag att analysera Europeiska kommissionens kommande översyn av genomförandet av EG-direktiv om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer (1999/93/EG) samt att utvärdera behovet av svenska åtgärder. PTS skall även bredda arbetet i referensgruppen för kvalificerade elektroniska signaturer till att utgöra ett kontinuerligt diskussionsforum även för annan elektronisk identifiering med angränsande områden, som t.ex. autentisering och oavvislighet. Arbetet skall redovisas i samband med årsredovisningen . () genomför på regeringens uppdrag två undersökningar av företags respektive individers IT-användning. Uppdragen skall redovisas . () lämnade en publikation med befintlig IT-statistik och har fått regeringens uppdrag att sammanställa ytterligare en publikation senast . regleringsbrev har ett antal myndigheter givits i uppdrag att rapportera statistik om IT-utveck- lingen inom sina verksamhetsområden. har i rapporten 3/2002 Breddtjänster ett nytt skede I IT-politiken presenterat ett handlingsprogram för hur olika slag av information i samhället ska kunna användas i samverkan och för många användare och ändamål. Kommissionen pekar på att de stora, systematiska och ordnade informationsresurser som redan finns i det allmännas regi i ökad utsträckning bör kunna göras digitalt tillgängliga för breda användargrupper med ett väl utbyggt bredbandsnät. En sådan tjänsteutbyggnad (s.k. breddtjänster) bör hantera de risker som ett öppnare och intensivare informationsutbyte innebär, bland annat skyddet av den personliga integriteten. Europeiska kommissionen har lämnat förslag till ett direktiv om (KOM (2002) 207). Direktivet kommer beaktas i den strategi som regeringen arbetar med för att underlätta tillgängligheten till den elektroniska samhällsinformationen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 har även avgivit rapporter om bl.a. kvinnors användning av Internet, utvärdering av arbetsmarknadseffekter till följd av persondatorer, IT i domstolsprocesser, nätbaserad distansutbildning, företagshemligheter i digitala miljöer, personuppgifter, e-demokrati och språkteknologi. I slutbetänkande, Digitala tjänster hur då? En IT-politik för resultat och nytta (SOU 2003:55), sammanfattar IT-kom- missionen sitt arbete med en lägesbeskrivning och analys av utvecklingsförutsättningarna . Det innehåller också förslag till regeringen om konkreta insatser på olika områden. Förutom utveckling av breddtjänster lyfts behovet av kompetensförsörjning särskilt fram som en viktig fråga. Betänkandet har remitterats. För det fortsatta arbetet med IT-politiken beslutade regeringen att tillsätta en IT-politisk strategigrupp och en delegation för utveckling av offentliga e-tjänster. Den IT- politiska strategigruppen finns inom och har som uppdrag att främja informationssamhällets fortsatta utveckling i . Syftet är att bidra till att det IT-politiska målet uppnås och därmed bidra till en hållbar tillväxt och nytta för medborgaren. Delegationen för utveckling av offentliga e-tjänster sorterar under och dess syfte är att vara pådrivande i utvecklingen och användningen av elektroniska tjänster i offentlig sektor. Delegationen skall därvid bl.a. pröva nya vägar för att öka samverkan mellan staten, kommuner och landsting samt mellan offentlig sektor och andra aktörer. På Internationella teleunionen togs initiativ till att anordna ett världstoppmöte om informationssamhället, World Summit on (). antog och generalförsamling resolutioner som stödde att toppmöten skall hållas i och i . Målet är att komma fram till en gemensam vision av informationssamhället, sammanfattade i en politisk deklaration och konkretiserade i en handlingsplan. Företrädare för , näringsliv och civila samhälle har deltagit i ett regionalt och tre globala förberedande möten. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 PTS har enligt uppdrag i regleringsbrevet inkommit med rapporten handel fem förutsättningar, där bredband, säkerhetsinfrastruktur, betaltjänster, fysisk leverans samt tillit och säkerhetsmedvetenhet särskilt studerats. Rapporten bereds inom . PTS har fått i uppdrag att analysera situationen kring elektroniska betalningslösningar som erbjuds till företag och konsumenter för betalning av varor och tjänster via trådbunden eller trådlös elektronisk kommunikation. Rapporteringen bör innehålla en redogörelse för eventuella hinder mot en ökad användning av elektroniska betalningslösningar. Uppdraget skall redovisas i samband med årsredovisningen och i en delrapport . Offentlig e-handel har av bl.a. PTS identifierats som en viktig faktor för e-handelns utbredning i stort. Regeringen har därför gett Statskontoret i uppdrag att arbeta för en ökad användning av offentlig e-handel. Uppdraget skall genomföras och avrapporteras . antog konkurrenskraftsrådet i EU slutsatser kring e-affärer. Medlemsstaterna uppmanas i dessa att se över sina strategier för främjandet av e-affärer, särskilt för små och medelstora företag, i syfte att underlätta deras anpassning till det ständigt föränderliga klimatet för e-affärer. Vikten av kvantitativa och kvalitativa mål för politiken kring e-affärer lyfts fram, specifikt inom områdena IT-kompetens, användning av bredband, gränsöverskridande elektroniska transaktioner, deltagande i elektroniska handelsplatser och elektronisk offentlig upphandling. Ett stödnätverk för europeiska e- affärer för små och medelstora företag initierades med syfte att utgöra ett diskussionsforum för ovan nämnda frågeställningar samt att utbyta erfarenheter mellan olika regioner i . representeras i detta nätverk av Verket för näringslivsutveckling () och Gemenskapen för elektroniska affärer (). Regeringen följer kontinuerligt utvecklingen på Internetmarknaden, såväl nationellt som internationellt. beslutades inom EU att en ny toppdomän på Internet för EU skulle inrättas (.eu) (773/2002/EG). har en administrativt ansvarig för toppdomänen utsetts och arbetet med att besluta regler för registrering av domännamn har inletts. Enligt uppgifter från kommissionen bör toppdomänen kunna vara i drift före utgången av 2003. överlämnade utredningen om elektronisk kommunikation (dir. 2001:32) sitt slutbetänkande Toppdomän för (SOU 2003:59). Utredningen föreslår att en lag om nationell toppdomän för införs. Förslaget syftar till att säkerställa att administrationen av toppdomänen utförs på ett robust, säkert och effektivt sätt i allmänhetens intresse. Lagförslaget anger vilka skyldigheter som skall förknippas med administrationen av en nationell toppdomän samt övergripande regler om tilldelning av domännamn och regler för utövande av tillsyn över administratören av en nationell toppdomän. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att analysera den nya lagstiftningen om elektronisk kommunikations konsekvenser för Internetoperatörer och i övrigt för funktioner av betydelse på Internetmarknaden. Uppdraget skall redovisas . Regeringens politik för att förbättra förutsättningarna för oberoende drift av Internet i fortsätter. PTS har i rapporten i robust? redovisat regeringens uppdrag att genomföra försöksverksamhet för att undersöka om Internet i kan fungera oberoende av funktioner utomlands. PTS har i samarbete med bl.a. Internetoperatörer genomfört praktiska prov och övningar. PTS bedömning är att Internet är en mycket betydelsefull om än inte samhällskritisk tjänst och att beroendet av Internettjänster ökar. Internet i kan, ur ett användarperspektiv, inte fungera mer än , utan tillgång till de viktiga delar av domännamnssystemet som finns eller kontrolleras utomlands. Regeringen har även gett myndigheten i uppdrag att i samarbete med Internetoperatörer och andra intressenter kartlägga vilka informationsbehov som finns för användare vid störningar i Internettrafiken. Uppdraget skall redovisas . PTS har på regeringens uppdrag genomfört en översyn av olika organisatoriska alternativ för den internationella förvaltningen av Internet. Rapporten bereds inom . Regeringen har inom ramen för EU-arbetet medverkat till en förlängning av handlingsplanen mot olagligt och skadligt innehåll på Internet (KOM (2002) 152). Handlingsplanen löper till och med utgången av 2004. Medel från handlingsplanen har bl.a. tilldelats SAFT (Safety, Awareness, Facts and Tools) ett informations- och utbildningsprojekt där (U 1990:03) deltar. Projektet, som syftar till att öka medvetenheten om både fördelar och faror med Internet när det gäller barn och ungdomar genomförs i samarbete med företrädare för Internetbranschen och involverar fem länder. ordförandeskap i aktiviteter på IT-området är ordförande för . Inom ramen för för informationsteknik har tagit initiativ till att det startats ett projekt kring informationssäkerhet; Digitala signaturers interoperabilitet i . Projektets övergripande mål är att hitta en lösning för att kunna acceptera elektroniska signaturer mellan myndigheter i de nordiska och baltiska länderna. Inom projektet försöker man därför inledningsvis identifiera en lämplig tjänst där kvalificerad elektronisk identifiering är nödvändig. Projektet leds av Statskontoret. avser också att slutföra arbetet med en gemensam nordisk e- handelsstrategi som genomförs av arbetsgruppen för e-handel och andra IT-frågor under ämbetsmannakommittén för näringsfrågor respektive konsumentfrågor. Strategin kommer att behandla frågor såsom självreglering, konsumenthandel, betalningslösningar samt små och medelstora företags situation inom e-handels- området. beslutade och rådet om ett nytt regelverk för elektronisk kommunikation i syfte att modernisera gemenskapens gällande lagstiftning på området. En utredning om elektronisk kommunikation (dir. 2001:32) tillsattes och ett delbetänkande med förslag till hur de nya EG-rättsakterna skall genomföras lämnades , Lag om elektronisk kommunikation (SOU 2002:60). Utredningen överlämnade därefter delbetänkandet Myndighets- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 frågor m.m. (SOU 2002:109) med förslag till förändringar som är påkallade i myndighetsstrukturen på området. Regeringen överlämnade propositionen Lag om elektronisk kommunikation, m.m. (prop. 2002/03:110). beslutade lag (2003:389) om elektronisk kommunikation med flera lagar i enlighet med regeringens förslag. Dessa trädde i kraft . Regeringen har vidare i förordningen (2003:396) om elektronisk kommunikation fastställt att PTS är tillsynsmyndighet enligt lagen om elektronisk kommunikation. Ett flertal förordningar har justerats för att harmonisera med införandet av lagen om elektronisk kommunikation. Den nya lagen utgår från en allmän plikt att anmäla kommersiellt tillhandahållande av allmänna kommunikationsnät och allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster, vilket innebär en utvidgning av anmälningsplikten enligt telelagen. Till exempel omfattas vissa Internetoperatörer och de som tillhandahåller rundradionät av den nya anmälningsplikten. Tillståndsplikt föreligger alltjämt för användning av radiosändare och även för nummer ur en nationell nummerplan. Däremot har kravet på teletillstånd upphört. Antalet tillstånd som beviljas i ett frekvensutrymme skall kunna begränsas om det är nödvändigt för att garantera en effektiv användning av radiofrekvenser. I sådana fall skall i många fall tillstånd beviljas efter allmän inbjudan till ansökan. Urvalsalternativen kan vara jämförande urvalsförfarande (s.k. skönhetstävling), anbudsförfarande där det pris sökanden är villig att betala för tillståndet skall vara utslagsgivande (auktion) eller en kombination av dessa. Det är möjligt att överlåta tillstånd att använda radiosändare eller nummer (s.k. andrahandshandel). Den nya lagen innebär bl.a. att den myndighet som regeringen bestämmer fortlöpande skall fastställa produkt- och tjänstemarknader, särskilt geografiska marknader, som har sådana särdrag att det kan vara motiverat att införa skyldigheter enligt lagen. De marknader som fastställts skall fortlöpande analyseras. För varje marknad skall det tas ställning till om det råder effektiv konkurrens. Marknadsanalyserna skall utföras utifrån konkurrensrättsliga principer och med hjälp av konkurrensrättslig metodik. Om det inte råder effektiv konkurrens, skall företag med betydande inflytande på marknaden identifieras 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 och åläggas en eller flera skyldigheter ur en tionell tillgång till Internet med beaktande av vad Denna innefattar bl.a. sam- som är tekniskt och ekonomiskt genomförbart. trafikskyldighet och skyldighet att lämna andra former av tillträde samt priskontroll gentemot Den nationella utbyggnaden av UMTS, i När det gäller de samhällsomfattande tjäns- dagligt tal ofta kallat , fortsätter alltjämt. terna, dvs. det grundutbud av tjänster som skall finnas tillgängliga för alla användare till ett över- UMTS-operatörernas geografiskt begränsade nät komligt pris och på lika villkor i hela landet, som sattes i drift . innebär inte den nya lagen några större föränd- ringar jämfört med tidigare reglering på operatörerna där uppgifter begärs in och där Konsumentskyddet stärks dock i frågor om den pågående utbyggnaden diskute- den nya lagen, liksom fysiska och juridiska per- Med ledning av mätningarna har PTS soners integritet vid behandling av personupp- bedömt att alla fyra UMTS-tillståndshavare hit- gifter inom sektorn för elektronisk kommuni- tills uppfyller kraven enligt tillståndsvillkoren, Bland annat skall en operatör som har att att de skall ha fungerande nätkapacitet i någon tillhandahålla samhällsomfattande tjänster på del av landet. PTS kommer härnäst att göra en begäran avgiftsfritt spärra vissa typer av utgående samtal eller nummer. En sådan operatör skall då finnas för 8 860 000 personer av även kunna åläggas att tillhandahålla möjlighet Befolkningstäckningen är baserad på för konsumenter till kreditspärr. operatörernas egna utfästelser om täckning som Regeringen uppdrog till PTS låg till grund för urvalet av tillståndshavare. att efter samråd med PTS har i regleringsbrevet fått i upp- genomföra marknadsanalyser som skall ligga till drag att beskriva och analysera utvecklingen av grund för övergången till det nya regelverket. utbyggnaden av den tredje generationens mobila frågor som rör massmedieområdet skulle även system samt förutsättningarna för framväxten av samråd med Radio- och föregå analy- nya tjänstemarknader för mobil kommunikation. Uppdraget har redovisats dels i en del- I detta ligger att identifiera hinder, både avse- rapport som särskilt anger hur ende etablerandet av infrastruktur och utveck- samarbetet med bedrivits, ling av mobila innehållstjänster, samt att föreslå dels i en slutrapport . och vidta åtgärder där det är påkallat. dessa analyser har resulterat i två konsultativa skall redovisas till regeringen dokument som myndigheten sedermera har 2004 och delrapport redovisades På uppdrag av regeringen har PTS Samtliga fyra tillståndshavare för UMTS har redovisat i rapporten i accessnätet vänt sig till PTS med förfrågningar vilka åtgärder myndigheten vidtagit för att verka om lättnad i tillståndsvillkoren, främst vad gäller för att och rådets förord- förlängning av tiden för utbyggnaden. ning (EG) nr 2887/2000 om tillträde till access- gande orsak till förseningar uppges vara svårig- nät får avsedd effekt och leder till en bättre kon- heter i vissa kommuner att erhålla bygglov för kurrenssituation på denna marknad. Myndigheten bedömde i samtliga fall att inlett en förnyad tillsyn på det finns en risk att operatörerna inte kommer Ett initiativ för att kartlägga upplevda att kunna uppfylla kraven på täckning den 31 de- problemområden har påbörjats och utifrån cember 2003 om 8 860 000 personer av denna information kommer PTS att fokusera Den vanligaste orsaken till att den fortsatta tillsynen på de mest kritiska pro- kommuner skjuter upp beslut om bygglov för 3G-master är att operatörerna inte samordnar Regeringen uppdrog till PTS att Det framgår av en kartlägga tillgången till Internet på den svenska som gjorts på uppdrag av marknaden genom anslutning till det allmänna Av de tillfrågade kommunerna svarade 56 telefonnätet till en fast anslutningspunkt. procent att det var mycket vanligt eller vanligt skall härvid bedöma och motivera vilka hastig- att bygglovsärenden skjuts upp på grund av att heter som kan anses vara acceptabla för en funk- kommunerna ställer krav på mastdelning operatörerna inte lever upp till. PTS bedömde dock att det inte fanns några skäl att ge operatörerna någon generell förlängning av tiden för utbyggnaden. En av operatörerna, , har meddelat myndigheten att bolaget inte kommer att bygga något nät i . ledningsrättsutredning (Ju 2002:03) överlämnade delbetänkandet Ledningsrätt för elektroniska kommunikationsnät (SOU 2002:83). En del av dessa förslag är avsedda att underlätta utbyggnaden av UMTS. Betänkandet bereds i . Internationella teleunionens (ITU) fullmäktigekonferens ägde rum i . Prioriterade frågor för vid denna konferens rörde bl.a. ITU:s ekonomi och ändringar i både och konvention. Konferensen fattade beslut om åtgärder i dessa frågor. Den snabba tekniska utvecklingen och den ökade betydelsen av radiospektrum avspeglas i de allt mer omfattande dagordningarna för ITU:s världsradiokonferenser (WRC). hölls WRC-2003 där för prioriterade frågor var radio-LAN i 5 GHz-bandet, Interactive Multimedia (konvergens mellan mobilt, fast och rundradio), IMT-2000 och den fortsatta utvecklingen, fasta satellittjänster, rundradiosatelliter, och förenklade procedurer för satellitnotifieringar. Resultatet från konferensen blev bra ur svensk synvinkel och arbetet att genomföra konferensbesluten fortsätter inom . Det av Access återlämnade tillståndet för fast yttäckande radioaccess (FWA) i 27 GHz-bandet tilldelades . Utöver det nationella tillståndet i 27 GHz-bandet fördelade PTS 21 stycken länsbaserade tillstånd i 3,5 GHz-bandet och nio tillstånd i 10,5 GHz-bandet. fördelades ytterligare ett regionalt tillstånd i 10,5 GHz-bandet. fattade regeringen beslut om ratificering av den ändrade konventionen om inrättandet av ett europeiskt radiokommunikationskontor () till att avse ett europeiskt kommunikationskontor (ECO). PTS redovisade till regeringen den egeninitierade rapporten med postlag- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 stiftningen en utvärdering. Regeringen mottog även PTS rapport av Postens prissättning av Posttidningspriser . Regeringen avser att fatta beslut om att tillsätta en särskild utredare som bl.a. skall analysera effekterna av liberaliseringen och utvärdera nuvarande lagstiftning i förhållande till postmarknadens utveckling. Arbetet inom EU med att ändra postdirektivet 97/67/EG för att ytterligare öka konkurrensen inom postsektorn avslutades genom att direktivet 2002/39/EG beslutades. Regeringen har fortlöpande deltagit i arbetet med direktivet och framfört svenska ståndpunkter för att uppnå en så snabb och långtgående liberalisering som möjligt av den europeiska postmarknaden. Direktivet, som inte innebär några ändringar i regleringen av den redan liberaliserade svenska postmarknaden, skall vara genomfört i medlemsstaterna . Regeringen deltog tillsammans med PTS i postdirektivets genomförandekommitté för tillämpning av lagstiftningen om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvalitén av tjänsterna. Regeringen förbereder deltagandet i Världspostkongressen (UPU). PTS har utfärdat nya tillståndsvillkor för samtliga privata postoperatörer och tillsyn har utövats över samtliga postoperatörer med tillstånd. Utövandet av tillsyn har skett dels genom generella åtgärder som omfattar samtliga tillståndshavare, dels genom åtgärder riktade mot enskilda tillståndshavare. Dessutom har PTS handlagt obeställbara brev . PTS har också genom upphandling tillhandahållit posttjänster för personer med funktionshinder. Exempel på sådana tjänster är befordran av blindskriftsförsändelser och utsträckt postservice via lantbrevbärare för äldre och funktionshindrade. Statens ansvar för en grundläggande kassaservice regleras fr.o.m. i lag (2001:1276) om grundläggande kassaservice (kassaservicelagen). Enligt 1§ kassaservicelagen är det statliga ansvaret oförändrat. Av nämnda lag samt 11 kap. vallagen (1997:157) framgår att det är Posten som skall tillhandahålla denna ser- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Posten erhåller en årlig ersättning om från staten för att tillhandahålla en grundläggande kassaservice till den del alternativ saknas och det inte är kommersiellt motiverat att bedriva verksamhet. PTS fick i regleringsbrevet i uppdrag av regeringen att beskriva den grundläggande kassaservicen i landet samt utreda om Posten tillhandahåller en kassaservice som motsvarar samhällets behov. PTS skall redovisa uppdraget . PTS har genom upphandling säkrat äldre och funktionshindrades tillgång till en grundläggande kassaservice via lantbrevbärare. Regeringen avser att fatta beslut om att tillsätta en särskild utredare som bl.a. ska se över regleringen av den grundläggande kassaservicen. 10.5.2 Insatser utanför politikområdet Tillitsfrågorna berörs även inom politikområdena Totalförsvar samt Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet.