prop · GR03140 · 2004-04-28 00:00:00 — Även de ämnen som anges i 9 § andra stycket (kärnämnen) ingår i utbildningen på varje sektor. Utbildningen kan delvis förläggas till en arbetsplats. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om sektorernas innehåll och möjligheterna att för- lägga utbildning till en arbetsplats. Utbildningen inom varje block och inom det individuella valet sker i form av en eller flera kurser. Varje kurs skall omfatta ett visst antal gymnasie- poäng. För varje kurs skall det anges hur många gymnasiepoäng den omfattar. Följande ämnen skall i angiven omfattning, uttryckt i gymnasiepoäng, ingå i varje sektor (kärnämnen): Svenska eller Svenska som andraspråk (200) Engelska (100) Matematik (100) Idrott och hälsa (100) Samhällskunskap (100) Religionskunskap (50) Naturkunskap (50) Estetisk verksamhet (50) Historia (50) Övrig utbildning i gymnasieskolan Utbildning i gymnasieskolan kan avse undervisning för de ungdomar som vill förena en anställning som syftar till yrkesutbildning med studier i främst kärnämnen i gymnasieskolan (lärlingsutbildning), eller kombineras med svenskundervisning för invandrare (sfi). Bestämmelserna i 3-9 §§ gäller inte för sådan utbildning. Betyg skall sättas efter varje avslutad kurs och på gymnasiearbetet. Om eleven minst uppfyllt kurskraven är huvudmannen inte skyldig att erbjuda eleven ytterligare utbildning i gymnasieskolan inom den kursen. Den elev som fått minst betyget Godkänt på kurser omfattande minst 2 250 poäng inklusive gymnasiearbetet skall få ett bevis på gymnasie- examen. Rektorn eller den rektorn utser skall för varje elev, i samråd med eleven och elevens vårdnadshavare, upprätta en individuell studieplan. Studieplanen skall omfatta utbildning inom en sektor om 2 500 gymnasiepoäng. Om rektorn eller den rektorn utser bedömer att den individuella studieplanen, med hänsyn tagen till elevens totala studie- situation, bör omfatta färre än 2 500 gymnasiepoäng krävs elevens medgivande. Ungdomar är behöriga att påbörja utbildning i gymnasieskolan fram till och med det år de fyller , om de har avslutat sådan utbildning som anges i 1 §, och om de inte tidigare fått slutbetyg från en sektor i gymnasieskolan eller motsvarande eller avlagt International Baccalaureate (IB). För att vara behörig till en sektor skall ungdomarna dessutom ha god- kända betyg i svenska alternativt svenska som andraspråk, engelska och matematik från eller på andra sätt ha förvärvat likvärdiga kunskaper. Ungdomars rätt till vald sektor i gymnasieskolan Ungdomar som uppfyller kraven i 13 § har rätt att antas preliminärt till den sektor de valt samt erbjudas en individuellt anpassad gymnasie- utbildning inom ramen för sektorn. Ungdomar som uppfyller kraven i 13-14 §§ har rätt att antas definitivt till den sektor de valt. När elever som avses i första stycket, oavsett ålder, blivit behörig enligt 14 § har han eller hon rätt att bli definitivt antagen till sektorn. Val av nationella inriktnings- och fördjupningsblock Av sökande till de nationella inriktnings- eller fördjupningsblock som anordnas i en kommun skall i första hand tas emot de som är hemma- hörande i den kommun som anordnar utbildningen och de som är hemmahörande i en kommun som tillhör samverkansområdet. Med sådana sökande som avses i första stycket skall jämställas 1.de som är hemmahörande i en annan kommun men som redan är elev i den kommun som anordnar det sökta inriktnings- eller fördjupningsblocket. 2.de som är hemmahörande i en kommun som inte erbjuder det sökta inriktnings- eller fördjupningsblocket. Övriga sökande tas emot först sedan de sökande som avses i första och andra stycket tagits emot. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om urval mellan sökande till inriktnings- och fördjupnings- block. Om en elev efter sektors- eller inriktningsblocket antas till utbildning hos en annan huvudman övergår ansvaret för elevens resterande utbildning till den huvudmannen. Kommuner, landsting och enskilda huvudmän kan sluta avtal (sam- verkansavtal) med varandra om att samverka om hela utbildningar eller delar av utbildningar. Kommuner, landsting eller enskilda huvudmän bildar genom ett sådant avtal ett samverkansområde för utbildningen. Samverkan mellan kommuner kan enligt kommunallagen (1999:900) även ske genom en gemensam nämnd eller genom bildande av kom- munalförbund. Om det finns ett nationellt behov eller intresse får regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer besluta att vissa utbildningar, eller delar av utbildningar, skall vara riksrekryterande, vilket innebär att elever från hela landet jämställs som sökande. Rätt att påbörja och läsa om kurs Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om förkunskapskrav för att få påbörja en kurs och om begränsningar i rätten att läsa om en kurs. Utbildningen skall vara avgiftsfri för eleverna. Det får dock förekomma enstaka inslag som kan innebära en obetydlig kostnad för eleverna. Eleverna skall utan kostnad ha tillgång till de böcker, verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbildning. Kommunernas ansvar för utbildningen För var och en som enligt denna lag har rätt att gå i gymnasieskolan är hemkommunen skyldig att se till att sådan utbildning kommer till stånd, antingen i hemkommunen eller genom samverkan med andra huvudmän. Rätt till vald sektor i viss kommun Ungdomar som med hänsyn till sina personliga förhållanden har sär- skilda skäl att få gå vald sektor i en viss kommuns gymnasieskola skall jämställas med sökande som är hemmahörande i den kommun som anordnar utbildningen och i kommun som tillhör samverkansområdet för utbildningen. Ungdomar som vill få sin gymnasieutbildning i annan kommun än hem- kommunen eller dess samverkansområde, har rätt att gå i den kommu- nen, om det finns plats. Ett beslut av enligt 11 kap. 38 § får överklagas till Skol- väsendets överklagandenämnd. Ett beslut får dock inte överklagas om det gäller placering vid en viss gymnasieskola. Elevers rätt att fullfölja sin utbildning Den som påbörjat utbildning på en sektor i en kommun har rätt att fullfölja utbildningen på sektorn i samma kommun. Detta gäller såväl preliminärt som definitivt antagna elever och även om de förhållanden som låg till grund för mottagandet ändras . Rätten att fullfölja utbildningen gäller även om eleven haft ett studieavbrott på högst ett läsår för studier utomlands. Om en elev flyttar har denne rätt att fullfölja utbildningen i den nya hemkommunen eller dess samverkansområde. Allsidigt urval av inriktnings- och fördjupningsblock Varje kommun är skyldig att själv, eller i samverkan med andra, anordna ett allsidigt urval av inriktnings- och fördjupningsblock. Antalet platser på blocken skall anpassas med hänsyn till elevernas val. Varje kommun skall informera samtliga ungdomar bosatta i kommunen om utbildningen på de åtta sektorerna och hur kommunen tillgodoser elevernas rätt till utbildning enligt denna lag. Kommunen är även skyldig att informera om den utbildning som regleras i 10 §. Varje kommun ansvarar för antagningen till sektorer och urval och placering på de inriktnings- och fördjupningsblock som anordnas av kommunen. får vara gemensam med andra kommuner, landsting och enskilda huvudmän och kan även vara gemensam för gymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning. Beslut om antagning får överklagas enligt 20 kap. 7 §. Hemkommunen är skyldig att kontinuerligt hålla sig underrättad om hur de ungdomar är sysselsatta som har slutat eller mot- svarande och som inte påbörjar någon, eller avbrutit, utbildning i gymnasieskolan samt erbjuda dem en gymnasieutbildning. Landstingen får anordna utbildning inom natur- och samhällssektorn. Efter överenskommelse med en kommun får ett landsting även anordna utbildning inom andra sektorer. En kommun har rätt till ersättning för sina kostnader för elevens ut- bildning från elevens hemkommun om kommunen antar en elev till en utbildning som är riksrekryterande enligt 19 § eller 34 §, antar en elev enligt 23 §, eller antar en elev enligt 15 andra stycket eller 16§§. Om en elev antas enligt 24 § och annat ej avtalats i samverkansavtal, är dock hemkommunen endast skyldig att betala högst den kostnad kommunen har själv för utbildning på samma sektor. Om anord- narkommunens kostnad för utbildningen på sektorn är lägre är hem- kommunen skyldig att ersätta den kostnaden i stället. En elevs hemkommun är skyldig att betala ersättning för kostnader för elevens utbildning till anordnare av utbildning som leder fram till International Baccalaureate (IB). Skyldigheten gäller dock endast utbildning för sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasieutbildning då IB-utbildningen började och endast om utbildningsanord- narens avgifter till International Baccalaureate Office (IBO) betalas av staten. Om parterna inte kommer överens om annat skall ersättning betalas ut med ett belopp som regeringen eller den myndighet regeringen bestäm- mer beslutar. Utbildning som är speciellt anpassad för ungdomar med svåra rörelsehinder (Rh-anpassad utbildning) Bestämmelserna i 33-39 §§ gäller endast ungdomar med svåra rörelse- hinder. De kommuner som regeringen bestämmer får i sin gymnasieskola anordna speciellt anpassad utbildning för ungdomar med svåra rörelse- hinder (gymnasieskola med RH-anpassad utbildning). En sådan gymnasieskola skall ta emot sökande från hela landet till den speciellt anpassade utbildningen. Med ett svårt rörelsehinder avses något som ensamt eller i kombination med annat funktionshinder medför att ungdomar 1.för att kunna följa utbildningen på en sektor behöver tillgång till en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning, och 2.har behov av habilitering och i vissa fall har behov av boende i elevhem och omvårdnad i boendet. Ungdomar med svåra rörelsehinder har rätt att få utbildning vid en sådan gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning som avses i 31 § om de 1.har avslutat eller motsvarande, 2.kan påbörja utbildningen senast det kalen- derår då de fyller , och 3.uppfyller de övriga behörighetsvillkor som regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer föreskrivit för utbildningen. Frågor om antagning till Rh-anpassad utbildning vid vissa gymnasie- skolor och andra frågor om rätt till sådan utbildning enligt 31 § prövas av en särskild nämnd som är gemensam för sådana gymnasieskolor (). Avgifter får inte tas ut av eleverna för insatser för omvårdnad i boendet och habilitering som tillhandahålls av staten, kommun eller landsting i anslutning till en gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter för kost och logi. Hemkommunen skall betala ersättning för kostnader för boende och omvårdnad i boendet. Hemlandstinget, i förekommande fall hemkommu- nen, skall betala ersättning för kostnader för habilitering. Ersättning- arna skall betalas till den huvudman som enligt avtal med staten svarar för verksamheten. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om sådana ersättningar. En enskild gymnasieskola skall vara öppen för alla ungdomar som har rätt till utbildning i den offentliga gymnasieskolan. Om det inte finns platser för alla sökande till en enskild gymnasieskola skall urvalet ske enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Kommunens skyldighet att lämna bidrag till enskilda gymnasieskolor För varje elev vid en enskild gymnasieskola lämnas bidrag av hem- kommunen. Kommunens skyldighet gäller endast utbildning för sådana elever som hemkommunen var skyldig att erbjuda gymnasieutbildning då utbildningen började. Storleken på bidraget till den enskilda skolan Om elevens hemkommun anordnar den aktuella sektorn skall bidraget bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till sektorn i de egna gymnasieskolorna. När bidraget bestäms skall hänsyn tas till den enskilda skolans åtagande och elevens behov. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Om elevens hemkommun inte anordnar sektorn, men den kommun där den fristående skolan är belägen (lägeskommunen) gör det, skall bidraget bestämmas efter samma grunder som lägeskommunen tillämpar vid fördelning av resurser till sektorn i lägeskommunens gymnasieskolor. Hemkommunen skall ta hänsyn till den enskilda skolans åtagande och elevens behov. Om en elev har ett omfattande behov av särskilt stöd, är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för det särskilda stödet, om betydande ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Om varken hemkommunen eller lägeskommunen anordnar sektorn skall elevens hemkommun betala det belopp som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämt har föreskrivit. För en elev som har ett omfattande behov av särskilt stöd skall kommunen därutöver lämna ett extra bidrag. Kommunen är dock inte skyldig att lämna extra bidrag, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Bidrag för utlandssvensk elevs utbildning i vissa fall Kommunens skyldighet att lämna bidrag till skolan enligt 41-44 §§ gäller inte, om statsbidrag lämnas för en utlandssvensk elevs utbildning. Ett beslut av kommunen får överklagas till Skolväsendets överklagande- nämnd 1.om beslutet gäller antagning enligt 11 kap. 28 §, eller 2.om beslutet rör frågor som regleras i 11 kap. 16 §. Ett beslut av enligt 11 kap. 38 § får överklagas till Skol- väsendets överklagandenämnd. Ett beslut får dock inte överklagas om det gäller placering vid en viss gymnasieskola. Sammanställning av remissyttranden över betänkandet Remissyttranden har inkommit från Kammarrätten i , Läns- rätten i , Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (Homo), , (SiS), (), utbildningsstöd (SISUS), (), Ekonomistyrnings- verket (ESV), (), Statskontoret, Statens skol- verk (), Myndigheten för skolutveckling, (), , Specialskolemyndig- heten, , Nationellt centrum för flexibelt lärande, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning (KY), Internationella programkontoret för utbildningsområdet, Folkbildnings- rådet, (), Verket för högskoleservice (VHS), , , , (), , , i (LHS), , , , (), Ungdoms- styrelsen, (), , Jäm- ställdhetsombudsmannen (JämO), Verket för näringslivsutveckling (), (), (U 2002:01), Godstransportdelegationen 2002 (N2002:18), kommun, kommun, Bjuvs kommun, kom- mun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, , , , , , Klippans kommun, , , , kommun, , , , , kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, stad, Ystads kommun, kommun, i län, , , , , , , , , i (LO), Akademikers (), (), , (), , , Handelsanställdas för- bund, och Skola, i , elevråd (), statlig vuxenutbildning (Rvux), (), (), kårer (SFS), , , Waldorfskolefedera- tionen, , Handikappförbundens Samarbetsorgan (HSO), , Gymnasium, gymnasium, , , (), (), , , , , Metallgruppens Utbildningsråd, , , (), , (), (), Transportfackens (), för Hotell och Restauranger, , Allmänna IndustriGruppen, Kollektivtrafikens (Kollega), , Byggindustrier, Frisörföretagare, , TransportGruppen, Turistdelegationen, IT-Företagen, Plast- & Kemiföretagen. Dessutom har spontana remissvar inkommit från klass Sp3 i i , Barn- och fritidsprogrammet i Falken- bergs gymnasieskola samt i , Föreningen (), Lärare på glasskolan i , borgar- skola, gamla musikgymnasier, kommun, Lärare på Alströmergymnasiets estetiska program i , kommun, Föreningen lärare i Religionskunskap (FLR), Estetiska programmet Musik i , kommun, Palmcrantzskolan i , för Landskapsinformation (), (), Industrifacket, Per Brahegymnasiet i , Växjös gymnasiebibliotek, i , Länsbiblioteket i län, gymnasiebibliotekarier, och Vårgår- da kommun, , Väst, Mitt och Nord, Lektor m.fl. , , Institu- tionen för hushållsvetenskap vid , Kommunala Företagens (), Vipeholmsskolan i , kommun, och Samhälle, , Per vid Östrabogymnasiet i , gymnasiebibliotekarier, Uvengymnasiet i , Historielärarna vid Vasagymnasiet i , , läns motor- branschförening, , kommun, , Arbetsgruppen för samverkan mellan och gymnasiebiblioteken i , Installatörerna, , , , (), Filosofi- och Psykolo- gilärarnas Förening, , Föreningen , T-konventet, Svenska kommittén för hushållsvetenskap, Elevforum , , , Kvarngymnasiet i kommun, Gymna- siebibliotekariegruppen i län, Tullängsskolan i , kommun, Naturvetenskapliga fakulteterna vid m.fl., Nätverk96 för hushållsvetenskap, , profes- vid , kommun, gymnasium m.fl., för lärarutbildning vid , , kommun, , , kommun, kommun, , Historielärarnas förening (HLF), , , kommun, Professor vid , m.fl., , Föreningen i Samhällskunskap (FLS), för HR-program, Lektor vid , , Göteborgsregio- nens kommunalförbund, i , Sundsta-Älvkullegymnasiet m.fl., Hvitfeldtska Gymnasiets Musikpro- gram, gymnasium/Kungliga i , för Lärare i Matematik, Naturvetenskap och Teknik (LMNT), , (lärare på medieprogrammet i ), kommun, Svensk Teaterunion, för Skolsköterskor, kommun, , , hörselskadade och språkstörda barn, Gymnasiebibliotekarierna i län, , kommun, kommun, , f.d. rektor i , kommun, , kommun, kommun, kommun, , Bergsam bergindustrin i samverkan, sjukvård, (), Östra Reals gymnasium i , , för en demokratiserande och aktiverande skola. Internationella gymnasiet/i , , , Ållebergsgymnasiet i , Kemilärarnas resurscentrum i och Nationellt resurscentrum för biologi och bioteknik i samt Nationellt resurscentrum för fysik i , , , , Hantverksråd, , , kommun, kommun, , kommun, BIL , , SkolbibliotekÖst, , i , Nationellt centrum för sfi och svenska som andra språk, , kommun, Lerums Gymnasieskola, Lärarna i Moderna Språk, i , Gymnasieförbundet BromöllaSölvesborg, Ekumeniska skolpolitiska gruppen i , , Gymnasiebibliotekarierna i , kommun, i , kommun, , kommun, Humanisterna, Lärarutbildningen vid , kommun, kommun, Maskinentreprenörerna, , i , , Söder- kommun, Haganässkolan i , Vingagymnasiet Centrum Väst i , , Föreningen i Ekono- miska ämnen (FLE), MittDalarna, (KSL), Gymnasiebiblioteken i , Demokratiforum i , Sandagymnasiet i , kommun samt . Majoriteten av remissinstanserna, däribland , Specialskole- myndigheten, , , Handikappförbundens samarbetsorgan och flertalet kommuner är positi- va till kommitténs analyser, bedömningar och förslag. mitténs uppfattning om betydelsen av att inte nischa in ungdomar mot ett specifikt yrke redan i gymnasieskolan. anser att betänkandet innehåller utmärkta byggstenar för en utveckling av CSN bedömer att förslaget kan leda till att fler ungdomar än i dagens gymnasieskola kommer att slutföra sina anser att kommitténs analys av den framtida arbetsmarknaden känns relevant och att förslaget har bärighet, men har svårt att se hur den framtida gymnasieskolan skall kunna lösa de problem som finns i dagens skola. dagens problem inom gymnasieskolan inte enbart kan härröras till pro- gramstrukturen, utan även till arbetsformer och undervisningsmetoder. LR, och flertalet kommuner framhåller behovet av resurser om målsättningen med reformen skall uppnås. rådet efterlyser en diskussion om kunskapsbegreppet. (HSV) anser att betänkandet visserligen innehåller goda intentioner men avstyrker ett genomförande med motiveringen att förslaget till struktur är alltför vagt och framtaget utifrån ett storstadsperspektiv. är i likhet med ett antal andra universitet och högskolor kritiska till att den föreslagna studievägsstrukturen saknar tydliga spår som leder till högskolestudier. är dock positiv till strukturen och hoppas att den skall visa sig gynnsam för rekryteringen till kritiserar betänkandet för att sakna ett internationellt perspektiv. instanser, däribland RRV, anser det vara olyckligt att kommittén inte undersökt möjligheten att nå eftersträvade syften genom förändringar inom ramen för nuvarande programstruktur. mer och menar att vissa brister i den rådande strukturen borde kunna åtgärdas utan att så drastiskt ändra programinriktningarna. finner inga argument för att genomföra en strukturreform så tätt inpå den föregående och avstyrker ett genomförande av förslagen. att kommitténs konsekvensutredning av förslagen är otillfredsställande. menar att konsekvenserna av förslagen i dagsläget inte kan bedömas varför en försöksverksamhet i begränsad kommitténs lagförslag och framhåller bl.a. att det är lagtekniskt omöjligt att garantera en rätt till önskad utbildning utan att ålägga någon Företrädare för gymnasiebibliotek i olika delar av landet kritiserar kommittén för att inte behandla frågor som rör skolbiblioteken, bl.a. deras roll, standard och uppdrag. Kommittén föreslår att gymnasieskolans syfte, dvs. att ge eleverna förutsättningar att utveckla kunskaper, bidra till deras personliga utveckling, ge en god grund för ett aktivt deltagande i samhällslivet, fortsatta studier samt för yrkesverksamhet, tydligt bör framgå av den nya skollagen. Flera remissinstanser som kommenterat kommitténs förslag i denna del, däribland Myndigheten för skolutveckling, , TCO, kommun och , stödjer kommitténs förslag att tydligare framhålla uppdraget i skollagen. instämmer i att det finns skäl att diskutera och revidera gymnasieskolans kunskapsuppdrag och påpekar att föreberedelser för högskolestudier inte enbart handlar om ämneskunskaper utan även om arbetssätt och arbetsformer. folk- högskola delar kommitténs beskrivning av uppdraget och anser att det stämmer väl överens med folkbildningens ideal. BO understryker vikten av att gymnasieskolans roll som social och kulturell mötesplats, där gemensamma värderingar skapas. () delar kommitténs framhållande av att gymnasieskolan har ett kompensatoriskt uppdrag för elever i behov av särskilt stöd. Hjälma- reds Folkhögskola välkomnar intentionerna med en gymnasieskola för alla. stad anser det kompensatoriska uppdraget vara viktigt inte bara av humanitära och sociala skäl, utan också för att skolan skall kunna möta de behov som uppstår vid de förestående pensionsavgångarna. understryker betydelsen av att gymnasie- skolans uppdrag blir väl känt och förankrat i samhället. betonar vikten av demokratisk skolning och social gemenskap. konstaterar att gymnasieskolan har tre uppdrag som är lika viktiga, nämligen att förbereda ungdomarna för: privatliv och växande som människa, aktivt deltagande i samhället och ett utvecklande arbetsliv med ett livslångt lärande. betonar vikten av att gymnasieskolan förbereder eleven för fortsatt lärande genom hela livet. Kommittén förutsätter att de fyra perspektiv som finns i läroplanen även i fortsättningen skall prägla undervisningen i gymnasieskolan. Kommittén vill lägga till ett genusperspektiv, som bör komma till uttryck i måldokumenten. Ett fåtal instanser har kommenterat förslaget. BO är positiv till att skriva in ett genusperspektiv i måldokumenten men anser att även ett barnper- spektiv bör tillföras. JämO välkomnar kommitténs ansats till ett integre- rat perspektiv vid beskrivningen av de generella kompetenser som definieras för de framtida studievägarna. HomO anser att det saknas skäl att hålla fram kön framför andra diskrimineringsgrunder och förordar att en portalparagraf tillförs måldokumenten vari bl.a. bör framgå att diskri- minering p.g.a. sexuell läggning, precis som diskriminering av kön, funktionshinder m.m. är en kränkning av mänskliga rättigheter. Myndig- heten för skolutveckling framhåller genusperspektivet som en viktig förutsättning för likvärdighet. Utgångspunkter för en ny studievägsstruktur Kommittén har utgått från dels ett perspektiv på unga , dels hur arbetslivets krav på kompetens förändrats. har varit erfarenheter av dagens programgymnasium samt en analys av i vad mån gymnasieskolans uppdrag har förändrats. Flertalet remissinstanser välkomnar att gymnasieskolans utbildningar skall präglas mer av generella kompetenser och helhet samt instämmer i att fragmentisering och stress är problem som man måste komma till rätta med.