prop · GR031d7 · 2004-01-01 00:00:00 — Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att förmågan till väpnad strid även fortsatt skall utgöra grunden för förbandsutbildningen. Förmågan till väpnad strid utgör en grundläggande förutsättning för att landet skall kunna försvaras mot ett väpnat angrepp. Förmågan till väpnad strid innebär även att förmågan att lösa uppgifterna territoriell integritet och internationella insatser grundläggs. Regeringen har beslutat att en differentierad beredskap för Försvarsmaktens insatsorganisation. Enligt detta beslut skall bl.a. de förband som har anmälts till internationella styrkeregister ingå bland de förband som har den högsta beredskapen (förbandsgrupp 1). Enligt regeringens uppfattning skall dess förband prioriteras när det gäller utbildnings- och övningsverksamhet. Regeringen menar att följande verksamhet bör prioriteras när det gäller stridskrafternas förbandsverksamhet: -att genomföra övning för den operativa ledningen, -att internationella övningsmoment ingår som en naturlig del vid grundutbildningen och -att genomföra slutövningar med operativt sammansatta insatsstyrkor. Inom ramen för utvecklingen mot det nätverksbaserade försvaret skall Försvarsmakten utvecklas mot ett flexibelt insatsförsvar, med förmåga att agera med högt tempo, hög operativ rörlighet och förmåga till verkan. Detta bedöms medge bättre utnyttjande och samordning av omvärldsuppfattning samt tekniska ledningssystem som medger insats och verkan. Det nätverksbaserade försvaret kan därför beskrivas utifrån en övergripande indelning av Försvarsmaktens förmåga i olika avseende i följande delar: -information och omvärldsuppfattning, -ledning och beslutstöd samt -insats och verkan. Regeringen menar att den fortsatta utvecklingen skall baseras på utnyttjande av taktiska och tekniska demonstratorer samt simulatorer. Regeringen finner det angeläget att utvecklingsprocessens fortskridande säkras genom en långsiktig personal- och kompetensförsörjning inom projektorganisationen för utvecklingen 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 mot ett nätverksbaserat försvar. Utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar ställer krav på delaktighet och engagemang inom hela Försvarsmakten såsom vid förband, centra och skolor. Genom detta skapas en ökad förståelse för hela utvecklingsprocessen. Regeringen anser vidare att det är väsentligt att det råder en balanserad avvägning mellan metodik-, teknik-, organisations- och personalutvecklingen som skall vara baserad på erfarenheter och slutsatser inom respektive utvecklingsprocess. Med anledning av detta beslutade regeringen att Försvarsmakten skall genomföra verksamheten enligt bl.a. dessa riktlinjer. skall ledningsförband på operativ och taktisk nivå delta i en större ledningsövning för totalförsvaret (Kompass 04). Delar av lednings- och underhållsförbanden skall vidare delta i regionala övningar inom armé-, marin- och flygstridskrafterna. Kompetensen i operativ och taktisk stabstjänst samt internationell samverkan skall utvecklas. Samlokalisering av operativa insatsledningen till skall slutföras. Utveckling av kompetens för att leda kvalificerade stridskraftsgemensamma operationer skall prioriteras. Högkvarteret skall fortsätta att utvecklas med utgångspunkt i Försvarsmaktens ledningsutredning . Högkvarteret får som en central uppgift att ta fram det underlag som regeringen och behöver för att fatta beslut om Försvarsmaktens utveckling . Antalet lokala ledningsfunktioner inom FMLOG skall samordnas och reduceras. För Försvarsmakten perifera produktområden skall överföras till privata leverantörer där detta är kostnadseffektivt. Stordriftsfördelar genom koncentration av verksamhet till färre platser skall tillvaratas. Utvecklingen inom internationell militär och civil logistik skall följas i syfte att FMLOG inom ramen för ett nätverksbaserat försvar skall kunna stödja krigsförbanden i den framtida Försvarsmakten. Regeringen anser att planering och genomförande av verksamheten bör prioriteras till att utveckla insatsförmågan hos de förband som är anmälda till internationella styrkeregister inklusive genomförandet av beslutade internationella insatser och säkerställandet av insatsförmågan hos övriga förband avdelade i den högsta förbandsgruppen, förbandsgrupp 1. Dessutom bör kompetenser som krävs för utveckling mot NBF, prioriteras. Utbildningen skall inriktas mot att uppnå färdighet inom Försvarsmaktens huvuduppgifter, varvid förmågan till väpnad strid i sammansatta och integrerade förband skall utgöra grunden för skol- och förbandsutbildningen. Enligt regeringen bör utbildningen utvecklas och samordnas över hela landet för att uppnå de kvalitativa målen för arméförbanden. Även den taktiska nivån måste inkluderas av kompetensskäl samt för att skapa förutsättningar för att alla funktionsförband skall nå uppsatta mål. Regeringen anser att övningsverksamheten bör prioriteras i ökad utsträckning mot gemensamma operationer, dvs. där förband ur mer än en stridskraft ingår. Exempel på viktigare sådan övning är ledningsövning Kompass 04. Dessa övningar syftar till att utveckla och öva samordningsförmågan mellan stridskrafterna. För arméstridskrafterna blir detta aktuellt bl.a. i övningen Focus, där förband ur armén och flygvapnet deltar. De viktigaste övningarna för arméstridskrafterna är slutövningen (ASÖ 05) och Arméns stabs- och sambandsövning (ASSÖ). Till de viktigare övningarna hör även regionala slutövningar (RSÖ Vårbris och Nordpilen). I de fall arméförband anmälts till internationella styrkeregister tillkommer även valideringsövningar och slutövningar för dessa. Den viktigare materieltillförseln för armén består av leveranser av pansarterrängbil 202/203, måldetekterande artillerigranat (Bonus) samt systemmateriel till och stridsvagn 121/122. Regeringen bedömer att personal ur hemvärnet fortsatt kommer att utgöra en viktig rekryteringsbas för internationella insatser. Inför nästa försvarsbeslut utreder Försvarsmakten hemvärnets förutsättningar, uppgifter och organisation efter 2004. Försvarsmakten befarar att personalstyrkan och antalet hemvärnsbataljoner kommer att minska ytterligare och har konstaterat ett ökat behov av materiell förnyelse. Hemvärnsförband med uppgifter bör tillföras mer ändamålsenlig Frågor som ytterligare kan komma att belysas är erfarenheterna från det nya mönstringsförfarandet med tremånadersvärnpliktiga med frivillig placering i hemvärnet samt driftvärnets organisation, personal och uppgifter efter kommande försvarsbeslut samt hur fler reservofficerare kan placeras på ledande befattningar inom hemvärnet. Andra frågor som kan komma att behandlas är Rikshemvärnstingets demokratiska förankring. Regeringen avser även följa utvecklingen rörande hemvärnsmäns förvaring av tjänstevapen i bostaden. Enligt regeringen är det väsentligt att förbandsutvecklingen inte uppvisar för stora avvikelser från beslutad krigsorganisation. Regeringen anser att marinstridskrafterna fortsatt bör utvecklas mot operativt behovssammansatta styrkor och mot en ökad förmåga till samverkan med andra nationers förband samt med civila myndigheter. Inriktningen för marinstridskrafterna bör vara att prioritera utbildnings- och övningsverksamheten. Regeringen anser att det är av vikt att åtminstone en större tillämpad övning med operativt behovssammansatta styrkor genomförs . Vidare bör förbanden ha en god incidentberedskap. På motsvarande sätt anser regeringen att internationella övningar med förband anmälda till internationella styrkeregister bör prioriteras. Utbildning m.m. skall vidare planeras, genomföras och följas upp så att den även motsvarar de ökade krav som följer av regeringens beslut att anmäla vissa förband till internationella styrkeregister. Vad gäller materiell förnyelse i insatsorganisationen vill regeringen informera om följande planerade verksamhet. Halvtidsmoderniseringen av ubåt fortgår vilket innebär att den därmed uppgraderas till Södermanlandstandard. Leverans skall ske . Halvtidsmoderniseringen av minröjningsfartyg av typ Landsort fortsätter. Anskaffningen av stridsbåt 90 kommer att slutföras och det nordiska ubåtsprojektet att fortsätta . Dessutom kommer studien av ett nytt ytstridsfartyg (YSNY) att slutföras. Utvecklingen av ett nytt torped-, min- och sensorsystem (TMS) fortsätter. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen anser att marinstridskrafterna även fortsättningsvis bör utvecklas mot att ingå i ett nätverksbaserat försvar. Vidare bör utvecklingen av marinstridskrafterna fortsatt inriktas mot att ge de förband som anmälts till internationella styrkeregister en internationell förmåga. En förutsättning för att upprätthålla beredskapskraven för förband anmälda till internationella styrkeregister är enligt regeringens uppfattning en fortsatt hög ambitionsnivå inom utbildning, planering och övningsverksamheten m.m. skall, i likhet med övriga stridskrafter, verksamheten inriktas mot att utveckla insatsförmågan vid de förband som anmälts till internationella styrkeregister inklusive genomförandet av beslutade internationella insatser. För flygstridskrafternas del gäller detta framförallt deltagandet med en flygfältsenhet i FN-missionen Monuc, . Inriktningen för flygstridskrafterna innebär i huvudsak följande. Vidareutvecklingen av Gripensystemet bör fortsätta, liksom den materiella utvecklingen med bl.a. tillförandet av JAS 39 C/D-plan. Utvecklingen av förmågan att genomföra långräckviddig precisionsbekämpning skall fortsätta. Snabbinsatsstyrkan Swafrap C 130 och 39 skall prioriteras avseende materiel, utbildnings- och övningsverksamhet. Flygstridskrafterna skall fortsätta att delta i såväl multinationell som bilateral övningsverksamhet i syfte att förbättra Försvarsmaktens samlade förmåga, främst på högre konfliktnivåer. Övningar på högre taktisk nivå bör genomföras. I ordinarie utbildning skall grundläggande förmåga att delta i internationella insatser skapas, dels genom nationell utbildning, dels genom medverkan i internationella övningar. För att uppnå de kvalitativa målen vid flygstridskrafterna och möjliggöra förmåga till exportstöd, skall övningsverksamheten inriktas mot en ökning av flygtidsproduktionen samt förmågan att taktiskt leda luftstridskrafterna. -genomförandeplan för flygutbildning verkställas, -flygtidsproduktionen optimeras mot flygförare i förbandsgrupp 1 samt 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 -övningsverksamhetens omfattning och kvalitet inriktas mot betyget tre på den femgradiga skalan inom bataljon och inkluderar utveckling av funktionen nationell ledningsförmåga. har flygplan JAS 39 i version C/D börjat levereras till Försvarsmakten och ett Tp 84-flygplan avses utvecklas för lufttankning. kommer det flygburna radarsystemet FSR 890 och det taktiska radiosystemet att slutlevereras. Som regeringen har anmält till är helikopterförbanden inne i en period med stora förändringar. Detta präglar förbanden, deras utveckling och förmåga i det korta perspektivet. Inriktningen av helikopterförbanden bör fortsatt vara att utveckla de två helikopterbataljonerna, den ena med markoperativ huvudinriktning och den andra med sjöoperativ huvudinriktning. har helikopterförbandens förmåga successivt börjat återtas efter konsekvenserna av besparingarna . Regeringen vill peka på att det är angeläget att sådana åtgärder även fortsatt prioriteras som gör det möjligt t.ex. att tilldela helikopterförbanden den flygtid som behövs för att förbanden skall kunna uppnå nödvändig förmåga. Successivt kommer de nya helikoptrarna att tillföras organisationen. Efter en viss försening skall 20 st. börja levereras . Leveranserna beräknas pågå till 2007. Leveranserna av 18 st. medeltunga skall börja 2005. Parallellt med anskaffningen kommer merparten av de befintliga helikoptersystemen och helikoptrarna att avvecklas. Såsom regeringen pekade på i avsnitt 3.8.4.2 ökar underhållskostnaderna för . Lika viktigt som det är att anskaffa de nya helikoptersystemen och utbilda och öva personal för dessa system är det enligt regeringens mening att kostnadskrävande äldre helikoptersystem avvecklas. Regeringen vill också erinra om betydelsen av att helikopterförbanden deltar i internationella övningar. genomförda internationella övningar har tillfört förbanden värdefulla erfarenheter. Regeringen bedömer att anmälan av helikopterförband till internationella styrkeregister och deltagande i internationella insatser med helikopterförband knappast blir aktuellt förrän de två helikopterbataljonerna har organiserats med nya helikoptrar. Reformeringen av Försvarsmaktens personalförsörjningssystem pågår. Arbetet grundas på den samlade syn på personalförsörjningen i Försvarsmakten som regeringen redovisade i propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10, bet. 2001/02: FöU7, rskr. 2001/02:192). Det reformarbete som bedrivits visar att den fortsatta utvecklingen av personalförsörjningsprinciperna i allt väsentligt bör kunna ske inom ramen för den inriktning regeringen gav i nämnda proposition. Försvarsberedningen har kommit till samma slutsats i sin rapport militära försvar vilja och vägval (Ds 2003:34). Regeringen avser att i den planerade propositionen inför nästa försvarsbeslut närmare redovisa de erfarenheter som vunnits, samt de eventuella kompletteringar av inriktningen för Försvarsmaktens personalförsörjningssystem som kan komma att visa sig vara nödvändiga. Om än en god grund lagts menar regeringen att personalförsörjningen även fortsättningsvis bör tillmätas en central betydelse i försvarsreformen. Av detta skäl har de personalrelaterade frågorna fått en framträdande roll i de planeringsanvisningar som regeringen belutat för Försvarsmakten inför försvarsbeslutet . Regeringen vill i detta sammanhang informera om två områden som bedömts vara av särskild betydelse i anvisningarna. Det första området är bemanningen av de internationella insatserna. Ytterst handlar det om behovet av att vårt land kan medverka i internationella, fredsfrämjande insatser med den ambitionsnivå som statsmakterna bestämmer och med den beredskap som anmälts till olika internationella styrkeregister. Enligt regeringen är tillgången till rätt utbildade, lämpliga och intresserade personer den enskilt mest gränssättande faktorn när det gäller möjligheterna att genomföra fredsfrämjande insatser utomlands med beväpnad trupp. Efterhand som 80- och 90- talets stora värnpliktskullar om 30 50 000 utbildade blir för gamla för internationell tjänstgöring måste rekryteringsformerna föränd- ras så att de beaktar dagens utbildningsvolymer. Regeringen håller det inte för osannolikt att det kan bli nödvändigt att ge Försvarsmakten bättre förutsättningar för sin bemanning för att det även fortsättningsvis skall vara möjligt att ha förband operativa i ett annat land efter ett politiskt beslut. En förändring av förutsättningarna förutsätter dock att Försvarsmakten preciserar i vilka avseenden dagens regler, och den inriktning regeringen gett i prop. 2001/02:10, utgör begränsningar som myndigheten inte själv kan råda över. Det andra området är personalkostnadsutvecklingen. Enligt regeringen har det visat sig att Försvarsmakten underskattade behovet av anställd personal i underlaget inför det förra försvarsbeslutet. Vidare har en del av de senaste årens ekonomiska problem inom Försvarsmakten berott på brister i hur lönekostnadsutvecklingen prognostiseras. Regeringen menar att det är nödvändigt att nästa försvarsbeslut kan grundas på ett underlag som är säkrare än vad underlaget inför det förra försvarsbeslutet visat sig vara. För att detta skall vara möjligt är det väsentligt att Försvarsmakten utvecklar de metoder som används i underlagsarbetet. Regeringens fokusering på dessa två områden innebär inte att betydelsen av andra personalfrågor tonas ned. Enligt regeringen är det väsentligt att Försvarsmakten även fortsättningsvis bedriver sitt reformarbete utifrån alla de aspekter på personalförsörjningen som regeringen redovisade i prop. 2001/02:10. Inriktningen är att utbildningsvolymen av totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt skall vara ca 16 000 totalförsvarspliktiga, inklusive 300 korttidsvärnpliktiga utbildade för hemvärnets behov. Stor vikt skall läggas vid frågor rörande de totalförsvarspliktigas medinflytande, motivation och befälens attityder. Vidare skall arbetet för att minska avgångar under grundutbildningen intensifieras. Det civila meritvärdet av att göra värnplikten skall öka genom ett arbete som sker i dialog mellan intressenterna. Regeringen följer konsekvenserna av den nya pliktlagstiftningen. Ett annat prioriterat område för regeringen är utbildningsmiljön för totalförsvarspliktiga. Utvecklingsarbetet skall syfta till att motverka mobbning, trakasserier samt övergrepp mot 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Områden som skall belysas är bl.a. jämställdhet, sexuella trakasserier, homofobi, främlingsfientlighet, utbildning, säkerhet, olycksförebyggande åtgärder samt förhållandet till droger. Varje fall av avgång under grundutbildningen bland kvinnliga totalförsvarspliktiga skall analyseras och återrapporteras i samband med årsredovisningen för att identifiera behov av ytterligare åtgärder. Regeringen anser det vara av vikt att Försvarsmakten fortsätter sitt arbete med att definiera behovet av reservofficerare i insatsorganisationen. Avvecklingen av övertaliga bör ske efter samråd med de berörda. Regeringen anser det vara av vikt att reservofficerare från nedlagda förband som överförs till annat förband erbjuds möjlighet att föra dialog om framtida placering i insatsorganisationen och vidareutbildning. För att behålla den stora andelen reservofficerare i utlandsstyrkan bör utbildningsverksamhet inom detta område befrämjas. Regeringen ser positivt på de initiativ som Försvarsmakten har tagit för att skapa nätverk mellan näringsliv, offentlig förvaltning och arbetstagarorganisationer för att bl.a. förmedla kunskap om reservofficerens roll inom försvaret. Det är också väsentligt att reservofficerare erbjuds möjlighet till att delta vid övningar inom t.ex. grundutbildningsförband och lednings- och stabstjänstsövningar. Då övningstillfällena är få bör stor vikt läggas vid planeringen av dessa för att optimera utbildningen. Regeringen avser att följa utvecklingen rörande placeringen av reservofficerare i högre chefsbefattningar inom hemvärnsförbanden. Möjligheterna att lyckas med strävan att öka andelen kvinnliga officerare beror i allt väsentligt på hur väl myndigheten lyckas behålla de kvinnor som rekryteras och om man lyckas skapa en god rekryteringsbas. Detta innebär att en hög andel kvinnor måste fullgöra värnplikten med goda erfarenheter och en vilja att fortsätta inom officersyrket. Jämställdhetsarbetet och en förändring av attityder blir därför en viktig grund i detta långsiktiga projekt där den första 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 lite större kullen kvinnliga officerare kan utexamineras tidigast . Regeringen bedömer att Försvarsmakten har en bra inriktning för sitt arbete inom jämställdhetsområdet. är det nödvändigt att understryka att strävan att förbättra arbetsmiljön och förändra ogynnsamma attityder till kvinnliga officerare och totalförsvarspliktiga inte kan ses som ett avgränsat projekt utan snarare som en ständigt pågående process. Det är också av yttersta vikt att jämställdhetsfrågorna ges utrymme och vikt av myndighetens chefer för att jämställdhetsarbetet skall få genomslag inom Försvarsmakten. Regeringens bedömning är att ledarskapet inom myndigheten är avgörande för huruvida kvinnor och män får samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter hos Försvarsmakten som arbetsgivare. Regeringen anser därför att arbetet med att inkorporera genusfrågorna i ledarskapsämnet utgör en viktig grund för inriktningen inom området. Tjänstgöring i internationell verksamhet Efterfrågan på tjänstgörande personal utomlands bedöms fortsätta att öka. Därmed kommer också behovet av att kunna prioritera och att ha en organisation som är flexibel, med utrymme för snabba förändringar, att öka. Frågan om internationell bemanning kommer att ytterligare behandlas i kommande försvarsbeslut . Förbättrade förutsättningar för kompetensutveckling för civil personal skall skapas. Vidare skall möjligheterna för den civila personalen att delta i lämpliga delar av utbildningen vid Försvarsmaktens skolor samt vid ytterligare tillvaratas. När det gäller kompetensutvecklingen är det enligt regeringen väsentligt att utvärderingen av projektet ger den civila personalen bättre möjligheter till kompetensutveckling och att en systematiserad kompetensutveckling införs för den civila personalen. För att tydliggöra den civila personalens karriär och utvecklingsmöjligheter i Försvarsmaktens reformerade system kompletteras detta med intentionen att skapa ett gemensamt system för Försvarsmaktens interna arbetsmarknad. denna intention ligger att beskriva kompetenser och befattningskrav i ett gemensamt system, att dessutom arbeta efter gemensamma metoder och regler i fråga om befattningstillsättningar och urval. Konkret riktat mot den civila personalen finns i Försvarsmakten ett förslag att inrätta en funktion för chefsutveckling för den civila personalen. För att skapa stabilitet i bedömningen av personalvolymer har Försvarsmakten genomfört en grundlig analys. Förändringarna har identifierats och differenserna mellan planeringsvärden och reella utfall har analyserats. Ett internt planeringsdokument har tagits fram av Försvarsmakten som skall tjäna som ett stöd för hela Högkvarteret från försvarsmaktsplanering till fördelning av uppdrag och analys av genomförd verksamhet. Personalkostnadsutvecklingen är enligt budgetunderlaget genom flera centrala beslut under kontroll och följer Försvarsmaktens planeringsinriktning enligt tidigare lämnade redogörelser. Försvarsmakten har inte kunnat redovisa vilka befattningar som innehas av militär personal som har kunnat eller kommer att kunna innehas av civilanställda. Försvarsmakten har förklarat att det under den pågående omstruktureringen inte varit möjligt att göra detta. Det är angeläget att Försvarsmakten vidtar åtgärder för att komma till rätta med detta. Det är dock positivt att Försvarsmakten avser att inrätta en funktion för chefsutveckling för den civila personalen. Försvarsmakten har i olika underlag till regeringen angett planeringsvärden för personal som sedan överskridits såväl till antal som till kostnadsnivåer. Felbedömningarna har främst gällt civil personal. Enligt regeringens mening synes Försvarsmakten nu vidtagit och avser vidta åtgärder för att komma till rätta med detta problem. Regeringen avser att, i likhet med vad som gäller för yrkesofficerare, fortsätta följa upp denna fråga. fattade regeringen beslut om direktiv till en utredning (2002:41) med uppgift att se över hur det militära utbildningssystemet fortsatt bör utvecklas. Utredningens slutbetänkande SOU 2003:43 som redovisades remissbehandlas och kommer att utgöra en viktig grund för det fortsatta reformarbetet. Det framtida utbildningssystemet skall utformas för att tillgodose de kompetensbehov som följer med implementeringen av det flerkarriärsystem som regeringen redovisat i propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10). Reformarbetet kommer i allt väsentligt att ske inom ramen för det kommande försvarsbeslutet. Regeringen bedömer att såväl ansträngningarna att minska utbildningskostnaderna som att höja kvaliteten genom att fortsatt stärka kopplingen mellan undervisningsämnen och forskning är nödvändiga. Överbefälhavarens s.k. 10-punkts program om personalfrågor har genomförts till stora delar och skall enligt Försvarsmakten fortsätta utvecklas. Åtgärder skall vidtas för att skapa attraktionskraft för tjänstgöring i Försvarsmakten. Programmet syftar till att driva personalfrågorna på ett konsekvent sätt så att personalpolitiken stöder verksamhetens utveckling. För att tydliggöra ansvarsförhållanden m.m. har direktiv utarbetats till staber och förbandsledningar.