prop · GR031d10 · 2004-01-01 00:00:00 — För beredning av ärenden hos nämnden utses en sekreterare som skall vara lagfaren. Inledningsvis var det svårt att bedöma hur många ärenden som nämnden skulle komma att få behandla. har verksamheten och antalet ärenden stabiliserats. Tabell 5.22 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 14:9 Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget beräknas anslaget till och till . Systembolaget är ett av staten helägt företag. I koncernen ingår förutom moderbolaget bolaget också de helägda dotterbolagen, och . Verksamheten omfattar detaljhandel med alkoholdrycker. Den totala försäljningen uppgick till 19 132 (18 241) , en ökning med jämfört med . Totalt såldes alkoholdrycker vilket är en ökning . Det är den största försäljningen Systembolaget har haft. Både vin och starköl såldes mer jämfört med föregående år medan spritförsäljningen minskade marginellt. Resultatet efter finansiella intäkter och kostnader uppgick till 202,2 (197,0) . öppnades tre nya butiker. fanns 127 självbetjäningsbutiker med en andel av försäljningen på . Systembolaget hade /02 totalt 2 250 märken till försäljning. Eftersom andra alkoholpolitiska instrument har försvagats har Systembolagets roll blivit allt viktigare. Den svenska alkoholmarknaden har genomgått en kraftig förändring sedan blev medlem i EU och Systembolaget har därigenom fått ökade uppgifter. En central uppgift för Systembolaget kommer dock fortfarande att vara att uppfylla EU:s krav på objektiv behandling av produkter och leverantörer. Tabell 5.23 Ekonomisk översikt 1 Hänsyn är tagen till byte av redovisningsprincip. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politikområdet omfattar insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter () i samt frågor om internationella adoptioner. Med barn avses varje flicka och pojke under . Det finns drygt 1,9 miljoner barn och unga i , vilket utgör en dryg femtedel av befolkningen. () och för internationella adoptionsfrågor () ryms inom politikområdet. BO har ett särskilt ansvar att driva på och bevaka efterlevnaden av samt att företräda barns och ungas rättigheter och intressen utifrån åtaganden enligt konventionen. verksamhet omfattar alla samhällsområden som rör barn. ansvarar för tillsyn, kontroll och information i frågor som rör internationella adoptioner. Med som utgångspunkt utgör barnpolitiken ett eget, sektorsövergripande politikområde. Dess uppgift är att på ett övergripande strategiskt plan initiera, driva på och samordna processer med målsättningen att , dess anda och intentioner skall genomsyra alla delar av regeringens politik och alla samhällsverksamheter som rör barn och unga. Barnpolitik är på så sätt inte något eget sakpolitiskt område. Vissa sakfrågor finns dock inom politikområdet, så som internationella adoptioner, samt andra frågor som berör en rad olika politikområden, så som barnsäkerhet, där ett samlat ansvar för samordning är nödvändigt. Barnpolitiken har särskilda beröringspunkter med ungdomspolitiken, framför allt vad avser frågor om inflytande och delaktighet för barn och unga. Medel för insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter finns under politikområde Socialtjänstpolitik, anslaget 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Det bör även noteras att vid sidan av politikområdet utgår bidrag till kostnader för internationella adoptioner under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Totalt för politikområde Barnpolitik Målet för politikområdet är att barn och unga skall respekteras, ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Målet berör flertalet av statsbudgetens politikområden. Regeringen sammanställer regelbundet beskrivningar och bedömningar inom varje relevant område för att få en helhetsbild av hur kommer till uttryck inom olika politikområden. har två redogörelser för barnpolitiken och arbetet med att genomföra lämnats till (skr. 1999/2000:137 och 2001/02:166). Till grund för regeringens politik inom området ligger den strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i som en enhällig riksdag godkände (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171). har regeringens arbete med huvudsakligen bedrivits utifrån denna strategi. Utifrån de grundläggande principerna i är inriktningen i barnpolitiken att: -barnets bästa skall vara vägledande vid allt beslutsfattande och vid alla åtgärder som rör barn och unga, -inget barn får diskrimineras på grund av härkomst, kön, religion, funktionshinder eller andra liknande skäl, -barn och unga skall tillåtas att utvecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar, -barn och unga skall ges möjligheter att framföra och få respekt för sina åsikter i frågor som berör dem. Insatserna inom politikområdet är dels av övergripande, strategisk natur, så som metodutveckling, insamlande av kunskap och informationsspridning om , dels av mer konkret natur med syfte att tillförsäkra barn och unga sina rättigheter enligt konventionen. Strategiska insatser för att genomföra () roll som ombudsman för barn och unga har förstärkts och tydliggjorts genom de lagändringar som trädde i kraft . Det framgår numera av lag att BO har i uppgift att företräda barns och ungas rättigheter och intressen samt att driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av . I enlighet med förslag i propositionen En förstärkt (prop. 2001/02:96) har de särskilda medel om som BO har tilldelats för genomförandet av delar av den nationella strategin överförts från anslaget 18:1 Bidrag till socialt arbete m.m. till . Därutöver har BO fr.o.m. tillförts ökade resurser om . Många av de viktigaste besluten som rör barn och unga fattas på lokal och regional nivå i samhället. Regeringen gav BO i uppdrag att utarbeta modeller för barnombud/lokala företrädare för barn och unga. redovisats och bereds inom . BO har med särskilda medel från regeringen färdigställt och distribuerat den första versionen av ett informationsmaterial, riktat till barn i åldern , som beskriver deras rättigheter enligt . Materialet har gjorts tillgängligt för bl.a. synskadade barn och för barn med läs- och skrivsvårigheter. Arbetet med att ta fram material för andra åldersgrupper fortsätter. lämnade regeringen sin tredje rapport om efterlevnaden av till . Som underlag för rapporteringen hölls bl.a. tre regionala konferenser. Syftet var att studera barnkonventionsarbetet ur ett regionalt perspektiv samt att medverka till en förbättrad dialog mellan olika lokala och regionala aktörer i frågor som rör . Inom universitets- och högskoleväsendet har inom ramen för sitt uppdrag att se över frågan om i den högre utbildningen bland annat bedrivit en informationskampanj om till lärare och studenter. slutrapporterade sitt uppdrag och den bereds inom . Under har () haft regeringens uppdrag att vidareutveckla statistiken om barn och unga. SCB har fortsatt detta utvecklingsarbete. Konkreta insatser för att stärka barns och ungas rättigheter fattade regeringen beslut om en nationell handlingsplan mot kvinnlig könsstympning som syftar till att könsstympning av flickor som bor i skall upphöra och att de flickor och kvinnor i som redan är könsstympade skall få adekvat stöd. har en nyckelroll i handlingsplanen. För att samla de kunskaper som finns om det förebyggande arbetet mot kvinnlig könsstympning samt för att bidra till erfarenhetsutbyte anordnade en nationell konferens med brett deltagande från berörda folkgrupper, yrkesgrupper samt internationella medverkande. har färdigställt och distribuerat informationsmaterial till flickor och pojkar i berörda folkgrupper samt till berörda invandrargrupper generellt. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 I syfte att öka kunskaperna om situationen för barn och unga som växer upp i familjer med mycket begränsade ekonomiska resurser arrangerade ett kunskapsseminarium. En interdepartemental arbetsgrupp har fått i uppdrag att analysera situationen för dessa barn och de mekanismer som ligger bakom den ekonomiska utsattheten samt identifiera de områden som är viktiga för vidare åtgärder. Det förebyggande arbetet och kunskapen kring flickor som skadar sig själva är eftersatt. För att bl.a. förbättra det förebyggande arbetet har fått i uppdrag att närmare belysa de frågeställningar som finns kring flickornas problematik samt problemets omfattning och karaktär samt att lämna förslag till åtgärder. En första rapport med förslag till åtgärder skall redovisas . Regeringen tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att inventera kunskaper om sexuell exploatering av barn i m.m. Arbetsgruppen har bl.a. etablerat ett antal nätverk med olika aktörer för att bidra till och utveckla kunskaps- och erfarenhetsutbyte samt för fortsatt samverkan dem emellan samt bedrivit utåtriktad verksamhet riktad mot ungdomar. fick en särskild utredare i uppdrag att slutföra arbetsgruppens arbete . Insatser har även gjorts inom föräldrastödsområdet, möten med barn- och familjeministerns barn- och ungdomsreferensgrupp har hållits och bidrag har lämnats till jourtelefon för kvinnor och flickor med utländsk härkomst. lämnades särskilt bidrag för att stödja vissa adopterade från i sökande efter sitt ursprung. Barnpolitikens sektorsövergripande karaktär innebär att huvuddelen av de insatser som rör barn och unga utförs och redovisas inom andra politikområden. Viktiga insatser för barn och unga utförs bl.a. inom utbildnings- och kulturväsendet, hälso- och sjukvården, den sociala omsorgssektorn, rättsväsendet samt inom ramen för det ekonomiska familjestödssystemet. Ansvariga för att genomföra insatserna är statliga myndigheter, 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 men främst kommuner och landsting. De frivilliga insatser som utförs inom framför allt förenings- och idrottsrörelsen, kompletterar de offentliga insatserna för barn och unga. Kunskap och medvetenhet om barnets rättigheter och behov är en viktig förutsättning för att öka barnperspektivet i samhällets verksamheter samt till att bidra till ändrade attityder i synen på barn och unga. Projekt som drivs av frivilligorganisationer och som finansieras inom ramen för Allmänna arvsfonden spelar härvid stor roll. Ett fyrtiotal myndigheter inom såväl rättsväsendet, totalförsvaret, exekutionsväsendet som trafik- och samhällsplaneringen samt inom den sociala omsorgen och hälso- och sjukvården har i regleringsbreven för fått i uppdrag att beakta och utveckla ett barnperspektiv i sina verksamheter. Återrapportering kommer huvudsakligen att ske i årsredovisningarna som inkommer 2004. den av en permanent del i myndighetens verksamhet enligt lag. förtydligade mandat att företräda barns och ungas rättigheter och intressen, som konsekvens av den lagändring som trädde i kraft , har inneburit att BO har ökade direktkontakter med barn och unga. De uppfattningar och frågeställningar som barn och unga ger uttryck för har i större omfattning än tidigare fått styra verksamheten. överlämnade regeringen en skrivelse till vari redogjordes för vad som uppnåtts i arbetet med den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i (skr. 2001/02:166). Sammanställningen visar att positionerna har flyttats fram inom olika politikområden vad gäller att ta tillvara barns rättigheter men att arbete kvarstår att göra. Målet är att barn och unga skall respekteras, ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Arbetet med att genomföra i har gått framåt. () lämnade en särskild rapport till regeringen (Att förverkliga , BO 2002) med resultatet av ett treårigt regeringsuppdrag kopplat till den nationella strategin för att förverkliga i . BO:s uppdrag var att strategiskt arbeta med kunskaps- och metodutveckling för att föra in ett barnperspektiv i kommuner, landsting/regioner och myndigheter. Arbetet med att genomföra inom kommuner och landsting befinner sig i en förankrings- och mobiliseringsfas. Bedömningen görs att nästa fas i processen närmar sig genomförande- och handlingsfasen. Däremot är det fortfarande relativt få som har kommit till uppföljnings- och utvärderingsfasen. är uppgift att driva på genomförandet och bevaka efterlevna- Förverkligandet av i är ett långsiktigt och ständigt pågående arbete. I ett första viktigt steg handlar en stor del av detta arbete om ökad kunskap och medvetenhet om barns behov och rättigheter samt om attitydförändringar. Det finns en medvetenhet i samhället om . har emellertid ännu inte blivit ett självklart redskap i planering och vid beslut inom något samhällsområde. Det finns fortfarande ett stort behov av vägledning och stöd i det praktiska barnkonventionsarbetet. För att ytterligare förstärka arbetet med genomförandet av i finns det skäl att nu se över den nationella strategin för förverkligande. Regeringen avser att återkomma till med en uppdaterad strategi för det fortsatta arbetet med att genomföra . Utgångspunkten för den uppdaterade strategin är att vidareutveckla och fördjupa arbetet med att göra till bas i alla frågor som rör barn och unga. En inventering kommer att göras av de insatser som behövs för att uppnå barnpolitikens mål samt indikatorer för att mäta måluppfyllelse. Det behövs exempelvis ett fortsatt arbete när det gäller att utveckla barns och ungas delaktighet och inflytande. En utveckling har påbörjats mot att barn och unga själva får blir källa i kunskaps- inhämtning i frågor som rör dem och regeringen anser att denna utveckling bör stödjas. Barn och unga har en självklar rätt till respekt för sin egen person och för sin integritet. Att låta barn och unga komma till tals om sin egen situation och att involvera dem i frågor som rör dem breddar dessutom beslutsunderlaget, som det torde öka både kvaliteten och träffsäkerheten i besluten. Vad som är viktigt i det vidare arbetet är också att hitta redskap för att mäta utvecklingen , dvs. hur arbetet med att införliva på olika nivåer i samhället faktiskt påverkar barns och ungas liv. Regeringen avser vidare att till vårriksdagen 2004 presentera en samlad översikt av regeringens mål, insatser och resultat vad gäller barn och unga som återfinns inom de olika politikområdena i statsbudgeten som komplement till de skrivelser som regeringen lämnat till på området. Ett av regeringens viktigaste verktyg när det gäller att driva på genomförandet av är (). Myndigheten har haft en nyckelroll i strategiarbetet genom sin uppgift att påbörja och samordna insatser för att genomföra nationellt och för att bevaka barns och ungdomars rättigheter och intressen i olika sammanhang. BO har fått ett tydligt mandat att driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av konventionen, ökade ekonomiska resurser samt rättsliga befogenheter att kalla till sig företrädare för kommun, landsting och myndigheter. Detta innebär sammantaget att BO har goda förutsättningar att fortsätta verka för att barns och ungas rättigheter och intressen respekteras och tillgodoses och att driva utvecklingsarbetet framåt. Frågan om huvudman för det övergripande ansvaret för barnsäkerhetsfrågor har behandlats av Barnsäkerhetsdelegationen i ett betänkande Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer. Framtida huvudman (SOU 2003:19). Betänkandet har remissbehandlats. , som enligt räddningstjänstlagen (1986:1102) har ett övergripande ansvar att samordna samhällets verksamheter för olycks- och skadeförebyggande åtgärder, bör enligt regeringens mening vara den myndighet som också skulle kunna ha det övergripande ansvaret för barnsäkerhetsfrågor. Regeringen har för avsikt att ge 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 i uppdrag att genomföra ett projekt som närmare belyser på vilket sätt frågorna om barns rätt till säkra och utvecklande miljöer kan inordnas i verksamheten. Insatserna från för internationella adoptionsfrågor () är främst inriktade på att upprätthålla en hög etisk nivå i adoptionsverksamheten. Denna uppgift har i allt väsentligt uppfyllts. Nya regler som möjliggör för homosexuella som lever i ett registrerat partnerskap att prövas som adoptionsföräldrar trädde i kraft . Detta kommer att innebära nya uppgifter för myndigheten. Utredningen om internationella adoptioner överlämnade sitt slutbetänkande Adoptioner till vilket pris? (SOU 2003:49). Utredningen föreslår att inriktningen tydligare förskjuts mot ökade insatser på tillsyn, både i och i barnens ursprungsländer. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende eller för internationella adoptionsfrågors verksamheter. Tabell 6.2 Anslagsutveckling 15:1 1Motsvarar 16 714 tkr prisnivå. 2Motsvarar 16 715 tkr prisnivå. () har i uppgift att företräda barns och ungas rättigheter och intressen mot bakgrund av åtaganden enligt FN:s konvention om barnets rättigheter (). BO skall driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av och skall därvid särskilt uppmärksamma att 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 lagar och andra författningar samt deras tillämpning stämmer överens med konventionen. är en central aktör när det gäller att bevaka efterlevnaden och driva på genomförandet av i . har BO:s roll som ombudsman för barn och unga stärkts och tydliggjorts. BO utrustades med både mer rättsliga befogenheter och resurser. En sammantagen bedömning av BO:s verksamhet är att målen i allt väsentligt är uppfyllda. I regeringens pågående arbete med att uppdatera den nationella strategin för förverkligande spelar BO:s fortsatta insatser en nyckelroll, liksom de kunskaper och erfarenheter myndigheten besitter. Tabell 6.3 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 15:1 Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Avser medel för revision, se avsnitt 3.2. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 15:1 för . beräknas anslaget till och för beräknas anslaget till . 6.8.215:2 för internationella adoptionsfrågor Tabell 6.4 Anslagsutveckling 15:2 för internationella adoptionsfrågor 1Motsvarar 8 300 tkr prisnivå. 2Motsvarar 8 300 tkr prisnivå. för internationella adoptionsfrågor () är central förvaltningsmyndighet med ansvar för tillsyn, kontroll och information i frågor rörande internationella adoptioner. har som uppgift att underlätta adoption i av utländska barn. skall därvid sträva efter att adoption sker till barnets bästa och i enlighet med gällande lagstiftning i barnets ursprungsland och i . ansvarar för frågor enligt förordningen (1976:834) om prövning av utländskt beslut om adoption samt frågor om auktorisation av organisationer enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. beslutar också om fördelning av statsbidrag till sådana organisationer. När det är fråga om adoption av utländskt barn utan medverkan av auktoriserad sammanslutning skall pröva om förfarandet är godtagbart. är centralmyndighet enligt om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner. Bidrag till kostnader för internationella adoptioner utgår under utgiftsområde 12 anslaget 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner. Bidrag utgår med per adoption. Cirka 1 000 barn adopteras till från andra länder. För 20042006 är bedömningen att nivån kommer att vara ungefärligen densamma. Regeringens bedömning är att myndigheten, med nuvarande inriktning, i stort fungerar väl. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Utredningen om internationella adoptioner har föreslagit att inriktningen tydligare förskjuts mot ökade insatser på tillsyn, både i och i barnens ursprungsländer. Utredningen är under remissbehandling. Tabell 6.5 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 15:2 för internationella adoptionsfrågor Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Avser medel för revision, se avsnitt 3.2. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 15:2 för internationella adoptionsfrågor för . beräknas anslaget till och för beräknas anslaget till . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politikområdet omfattar insatser som syftar till att personer med funktionshinder skall vara fullt delaktiga och jämlika i samhällsgemenskapen. Insatserna, som ingår i en rad politikområden, utgörs av individuellt stöd inom ramen för den generella välfärdspolitiken och insatser för att göra samhället tillgängligt. Insatser som utgörs av stöd och service regleras i socialtjänstlagen (2001:453, SoL), lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) samt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, HSL). Staten lämnar ekonomiska bidrag till kommuners verksamhet inom ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Under politikområdet redovisas vidare statliga bidrag till landstingen för insatsen rådgivning och annat personligt stöd, tolktjänst för barndomsdöva m.fl. samt för inköp av utrustning för elektronisk kommunikation t.ex. texttelefoner, bildtelefoner m.m. till döva, gravt hörselskadade, dövblinda, talskadade och språkstörda samt till deras närstående. Andra stöd inom politikområdet är den statliga assistansersättningen som lämnas till personer med omfattande funktionshinder som har behov av personlig assistans och det statliga bilstödet till funktionshindrade personer och föräldrar till barn med funktionshinder för anskaffning och anpassning av motorfordon. Inom politikområdet redovisas även statliga bidrag för verksamhet med personliga ombud till enskilda med psykiska funktionshinder samt statsbidrag till handikapporganisationerna och till viss annan verksamhet för personer med funktionshinder. utbildningsstöd (Sisus), som bl.a. administrerar särskilt utbildningsstöd har till uppgift att förbättra förutsättningarna för utbildning och studier för unga och vuxna personer med funktionshinder. () har till uppgift att bevaka funktionshindrade personers rättigheter och intressen på nationell nivå. HO:s verksamhet omfattar alla politik- och samhällsområden. är nationell expert- och tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård, socialtjänst samt stöd och service till funktionshindrade. Även länsstyrelserna har viktiga expert- och tillsynsuppgifter inom politikområdet. , som drivs av staten, och är centralt organ för hjälpmedelsfrågor. Institutet finansieras genom anslaget 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvården. Internationellt samarbete är en ökande andel av politikområdets verksamhet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 7.1 Utvecklingen inom politikområdet 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder 16:5 Bidrag till handikapporganisationer 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation 16:7 Bilstöd till handikappade 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning Totalt för politikområde Handikappolitik 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Målet för handikappolitiken är: -en samhällsgemenskap med mångfald som grund,