prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om försöksverksamhet som avviker från organisatoriska bestämmelser i denna lag. Denna lag träder i kraft . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 3 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet avser förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola, vuxnas lärande, kvalificerad yrkesutbildning, högre utbildning och forskning samt centrala myndigheter inom utbildningsområdet. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Utbildningspolitik och Forskningspolitik. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Totalt för utgiftsområde 16 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2004-2006. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Politikområdet Utbildningspolitik har följande omfattning och behandlas i följande avsnitt: -Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg -Barn- och ungdomsutbildning förskoleklass grundskola gymnasieskola specialskola särskola sameskola svensk skola i utlandet -Vuxnas lärande vuxenutbildning kvalificerad yrkesutbildning vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) svenskundervisning för invandrare (sfi) folkbildning viss kompletterande utbildning med enskilda huvudmän universitet och högskolor inklusive enskilda utbildningsanordnare inom högre utbildning I politikområdet ingår även centrala myndigheter inom studiestöds-, skol- och högskoleområdet samt medlemsavgifter till och verksamheten vid Svenska unescorådet. De samlade kostnaderna inom politikområdet uppgår till inklusive forskning vid universitet och högskolor, studiestöd, kommuner och landsting. täcker anslagen under politikområdet vilket sammanhänger med att huvudmannaskapet för den verksamhet som ingår i politikområdet delas mellan stat, kommun, landsting och enskilda huvudmän. Kommunerna är huvudmän för förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass, skola, särskola och viss vuxenutbildning (vuxenutbildning, särvux och sfi). Antalet fristående skolor utgör ett växande inslag inom förskola och skola. Staten är huvudman för specialskolan och sameskolan. Inom folkbildningen (folkhögskolor och studieförbund) är den enskilda verksamheten dominerande. Staten är huvudman för flertalet universitet och högskolor, men det finns inom politikområdet även ett antal enskilda högskolor. Anslagen inom politikområdet finansierar helt och hållet studiestödet samt nästan helt och hållet grundutbildningen vid universitet och högskolor medan den statliga finansieringsandelen via anslag är låg när det gäller förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. av anslagna medel utgår till studiestöd som är ett statligt åtagande. Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och viss vuxenutbildning finansieras främst med kommunala skattemedel, men även via det generella statliga bidraget till kommunerna. Avgifter svarar för en del av finansieringen när det gäller studiecirklar inom folkbildningen, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt vissa myndigheter men har i övrigt en högst begränsad andel. Forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor finansieras av anslagsmedel och externa medel såsom medel från forskningsråd och forskningsstiftelser samt EU-medel och medel från andra externa finansiärer. Nedanstående figur ger en översikt över politikområdet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ca 60 universitet, högskolor och för invandrare, sfi 17 nationella program 3 år Svensk skola i utlandet Särskola för elever med 9/10 år går vidare till gymnasieskola Tabell 4.1 Antal barn och studerande 1998-2002, 1 000-tal1 1Merparten av uppgifterna avser läsår. Heltidsekvivalenter om inte annat anges förskola, familjedaghem, fritidshem och öppna verksamheter. Hel- och deltidsinskrivna barn. 4Avser antal elever inkl. deltid Antalet kursdeltagare 2002 är ca 1,75 milj. 6Helårsstudent i grundutbildning exkl. uppdragsutbildning. 7Antal aktiva per Läsår. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 4.3 Andel kvinnor 1998-2002, lärare och elever, procent 1 Inkl. förskola, familjedaghem, fritidshem och öppna verksamheter Tabell 4.2 Kostnader budgetår 1998-2002, Mdr SEK1 Tabell 4.4 Antal lärare1 1998-2002, 1000-tal 1Kostnader exkl. studiestöd. förskola, familjedaghem, fritidshem och öppna verksamheter. Nettokostnad exkl. avgifter. 3Summa för folkhögskolor och studieförbund. kostnaderna för räntesubventioner, avskrivningar och pensionsavgifter. förskola, familjedaghem, fritidshem och öppna verksamheter 3För svenska skolor i utlandet finns inte uppgifter om helårslärare. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 16 25:2 Myndigheten för skolutveckling 25;3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg 25:5 Skolutveckling och produktion av läromedel för 25:7 Särskilda insatser på skolområdet 25:9 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. 25:10 Bidrag till personalförstärkningar i skola och 25:11 Bidrag till viss verksamhet motsvarande 25:12 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 25:13 Nationellt centrum för flexibelt lärande 25:14 Bidrag till viss verksamhet inom 25:15 Bidrag till vissa organisationer för uppsökande 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna 25:17 Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning 25:21 : Forskning och 25:23 : Forskning och 25:25 : Forskning och 25:27 : Forskning och 25:29 : Forskning och 25:31 : Forskning och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 25:33 : Forskning och Tekniska högskolan: Grundutbildning Tekniska högskolan: Forskning och 25:36 tekniska högskola: Grundutbildning 25:37 tekniska högskola: Forskning och 25:39 : Forskning och 25:41 : Forskning och 25:43 : Forskning och 25:45 : Forskning och forskarutbildning 25:47 : Forskning och 25:49 : Forskning och 25:51 : Forskning och 25:53 : Forskning och 25:58 Högskolan på : Grundutbildning 25:64 i : Grundutbildning 25:68 i : Grundutbildning 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 25:69 i : Grundutbildning 25:71 i : Grundutbildning 25:72 Enskilda utbildningsanordnare på 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och 25:74 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete 25:75 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 25:77 Verket för högskoleservice 25:80 Internationella programkontoret för 25:82 Kostnader för medlemskap i Totalt för utgiftsområde 16 Anslag inom övriga utgiftsområden 25:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. 25:1 Bidrag till folkbildningen 25:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom 25:3 Bidrag till kontakttolkutbildning Totalt för politikområde 25 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) som mål för utbildningspolitiken att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rätt- Detta mål har godkänts av (bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99). Regeringen anser att detta mål skall ligga fast. framtid ligger i kunskapssamhället Det övergripande målet för utbildningspolitiken är att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. I kunskapssamhället växer kraven på utbildning och människan och hennes kunskap blir en allt viktigare drivkraft för långsiktig tillväxt. Ett kunskapsintensivt samhälle lägger grunden för tillväxt som ger möjlighet att öka jämlikheten och minska klasskillnaderna. Detta understryker vikten av en aktiv och framtidsinriktad utbildningspolitik. Att utbildning och forskning är stark och kan komma till nytta för alla är en förutsättning för framtidens välfärd. Den demografiska utvecklingen med allt fler äldre och färre ökar betydelsen av ett livslångt lärande. De kommande stora pensionsavgångarna ställer krav på ökad effektivitet och genomströmning i utbildningssystemet. Insatser behövs på varje nivå för att säkerställa att en ökad andel av elever och studerande fullföljer sin utbildning inom avsedd tid och med fullgod kvalitet. måste systemet vara flexibelt och kunna ta emot individer senare i livet för att kompensera tidigare kunskapsluckor, uppdatera förlegad kunskap och utveckla ny kompetens. Regeringens utbildningspolitik verkar för att stärka såväl den enskilde som hela samhället. En hög utbildningsnivå och internationellt konkurrenskraftig forskning är en förutsättning för ekonomisk utveckling och en tryggad välfärd. Men utbildning och forskning stärker också den enskildes möjligheter till ett rikt liv och bidrar till samhällets modernisering genom social och kulturell utveckling. Utbildning spelar en viktig roll för en hållbar samhällsutveckling, såväl ekonomisk, social som miljömässig. Utbildning för hållbar utveckling på alla nivåer i utbildningssystemet är en betydelsefull del i nationella strategi för hållbar utveckling och ingår även i flera internationella överenskommelser och åtaganden, t.ex. Baltic 21 Education. Utbildning och forskning lägger grunden för att uppnå EU:s strategiska mål att till 2010 bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bättre arbetstillfällen och en hög grad av social sammanhållning. Grunden läggs genom omfattande gemensamma insatser för utbildning på alla nivåer. Det svenska utbildningsväsendet står sig bra i internationella jämförelser, men mycket kan och måste göras såväl för att stärka position som för att utjämna utbildningsklyftor. Hela utbildningssystemet, från förskola till forskarutbildning, skall genomsyras av nyfikenhet, upptäckarglädje och höga kunskapsideal. Barn måste ges goda förutsättningar redan från låg ålder. Tidigt stöd i form av väl utformade insatser är bättre än åtgärder i efterhand. De första viktiga stegen i det livslånga lärandet tas i förskolan. Ökad tillgänglighet och höjd kvalitet ökar möjligheten för alla barn att senare nå utbildningsmålen i skolan. I skolan skall eleverna mötas med en pedagogik utformad efter deras olika förutsättningar och behov. Undervisningen skall främja vetgirighet, kreativitet och kritiskt tänkande och ge eleverna möjlighet till både den personliga utveckling och den goda kunskapsgrund som behövs för vidare studier, arbete och deltagande i samhällslivet. De eftergymnasiala utbildningarna och vuxenutbildningen skall ge möjlighet till individuellt anpassad utbildning utifrån den enskildes, samhällslivets och arbetslivets behov. Den mycket kraftiga utbyggnaden av högskolan och den breddade rekryteringen till högre utbildning kombineras med strikta krav på en utbildning av hög kvalitet. Forskningens ökade betydelse för produktion och sysselsättning understryker vikten av att är en ledande forskningsnation. Resultaten av dagens grundforskning kan vara basen för morgondagens varor och tjänster. Svensk forskning måste hålla hög kvalitet för att attrahera både unga människor och forskare från andra länder. Reformerna som öppnar förskolan för alla barn Förskolan är det första steget i det livslånga lärandet. En väl fungerande barnomsorg av hög pedagogisk kvalitet som är tillgänglig för alla barn har stor social betydelse genom att bidra till goda uppväxtvillkor och att barn med olika social, etnisk och kulturell bakgrund kan mötas. Därför är det viktigt att alla barn erbjuds en plats 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 i förskolans pedagogiska verksamhet. Inget barn skall behöva avstå från att delta i förskola av ekonomiska eller andra skäl. Flera reformer har också ökat tillgängligheten till förskolan. har alla 4- och 5-åringar rätt att avgiftsfritt gå i allmän förskola minst . Barn till arbetslösa eller föräldralediga fick respektive rätt till förskoleverksamhet eller . För barnfamiljerna innebär maxtaxan sänkta kostnader för barnomsorg. Dessutom minskas marginaleffekterna för barnfamiljer som väljer att arbeta mer. kom första uppföljning av reformerna som visar att fler barn har fått ta del av förskolans pedagogiska verksamhet utan att kvaliteten sänkts, som barnfamiljerna har fått en bättre ekonomi. Rapporten visar att barn som tidigare stängts ute från förskolans pedagogiska verksamhet nu har tillgång till verksamheten. Antalet barn i förskolan uppgick till 333 600 barn, en ökning med 18 6000 barn. Den största delen av de nytillkomna barnen, omkring 15 000 barn, hade en förälder som var föräldraledig. Det ökade barnantalet har inte påverkat gruppstorlekarna i förskolan. I genomsnitt fanns det 17,4 barn per grupp 2002, lika många som året innan. Inte heller personaltätheten har förändrats. var genomsnittsantalet barn per årsarbetare 5,3, samma som 2001. Barn vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerar hade samma närvarotider som tidigare, i genomsnitt medan ett- och tvååringar hade en närvarotid om . En anledning till att införa maxtaxa var att komma till rätta med de alltför stora skillnaderna i kommunernas barnomsorgsavgifter. En effekt av maxtaxan har också blivit att avgifterna sänkts och blivit mer lika över landet. För en tvåbarnsfamilj med genomsnittliga inkomster och barnen i förskola uppgick skillnaden mellan kommunerna 1999 till nästan . Efter maxtaxereformen har skillnaden minskat till ca . I genomsnitt har samma familj fått en avgiftssänkning med . I samband med att beslutade om en maxtaxa i barnomsorgen avsattes genom ett statsbidrag särskilda medel, dels för att kompensera intäktsbortfallet, dels för att säkra kvaliteten i förskolan i de kommuner som valde att införa maxtaxa. Kvalitetsmedlen har inneburit att 743 förskollärare och 645 barnskötare, fritidspedagoger och övrig personal anställts med maxtaxan. Därutöver har 75 miljoner använts till kompetensutveckling för personalen. Regeringen kan konstatera att utvärderingarna visar att reformerna har fått avsedd verkan. Fler barn får tillträde till förskolan med bibehållen kvalitet. Förskolans kvalitet i fokus När tillgängligheten till förskolan ökat prioriterar regeringen arbetet med förskolans kvalitet. Många åtgärder kommer att bli aktuella. Det handlar om att minska skillnaderna mellan barngruppernas storlek över landet, att öka personaltätheten, att stärka personalen, att göra förskolan mer jämställd, att utveckla strategier för att möta segregationen samt att utveckla system för att följa upp och förstärka kvaliteten. Förskolan är en angelägenhet som organiseras och beslutas på lokal nivå. är det avgörande att verksamheten inte kännetecknas av stora kvalitetsskillnader mellan olika kommuner. Därför kommer regeringen att ge i uppdrag att utfärda allmänna råd för förskolans kvalitet. De allmänna råden skall ses som en del av ett beslutsunderlag för beslutsfattare på lokal nivå i syfte att minska skillnaderna över landet. Riktad satsning på 6 000 fler förskollärare, barnskötare eller annan personal Forskning visar att personaltäthet och barngruppernas storlek är viktiga kvalitetsfaktorer, särskilt för de yngre barnen och barn i behov av särskilt stöd. Regeringen kommer att fortsätta att prioritera förskolan. En viktig satsning blir att införa ett riktat statligt bidrag till kommunerna för att anställa 6 000 nya förskollärare, barnskötare eller annan personal i förskolan. Satsningen på kraftigt förstärkta personalresurser till förskolan skall ske successivt och i den takt som ekonomin tillåter. Språk och kommunikation i förskolan Mångfald och olikhet är en tillgång. Det är en rättvisefråga i ett mångkulturellt samhälle att alla barn skall få stöd att utvecklas och ta tillvara sina resurser. Barn skall aldrig behöva välja mellan sina kulturer. Modersmålsstödet är mycket viktigt, särskilt för de yngsta barnens språk- och identitetsutveckling. Det räcker inte att barnen får tala sitt modersmål i hemmet, även förskolan måste bidra till att modersmålet utvecklas för att barnen skall kunna bli aktivt tvåspråkiga. Den mångkulturella förskolan är ett led i kampen mot segregationen och för ett mera jämlikt samhälle. Därför behöver modersmålsstödet stärkas i förskolan. Regeringen har tidigare beslutat om pengar för av ett treårigt projekt lett av om språk och kommunikation i den mångkulturella förskolan. Satsningar på förskolans personal Grunden för den svenska förskolan är lärandet baserad på lek under ledning av en välutbildad personal. De som arbetar med det första steget i det livslånga lärandet skall ha både utbildning och status. Det är därför viktigt att all personal får ta del av en anpassad, kontinuerlig kompetenshöjning för att kunna möta de nya krav som ställs på förskolan. De kommuner som valt att införa maxtaxa får ta del av för att säkra förskolans kvalitet. Dessa medel har även använts för kompetensutveckling av förskolans personal. Stora ambitioner för förskolan i form av omfattande reformer gör att behovet av personal ökar. Det är därför avgörande för förskolans kvalitet att fler förskollärare och barnskötare rekryteras till förskolan. Universitet och högskolor med lärarutbildning måste därför vidta nödvändiga åtgärder för att möta behovet av lärare med inriktning mot och förskola. Förskollärarna utgör tillsammans med barnskötarna förskolans arbetslag och har tillsammans en helhetssyn på barnets behov och utveckling. Förutom behov av förskollärare finns det behov av utbildning för barnskötare. Därför pågår ett arbete inom för att kartlägga hur detta behov ska kunna tillgodoses. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 läggningen och eventuella åtgärder kommer att presenteras . Tydligare system för förskolans kvalitet I regeringens skrivelse Utbildning för kunskap och jämlikhet regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning (skrivelse 2001/02:188) aviserades en förstärkning av kvalitetsarbetet i hela utbildningssystemet från förskolan och uppåt. Regeringen kommer att ställa krav på att anpassade kvalitetsredovisningar skall införas för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Ett sådant arbete pågår redan på flera förskolor. Av- sikten är att förstärka det kontinuerliga kvalitetsarbetet och förbättra underlaget för dialog mellan såväl föräldrar och personal som mellan verksamhet och kommun. Alla barn skall få utvecklas som individer utifrån sina egna intressen. Forskningen visar att barn tidigt bemöts utifrån sitt kön och därmed blir medvetna och påverkade av könsroller. Förskolans uppdrag är att tidigt motverka traditionella könsmönster och könsroller. Det är därför nödvändigt att alla förskolor har en verksamhet som är trygg, rolig, utvecklande och lärorik för alla barn oavsett kön och bakgrund. Med tanke på betydelsen av förebilder är det viktigt att fler män blir förskollärare. är av förskollärarna kvinnor. Alltför få långsiktiga insatser har gjorts för ökad jämställdhet i förskolan och detta arbete behöver intensifieras. Regeringen har därför beslutat att tillsätta en jämställdhetsdelegation för förskolan skall lyfta fram, förstärka och utveckla förskolans pedagogiska arbete med jämställdhet. Inom ramen för detta arbete ska också behovet att rekrytera fler män till förskolan uppmärksammas. Delegationen kommer att arbeta fram . Familjedaghemmen en del av förskoleverksamheten Familjedaghemmen är en viktig del av förskoleverksamheten. Därför är det viktigt att barns och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 föräldrars valmöjlighet även framöver värnas. Det finns barn som av olika skäl inte vill eller kan vara på förskolan. Det kan bero på avstånd till närmaste förskola eller på att barnen har behov av en mindre grupp. Ett annat exempel är den omsorg , nätter och som många föräldrar är beroende av och som bedrivs i familjedaghem . av barnen som har nattomsorg har det i familjedaghem. Även barn i familjedaghem skall få del av den allmänna förskolan, om föräldrarna så önskar. har fått i uppdrag att se över hur kommunerna organiserar allmän förskola samt även följa utvecklingen av familjedaghem. Kunskap och trygghet skall prägla skolan Den svenska skolan skall vara en trygg kunskapsskola för alla, där elevernas utveckling mot kunskaps- och demokratimålen står i centrum. Undervisningen skall stimulera kreativitet och nyfikenhet och ge det stöd som behövs för att alla skall nå målen. För att möta alla elevers olikhet måste skolans arbetssätt anpassas till varje elev och resurser fördelas efter behov. Skolan skall innebära en utmaning för alla och erbjuda individuellt anpassad undervisning inom ramen för den gemensamma skolan, där människor från olika bakgrund kan mötas och lära av varandra. Läroplanernas två grundläggande uppdrag, kunskapsuppdraget och demokratiuppdraget, är starkt beroende av varandra. Trygghet, respekt och arbetsro är nödvändiga för att kunna tillägna sig kunskaper, och kunskap är det bästa vapnet mot odemokratiska värderingar. En viktig förutsättning för kunskap är att alla kan känna sig trygga i skolan. I skolan skall det råda studiero som är grundad i tydliga gemensamt förankrade värderingar och regler. Både lärare och elever skall mötas med respekt och ha inflytande över hur målen skall nås. Skolan skall aktivt motverka alla former av trakasserier och kränkande behandling. överlämnade sitt betänkande med förslag till en ny skollag med gemensamma bestämmelser för all utbildning från förskola till vuxenutbildning oberoende av om huvudmannen är eller fristående. Kommitténs förslag innebär att den maktfördelning mellan rektor, kommun och stat som finns behålls, men att ansvarsfördelningen förtydligas, bl.a. för att öka elevers och föräldrars rättssäkerhet. Andra förslag handlar om inflytandet för elever och om god arbetsmiljö och trygghet i skolan. Regeringen avser att återkomma till med anledning av skollagskommitténs förslag under /05. Genomförandet de nya skollagsbestämmelserna bör i relevanta delar samordnas med införandet av den nya gymnasieskolan som planeras till . Viktiga principiella förslag som rör förskolan kommer att presenteras i en särskild förskoleproposition. Regeringen överväger också att lägga förslag till i ett antal brådskande frågor . Det kan bl.a. gälla förslagen i betänkandet Visstidsutbildning vid statliga resurscenter och vissa frågor som aktualiserats i regeringens utvecklingsplan för skolan. Skärpt fokus på skolans kvalitet Att utveckla skolan så att alla elever får goda kunskaper är skolans absolut största utmaning och en av de viktigaste åtgärderna för att öka rättvisan och jämlikheten och minska social och etnisk segregation. Svenska elever hävdar sig väl i internationella resultatstudier, men jämfört med regeringens höga ambitioner finns det brister i resultat och ökande skillnader i resultat mellan olika skolor och bostadsområden. Trots att det kunnat märkas en vändning av en tidigare negativ trend, lämnar fortfarande allt för många elever utan godkänt i ett eller flera av de ämnen som ger dem behörighet till gymnasieskolan. Detta är oacceptabelt. Regeringen genomför en omfattande satsning på höjd kvalitet i skolan. Detta sker genom ett statligt bidrag till personalförstärkningar som är strategiska för att fler elever skall nå målen, ett ökat fokus på elevernas inlärning i förhållande till målen och tydligare information och kvalitetsarbete i alla skolformer och på alla nivåer. /02 ökas de statliga anslagen direkt till skolan successivt av så att 15 000 lärare och andra specialister kan anställas. Detta innebär att den negativa utvecklingen med besparingar i skolan bryts och elevernas möjligheter att få stöd att nå utbildningsmålen ökar. För /04 avsätts och avsikten är att stödet stegvis skall höjas med tills en nivåhöjning om har uppnåtts.