prop · GR031d8 · 2004-01-01 00:00:00 — Det innebär i sin tur att stöd har kunnat omfördelas från rese- och expensbidrag till andra former av stöd, bl.a. i form av en ökning av antalet terminsstipendier vid svenska folkhögskolor. Utfasning pågår av det bilaterala utvecklingssamarbetet med de baltiska länderna inom området. Regeringen har verkat för att juristhögskolan och i ska bli oberoende av svensk statlig finansiering. När det gäller juristhögskolan visar en studie som regeringen genomfört att särskilda insatser behövs för att detta ska bli möjligt. Tillsammans med skolans ägare, , och den lettiska staten, avser regeringen att arbeta för att utforma en permanent lösning på skolans framtida finansiering utan fortsatt svenskt statligt stöd. Utgångspunkten för utvecklingssamarbetet med är att ett jämställdhetsperspektiv skall beaktas vid beredningen av samtliga insatser. Syftet är att stödja samarbetsländerna i deras egna strävanden att utveckla jämställdhet genom att i samverkan med samarbetsländerna bidra med komparativa fördel av omfattande kunskap och långa erfarenhet på området. Engagemanget för ökad jämställdhet är generellt sett stort bland de myndigheter som är verksamma inom politikområdet. Trots det finns fortfarande utrymme för förbättringar i arbetet med att integrera ett jämställdhetsperspektiv på alla nivåer i samarbetet med . Kunskapen om hur man tillämpar ett jämställdhetsperspektiv är ibland otillräcklig, både internt inom myndigheterna och bland samarbetsparter i och i samarbetsländerna. I årsredovisningen konstaterar också att det ofta har visat sig vara svårare att integrera jämställdhetsperspektiv i projekt med andra syften än att genomföra projekt med särskild inriktning på jämställdhet. Detta avspeglar sig också i projektens resultat. Generellt kan konstateras att det har visat sig vara svårast att integrera jämställdhetsperspektiv inom verksamhetsgrenarna gemensam säkerhet och miljö. Det har också varit svårt att hitta relevanta riktade insatser inom dessa områden. Arbete pågår dock för att förbättra situationen. genomfördes en kurs i jämställdhetsfrågor med särskilt fokus på miljö- och energisamarbete, och liknande insatser genomförs inom verksamhetsgrenen gemensam säkerhet. uppvisar, liksom andra regioner, stora variationer mellan länder och utvecklingsnivå. Vissa länder närmar sig medlemskap i , medan andra brottas med omfattande fattigdomsproblem. bör därför inte avgränsas från annat utvecklingssamarbete. 2002/03:122 Gemensamt ansvar: politik för global utveckling föreslås att politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete och 9 Samarbete med slås samman. De reformkrav som EU-medlemskapet ställt på kandidatländerna och som stötts genom massiva överföringar av tekniskt och finansiellt stöd bl.a. från har inneburit en mycket snabb ekonomisk utveckling i dessa länder med direkt positiva effekter även på svenskt välstånd och sysselsättning. I detta finns en generell lärdom om den stora utväxling som internationellt utvecklingssamarbetet kan ha i reformbenägna länder. Det svenska utvecklingssamarbetet utfasas nu i de länder som ansluter sig till EU . Angelägna utvecklingsinsatser i dessa länder kommer att finansieras av länderna själva och genom olika gemenskapsinstrument inom EU. Inom det säkerhetsfrämjande området kommer dock ett begränsat samarbete att fortsätta med de baltiska länderna även efter 2004. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tyngdpunkten i det svenska bilaterala utvecklingssamarbetet förskjuts därmed i östlig och sydostlig riktning. Reformarbetet i har fortsatt hög takt och viljan att engagera sig i internationellt utvecklingssamarbete verkar öka. Även i fortsätter reformeringen. Förutom fortsatta ekonomiska och administrativa reformer finns stora behov att utveckla moderna sociala och hälsorelaterade system. I olika grad finns i samarbetsländerna också behov av stärkt respekt för mänskliga rättigheter, ökad massmediefrihet och minskad korruption. I , och kännetecknas miljösamarbetet av fortsatt långa berednings- och genomförandetider men förbättrade ekonomiska förhållanden i ökar där möjligheterna att genomföra investeringsprojekt i samarbete med utvecklingsbankerna, bl.a. inom ramen för det s.k. NDEP-samarbetet. I finns inom regeringen dock inga tecken på en utveckling i mer demokratisk riktning. Men det finns reformvilja och intresse för kontakter med utlandet på många håll inom det vitryska samhället, såväl bland myndigheter som bland enskilda organisationer, vilket öppnar för samarbete inom flera områden. Befintliga och planerade landstrategier 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 BILAGA 1 Befintliga och planerade landstrategier Befintliga och planerade landstrategier.................................................. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 BILAGA 1 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 BILAGA 1 1.1Befintliga och planerade landstrategier Regionstrategi, 2004 - 2007under beredning Regionstrategi, 2004 - 2006 under beredning Regionstrategi, 2004 - 2006 under beredning 2004 - 2008 under beredning , (DRK) 2007 - 2011 under beredning 2004 - 2008 under beredning Humanitär strategi, 2004 under beredning 2004 - 2008 under beredning 2006 - 2010 under beredning Ny landstrategi under beredning Ny landstrategi under beredning Ny landstrategi under beredning Ny strategi förväntas 2005 2004 - 2006 under beredning 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 BILAGA 1 2004 - 2006 under beredning Strategi - 2006 under beredning 2004 - 2006 under beredning Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 BILAGA 2 Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet............................. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 BILAGA 2 2.1 Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 2000-2003 samt 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 BILAGA 2 2 Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet Tabell 2.1 Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 2000-2003 samt beräknat 2004 FN:s boende och bebyggelsecenter, UN-HABITAT 1 Obligatorisk medlemsavgift baserad på fastställd bidragsskala.