prop · GS032 · 2004-09-16 00:00:00 — Regeringens bedömning: En ny nationell handlingsplan för att före- bygga alkoholskador och en ny nationell narkotikahandlingsplan bör utarbetas. Skälen för regeringens bedömning: Regeringens ambition är att ungdomar inte dricker alkohol under uppväxten. Förutom hälsoproblem och beroende kan alkoholkonsumtion också skapa allvarliga sociala pro- blem. Alkohol finns i stor utsträckning med i bilden då brott begås. beslutade om en nationell handlings- plan för att förebygga alkoholskador. Huvudinriktningen i planen är att stimulera utvecklingen av förebyggande insatser på nivå, var- vid insatser för barn och ungdomar är särskilt viktiga. Avsikten är att stärka både informationen och opinionsbildningen och det lokala före- byggande arbetet. antog regeringens narkotikahandlingsplan för peri- oden 20022005. De narkotikapolitiska insatserna inriktas mot både till- gången till och efterfrågan på narkotika i syfte minska nyrekryteringen till missbruk, förmå fler missbrukare att upphöra med sitt missbruk samt att minska tillgången på narkotika. är för båda hand- lingsplanerna. Regeringen avser att utarbeta en ny nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador och en ny nationell narkotikahandlingsplan. Under genomförandet av de nu gällande handlingsplanerna har en mängd viktiga insatser som rör ungdomar identifierats, bland annat för att utveckla verksamheter för att tidigt upptäcka och stödja utsatta ungdomar och för att förbättra vården av unga missbrukare. Insatser har även gjorts för att stärka information och opinionsbildning riktade till ungdomar samt för att begränsa tillgången till och marknadsföringen av alkohol- drycker. Insatser har vidare gjorts för att stärka alkoholforskningen för att upptäcka vilka dryckesmönster ungdomar uppvisar och stärka det före- byggande arbetet i skolan. Vidare behöver informationsinsatserna om alkoholens risker inriktade mot äldre tonåringar och deras föräldrar stär- kas. Till detta kommer generella insatser som bland annat syftar till att skärpa tillsynen av försäljning av folköl, motverka langning, utveckla drogfria mötesplatser för ungdomar, förstärka ungdomsmottagningarnas roll i det drogförebyggande arbetet och utforma alkohol- och narkotika- policy i föreningslivet och inom idrotten. En del av insatserna har redan genomförts eller påbörjats, medan annat återstår att göra. Skolan är den viktigaste arenan för att förebygga alkohol- och drog- missbruk och andra riskbeteenden. Forskning tyder på att den alkohol- och narkotikaförebyggande verksamheten i skolan måste sättas in i ett brett skolutvecklingsperspektiv för att vara framgångsrik. Folkhälsoin- stitutet och Myndigheten för skolutveckling har tillsammans med , och Svenska Kommunför- bundet utarbetat en plan för insatser som stärker en hälsofrämjande skol- utveckling och förebygga alkoholskador och narkotikamissbruk. Att stärka samarbetet mellan skolan och föräldrarna och mellan skolan och fritidsverksamheten, motverka skolk, utveckla elevhälsans arbete med hälsosamtal och främja att skolan har en tydlig policy i frågor som rör alkohol och narkotika är några av de viktigaste inslagen i skolans pre- ventiva arbete. Vidare är ett förslag om att förstärka inslag om prevention och missbruk i grundutbildningen av lärare under beredning i . En särskild arbetsgrupp har bildats i regi för att få igång det förebyggande arbetet på universitet och högskolor. En serie aktiviteter har inletts, och på flera håll pågår arbetet att utveckla strate- gier för det alkohol- och drogförebyggande arbetet i universitetsmiljö. Även detta arbete bör fortsätta. Det saknas grundläggande kunskap om konsumtionsmönster hos flickor och unga kvinnor samt om effektiva metoder för att förebygga alkoholmissbruk bland dem. Flera kommuner uppger att de har problem med ett ökat drickande bland flickor och unga kvinnor, men saknar red- skap att bemöta det. har därför tillsatt en arbetsgrupp för att försöka hitta verkningsfulla metoder för arbetet med framför allt tonårsflickor på lokal nivå. Detta arbete behöver också fortsätta. Regeringen föreslår i budgetproposition att 200 miljoner kro- nor 2005 tillförs alkohol- och narkotikahandlingsplanerna. Vidare föreslår regeringen en satsning på missbrukarvård kallad Ett kontrakt för livet och att 2005, 2006 och 2007 tillförs detta ändamål. 12.5.3Unga lagöverträdare och brottsoffer Regeringens bedömning: Påföljdssystemet för unga lagöverträdare bör utvecklas så att det får ett pedagogiskt och tydligt innehåll. Det bör utifrån den unga personens behov skapas goda förutsättningar för ett återförande till ett socialt välfungerande liv. Stödet till barn och unga som på olika sätt drabbas av brott bör också förbättras. Skälen för regeringens bedömning: Alltför många ungdomar begår brott eller utsätts för brott. För att motverka detta måste orsakerna till brott bekämpas. Brott begås av människor ur alla grupper och samhälls- kick. Orättvisa, utanförskap, diskriminering, rasism, fördomar, stereotypa könsroller och ekonomiska klyftor skapar grogrund för konflikter och utanförskap, och därmed även för brottslighet. Regeringen avser att komplettera sitt långsiktiga arbete mot dessa mekanismer som driver på brottsutvecklingen med en fortsatt utveckling av rättsväsendet. Målet med detta utvecklingsarbete är att ytterligare förbättra rättsväsendets förmåga att på ett konsekvent och stödjande sätt bemöta såväl unga lag- överträdare som unga brottsoffer. Detta kräver ett fördjupat samarbete mellan polisen, , skolan och andra aktörer. Även generella satsningar på rättsväsendet, såsom regeringens satsning för att öka antalet poliser, är ämnade att skapa förutsättningar för minskad ungdomsbrotts- lighet och för bättre stöd till brottsoffren. En särskild utredare har fått i uppdrag att vidareutveckla påföljdssy- stemet för ungdomar , genom att förtydliga och förstärka innehållet i påföljderna samt föreslå nya påföljdsalternativ (dir. 2002:95). Målet är att förbättra och vidareutveckla påföljdssystemet för unga lag- överträdare så att det får ett pedagogiskt och tydligt innehåll, samt att det utifrån den unga personens behov skapas bättre förutsättningar för ett Prop. 2004/05:2 återförande till ett socialt välfungerande liv. Uppdraget, som skall redo- visas , omfattar bland annat följande: -att förtydliga ansvar för unga lagöverträdare och för- bättra samarbetet mellan berörda myndigheter, -att överväga ett system med en ryggsäck, dvs. en person med sär- skilt ansvar för den unga personen, dels genom kontroll och uppfölj- ning, dels genom samordning av samhällets åtgärder, -att pröva tillämpningsområdet för sluten ungdomsvård, och hur den åtgärdens innehåll kan förstärkas, -att analysera om det skall införas en möjlighet att förena sluten ung- domsvård med skyddstillsyn, och om bötesstraffet kan begränsas för unga lagöverträdare, -att överväga hur medlingen kan få en mer framträdande roll i rätts- processen, samt -att pröva om häktning kan ersättas med andra former av övervakning eller placering när det gäller unga personer. Regeringen avser, bland annat utifrån utredarens arbete, att skapa ett påföljdssystem för unga lagöverträdare som är överskådligt och tydligt såväl för den unga personen som för rättstillämpningen. Att bli utsatt för ett brott är ofta en traumatisk upplevelse som kan ge långvariga fysiska och psykiska återverkningar. Barn och ungdomar har också ofta sämre förutsättningar än vuxna att bearbeta sin situation som brottsoffer. Regeringen vill därför utöka och utveckla stödet till barn och ungdomar som utsätts för eller bevittnar brott. pågår ett arbete med att ta fram en promemoria med en rad åtgärder som syftar till att dels förbättra stödet till barn och ungdomar som på olika sätt drabbas av brott, dels förebygga att barn och ungdomar dras in i krimi- nalitet. 12.6Insatser för att öka ungdomars inflytande och delaktighet i samhället Det är en mänsklig rättighet att delta i och påverka politisk verksamhet. Att medborgarnas möjligheter att påverka den politiska processen skall bli mer jämlika än är därför är ett av målen för regeringens demo- kratipolitik. Som ett led i arbetet med att uppnå det demokratipolitiska målet om jämlika möjligheter för deltagande strävar regeringen efter att ge ungdomar bättre förutsättningar att delta aktivt i och påverka sam- hällslivet. Regeringen har i skrivelsen Demokratipolitik (skr. 2003/04:110) samt i kapitel 13 i denna proposition redovisat de senaste årens utveckling avseende ungdomars möjligheter till delaktighet i och påverkan av den politiska processen. Utvecklingen är mångtydig. I många avseenden har ungdomars möjligheter till deltagande förbättrats. På andra områden finns det behov av ytterligare insatser. Även ett antal av inläggen i den breddade synpunktsinsamlingen på webbsida uttrycker detta. En röst lyder: Det som jag tycker om det politiska arbe- tet som råder i är att det borde finnas mera lokala forum där människor av alla åldrar kan träffas och samtala om det som dem känner är viktigt eller vill förändra eller vara med och påverka om. En annan Prop. 2004/05:2 ungdom säger: Jag tycker också att det borde sitta fler unga i beslutande Det känns inte som äldre tar en på allvar. En tredje varnar för låtsasdemokrati: Visst är det väl trevligt att politikern fun- derar på ungdomars inställning till saker och ting, men när politik för- vandlas till en lekstuga bör man tänka om. Ungdomsråd och liknande är spel för galleriet och saknar mening. De som vill engagera sig politiskt och känner sig manade att påverka, kan göra detta genom att gå med i ett politiskt ungdomsförbund. De som är aktiva och brinner för något inom ett sådant förbund kommer med stor sannolikhet att få inflytande över både det egna förbundet och med lite tur också över det egna partiet. För att ungdomar skall kunna delta och påverka krävs att de har både motivation och kunskap. Detta kan uppnås på många sätt: i skolan och föreningslivet, i kommunala ungdomsråd eller genom deltagande i offentlig debatt. Men det bästa sättet att dels skapa motivation för och dels bygga upp kunskaperna om demokratisk delaktighet är att utöva demokrati i praktiken i den politiska processen: i politiska partier, på offentliga förtroendeposter och genom direkt kontakt och dialog med beslutsfattare. Därför måste ungdomarna släppas in i de rum där demo- kratiska beslut fattas. Detta kan göras genom dels större öppenhet för nya frågor och arbetsformer, dels genom en bättre fysisk tillgänglighet till verksamheterna. Diskriminering på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning eller han- dikapp drabbar även ungdomar. Förekomsten av och mekanismerna bakom strukturer som verkar diskriminerande har hög prioritet för regeringen. I demokratiskrivelsen presenterade regeringen ett antal utvecklingsin- satser och inriktningar för demokratiarbetet. Regeringen avser att, i linje med bedömningarna i demokratiskrivelsen, fortsätta att utveckla sitt arbete för en ökad representation av ungdomar av båda könen i formella beslutande organ, och för ungdomars inflytande över den nationella och lokala ungdomspolitiken. I detta arbete bedömer regeringen att det är av särskild vikt att både enskilda ungdomar och ungdomsorganisationer bereds möjlighet att bidra till regeringens arbete. 12.6.1Ungdomar i beslutande organ Regeringens bedömning: Behovet av insatser för att åstadkomma en bredare ålderssammansättning i kommunala beslutsorgan bör ses över i samverkan med . Kanaler bör skapas för kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan unga förtroendevalda i politi- ken. Ålderssammansättningen i statliga myndighetsstyrelser och kommittéer bör breddas och formerna för rekrytering av och stöd till unga ledamöter utvecklas. Skälen för regeringens bedömning: 2002 utgjorde ungdomar mellan av dem som valdes till kommunalfullmäktige. Andelen ledamöter under har minskat från 2002. Det är av vikt för utvecklingen av det svenska folkstyret att unga människor ges möjlighet att delta i det formella politiska livet på den kommunala och landstings- kommunala, den nationella och den europeiska nivån. Regeringen avser därför att, i samverkan med , se över behovet av insatser för att åstadkomma en bredare ålderssammansättning med jämn könsfördelning i kommunala beslutsorgan. Regeringen avser också att bidra till att skapa kanaler för kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan unga förtroendevalda politiker. Regeringen föreslog i den ekonomiska vårpropositionen före- slagit en höjning med av partistödet enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Syftet är att kompensera för den reella nivåsänkning som skett sedan stödet infördes. Regeringens avsikt med återställandet av nivån på partistödet var bland annat att till- godose partiernas möjligheter att stödja skolningen av nya förtroende- valda inom de politiska ungdomsförbunden. Ur rättvisesynpunkt är det viktigt att statsförvaltningen på ett rimligt sätt återspeglar befolkningen. Både forskning och erfarenhet tyder på att heterogena grupper generellt besitter mer omfattande kollektiv kompe- tens än grupper med mer homogen sammansättning. En heterogen sam- mansättning i beslutande organ medför ökad bredd av kunskaper och erfarenheter, vilket ger möjlighet att förbättra kvaliteten på besluten. Den offentliga sektorn står dessutom inför utma- ningen att klara av kompetensförsörjningen vid stora pensionsavgångar. Det faktum att mer än hälften av samtliga nuvarande ledamöter i kom- mittéer och myndighetsstyrelser kommer att ha uppnått pensionsåldern skapar utmaningar som måste hanteras . Även om många säkert fortsätter att vara aktiva även efter uppnådd pensionsålder, kommer en betydande del av den samlade kompetensen inom statlig myndighetsstyrning och utredningsväsende att försvinna. Det är därför angeläget att yngre människor skolas in i verksamheten , en uppgift som för kvalificerade uppdrag kan ta åtskilliga år. Regeringen avser nu att vidta åtgärder för att öka representationen av yngre ledamöter i kommittéer och myndighetsstyrelser. Regeringen avser bland annat att se över hur formerna för rekrytering av och stöd till unga ledamöter kan utvecklas. Insatserna bör genomföras inom ramen för förvaltningsanslag. Regeringens bedömning: Kapacitet för att löpande kunna genomföra så kallade generationsanalyser bör byggas upp. Skälen för regeringens bedömning: Politiska reformer kan påverka fördelningen av kostnader mellan generationer, och olika generationers betalningsförmåga. Omläggningen av pensionssystemet, avskaffandet av bostadssubventionerna och det reformerade studiemedelsystemet kan nämnas som exempel på genomförda reformer som kan påverka kost- nadsfördelningen mellan generationerna. I flera länder, däribland och , finns kapacitet att analy- sera generationsproblematik, bland annat genom så skallade generations- analyser. I en generationsanalys beskrivs hur varje generation, via skatter och avgifter, bidrar till den gemensamma sektorn samt hur stor del av de Prop. 2004/05:2 gemensamma resurserna som varje generation över livet tar del av. innebär att man kan analysera om det sker en omfördelning mellan olika generationer. I saknas sådana mer omfattande analyser. Ett skäl är att genomförandet av generationsanalyser är resurskrävande. Det är betydelsefullt att genomföra generationsanalyser för att förbättra beslutsunderlagen för fördelningspolitiken generellt. Utgångspunkten för regeringens fördelningspolitik är både utjämning av inkomster och utjämning med hänsyn till olika livssituationer. Den direkta utjämningen av inkomster, ofta kallad vertikal utjämning, betyder att samhället genom olika skattesatser eller transfereringar omfördelar inkomster mellan indi- vider med olika hög inkomst. Principen om utjämning med hänsyn till olika livssituationer eller principen om likvärdig behandling, ofta kallad horisontell utjämning, handlar om utjämning mellan olika grupper (som t.ex. de som har barn respektive de som inte har barn eller de som är sjuka respektive de som inte är det eller de som är omsorgsbehövande respektive de som inte är det). I lämnar regeringen en fördelningspolitisk redogörelse i sam- band med Regeringens ekonomiska proposition. I den fördelningspoli- tiska redogörelsen till ekonomiska vårproposition uppmärk- sammades att ungdomars relativa inkomstutveckling försämrats jämfört med andra grupper. Samma slutsatser redovisas i betänkandet Bokslut över välfärden (SOU 2001:79) där ungdomars välfärdsutveckling analyseras. I utredningen konstateras att ungdomar var en av de samhällsgrupper vars levnadsför- hållanden utvecklades mest negativt under 1990-talskrisen. Även om ungdomar i vissa avseenden tillgodogjorde sig de förbättringar som skedde i slutet av årtiondet var livsvillkoren överlag fortfarande mer pro- blematiska för de unga vid decenniets slutskede än vad de var 1990. Detta gäller i synnerhet ungdomars egen ekonomi och arbetsmarknads- situation. Ökad otrygghet framstår som en annan av decenniets mest framträdande konsekvenser för denna grupp. För att hamna rätt i den fördelningspolitiska ambitionen är det emel- lertid viktigt att inte bara beakta utvecklingen eller den vertikala och horisontella utjämningen utan också analysera omfördel- ningen mellan olika generationer, sett över hela livscykeln. Med bättre kunskap om den omfördelningen kan risken för systematisk och oönskad omfördelning av resurser mellan generationer reduceras. Det är också betydelsefullt att följa upp hur omfördelningen av resurser mellan kvin- nor och män utvecklas i ett långt tidsperspektiv. Regeringen ser starka skäl för att fördelningen av såväl välfärdens förmåner som olika finansieringslösningar för framtidens välfärd bedöms mot bakgrund av fördelningen mellan generationerna. Regeringen avser därför att bygga upp kapacitet för att löpande kunna genomföra genera- tionsanalyser. Analyserna bör i möjligaste mån även belysa fördelningen av resurser mellan kvinnor och män. Insatserna bör finansieras inom ramen för förvaltningsanslag. Metodutveckling för ungdomsperspektiv i beslut Regeringens bedömning: Insatser bör initieras i syfte att utveckla och sprida metoder för att införliva ett ungdomsperspektiv i bered- ningen av ärenden inom statsförvaltningen. Skälen för regeringens bedömning: Det finns ett behov av ökad kun- skap om hur ungdomar påverkas av offentliga beslut och om hur ungdo- mars synpunkter kan tas till vara. Konkreta verktyg som kan användas som stöd vid bedömningar av huruvida ett beslut kommer att ha inverkan på ungdomars livssituation bör tas fram. Myndigheter och departement bör erbjudas förslag på väl fungerande metoder för att hämta in syn- punkter från ungdomar. Metoderna bör utformas med hänsyn till ung- domspolitikens mångfaldsperspektiv (se kap 6.1) och utformas så att de öppnar upp för ungdomar med olika förutsättningar och behov att delta. Regeringen avser att initiera ett utvecklingsarbete som leder till att sådana verktyg tas fram och erbjuds statsförvaltningen. Insatserna bör finansieras inom ramen för förvalt- ningsanslag. 12.6.4Ungdomars inflytande över ungdomspolitiken Regeringens bedömning: Regelbundna forum för dialog med ungdomar och ungdomsorganisationer bör anordnas. Dessa forum bör kunna fun- gera som rådgivande organ till regeringen i frågor av särskild betydelse för ungdomars levnadsvillkor och för den nationella ungdomspolitiken. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har sedan den förra ungdomspolitiska propositionen utvecklat metoder för dialog med ung- domar och ungdomsorganisationer. har arrangerats 1999, 2000 och 2001. anordnades tematiska dialogforum om arbetsmarknad, hälsa och utsatthet, fritid och ungdomarnas organisering samt internationellt samarbete på ungdomsområdet. I arbetet med denna proposition har också en breddad synpunktsin- samling genomförts vid sidan av det normala remissförfarandet, i form av möjligheten att lämna synpunkter via webbplats. Erfarenheterna från verksamheten är goda. Genom syn- punktsinsamlingen har såväl enskilda ungdomar som ungdomsorganisa- tioner givit värdefulla bidrag till regeringens arbete. För att möjliggöra ungdomars inflytande över och delaktighet i den nationella ungdomspo- litikens innehållsmässiga utveckling avser regeringen att, vid sidan om arbetet för ungdomars deltagande i formella beslutande organ, återkom- mande arrangera forum för dialog med ungdomar. Formerna för forumen kommer att utvecklas i samråd med ungdomsorganisationerna. Insatserna genomförs inom ramen för förvaltnings- anslag. 12.6.5Ett växande internationellt engagemang Regeringens bedömning: Möjligheterna för ungdomar att engagera sig i internationellt samarbete bör förbättras. Ett ökat antal svenska ungdomar bör beredas möjlighet att arbeta i internationella organisa- tioner. Ungdomar och ungdomars idéer bör beredas plats i det forum som skapas för dialog om global utveckling. Skälen för regeringens bedömning: Genom internationellt samarbete utbyter svenska ungdomsorganisationer, liksom kommuner och den , erfarenheter och goda exempel med andra länder. Det är angeläget att stödja en demokratisk samhällsutveckling i utveck- lingsländerna via ett stärkt civilt samhälle, samt att skapa levande kon- takter och relationer mellan det civila samhället i dessa länder och i Sve- rige. Här kan ungdomar göra mycket nytta. Regeringen skall därför höja sina ansträngningar för att öka antalet svenska ungdomar som arbetar i internationella organisationer. Med de krav som kommer av en gränslös värld är det viktigt att möj- liggöra för ungdomar att få internationella kontakter och erfarenheter. Möjligheterna till sådana kontakter skall vara tillgängliga för alla ung- domar, oavsett bakgrund och funktionshinder. Ungdomar är engagerade i och vill påverka den globala utvecklingen. Det finns behov av ett forum där ungdomars åsikter och engagemang kan tas till vara. Regeringen avser att skapa ett forum för en levande och aktiv dialog om global utveckling där ungdomar och ungdomars idéer och prioriteringar har en självklar plats. Insatserna för fler ungdomar i internationella organisationer finansieras inom ramen för Regerings- kansliets förvaltningsanslag och inom ramen för utgiftsområde 7 interna- tionellt bistånd. Forumet för dialog om global utveckling finansieras inom ramen för utgiftsområde 7 internationellt bistånd. 12.7Insatser för kultur och fritid för alla ungdomar Kultur- och fritidsverksamheten skapar samhörighet, stärker ungdomars identitet och är kraftfulla verktyg för demokratiskt deltagande och för rätten och möjligheten att uttrycka sig. Kultur, idrott och frilufts- liv har en stor betydelse för ungdomars hälsa och välmående. Regeringen har avsatt ur Allmänna arvsfonden för en satsning för utveckling av barn- och ungdomskultur. Regeringens ambi- tion är att sammanlagt skall avsättas för ändamålet. Medlen bör fördelas till projekt där ideella organisationer med verk- samhet som riktar sig till och involverar barn och ungdomar ges möjlig- heter att själva eller tillsammans med olika kulturinstitutioner lokala och centrala utveckla barn och ungdomars kulturengagemang och eget skapande. avser regeringen därför att särskilt uppmärksamma möjligheterna till kultur och fritidsverksamheter för de ungdomar som av olika anledningar har sämre förutsättningar för deltagande och eget skapande. Regeringen har vidare tillsatt en aktions- grupp för barnkultur med uppdrag att ta initiativ till ett modellsamarbete med ett antal kommuner som etablerat förebildliga former för arbetet med barn och kultur. Genomförandet av satsningen för ungdomsutbyten i EU:s östra gräns- region fortsätter, liksom det så kallade handslaget med idrottsrörelsen. Handslaget innebär att idrottsrörelsen tillförs sammanlagt från överskottet i AB .