prop · GR031d25 · 2004-01-01 00:00:00 — I begreppet inbegrips allt från oförädlad nätkapacitet till hyrda förbindelser avsedda för slutanvändare. Marknaden för nätkapacitet till operatör omsatte , vilket är i paritet med omsättningen . utgörs av försäljning av hyrda förbindelser. Resten utgörs av svart fiber och annan oförädlad nätkapacitet. Marknaden för nätkapacitet och nätverkstjänster till slutkund motsvarar , vilket också motsvarar samma nivå som året innan. Den viktigaste tjänsten, sett i ett ekonomiskt perspektiv, fortsätter att vara hyrda förbindelser även om omsättningen för denna marknad uppskattas ha minskat till . Omsättningen för IP-VPN () som används främst för datakommunikation, men även kan användas till överföring av rösttrafik och video, ökade från till . PTS skall enligt sin instruktion redovisa arten och omfattningen av de klagomål från allmänheten som framförts till teleoperatörer och till myndigheten. Cirka 1 400 klagomål inkom till PTS . Av dessa klagomål gällde 1 045 fast telefoni, 108 mobiltelefoni och 218 Internet. Flertalet klagomål (526 klagomål) rörde fall där kunder ansåg att de anslutits till en förvalsoperatör mot sin vilja. De operatörer som fick flest antal klagomål vad gäller förval var och Tele2, med 41 respektive 38 klagomål. har fått in cirka 900 skriftliga ärenden som rör telefoni eller Internet jämfört med 580 ärenden . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 enskilt största problemet har rört oväntat höga teleräkningar som grundar sig på att konsumentens eller abonnentens telefonnummer varit uppkopplat eller ringt till en betaltjänst. Även PTS har noterat en ökning av klagomål till följd av s.k. modemkidnappningar där konsumentens modem ringer upp ett väsentligt dyrare betaltjänstenummer utan att konsumenten nödvändigtvis märker detta. har haft 504 ärenden som rör köp av mobiltelefoner och 43 ärenden som rör köp av vanlig telefon. Dessutom har 84 ärenden gällt tjänst mobiltelefon som bl.a. omfattar ärenden som rör reparationer av mobiltelefoner, köp av telefonkort och telefonräkningar. PTS redovisar också arten och omfattningen av de klagomål som inkommer till teleoperatörerna. har PTS valt att inhämta information från TeliaSonera (inkl. Mobile), Tele2 (inkl. Tele2 Mobile och ) och . Klagomålen för mobil teletjänst har minskat från 864 klagomål 2001 till 846 klagomål 2002. För telefonitjänst är klagomålen 40 683 stycken. Då TeliaSonera infört ett nytt statistiksystem för telefonitjänst och de olika operatörerna definierar klagomål olika går det inte att jämföra . Utvecklingen på den svenska marknaden har både vad gäller antalet postoperatörer och volymen försändelser sjunkit något jämfört . Antalet postoperatörer uppgick /2003 till 35 postföretag. PTS bedömning är emellertid att alla nuvarande tillståndshavare, med enstaka undantag, bedriver någon form av verksamhet. (publ) (Posten) har fortfarande en särställning på den svenska postmarknaden p.g.a. sin dominans samt åläggandet att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst. Utvecklingen visar att av Posten distribuerade volymer brev har minskat med . (CityMail) har däremot ökat sin volym . Posten har av brevmarknaden och CityMail medan övriga tillståndshavare tillsammans har av den totala brevmarknaden. CityMail utgör i praktiken den enda konkurrenten till Posten på delmarknaden för sändningar. Av den totala brevmarknaden utgörs av enstaka brev medan består av sändningar. PTS bedömning är att CityMails andel av den totala marknaden för sändningar är . Posten är den enda aktören på marknaden som har ett rikstäckande distributionsnät och som därmed erbjuder postservice i hela landet. Avseende riksdistribution av enstaka brev föreligger i princip ingen konkurrens. Däremot råder en viss konkurrens avseende lokalbreven, vilka utgör av all post. Konkurrensen kommer dels från ett flertal förhållandevis små postföretag som endast erbjuder lokal service, dels från ett antal större lokalpostföretag som bedriver verksamhet inom flera angränsande orter. PTS har i sin rapport med postlagstiftningen en utvärdering, gjort bedömningen att det finns ett behov av att se över den nuvarande postlagstiftningen när det gäller bl.a. konkurrenssituationen på marknaden. PTS har i sin granskningsrapport av Posttidningar även gjort bedömningen att Postens prishöjning av tjänsten Posttidningar A inte är rimlig och inte heller är kostnadsbaserad. Posten har fr.o.m. höjt portot för enstaka brev. Portot för ett 20- gramsbrev höjdes från till och denna höjning fick motsvarande genomslag i viktklasserna upp till , således omfattande de prisreglerade viktklasserna upp till . PTS har granskat den genomförda prishöjningen och konstaterat att den skett i enlighet med gällande regler. På delmarknaden för sändningar gör PTS i sin rapport och Konkurrens 2003 bedömningen att prisnivån generellt sett över åren har sjunkit som servicenivån och kvaliteten på tjänsterna har höjts. Prisutvecklingen har fortfarande varit mest gynnsam för kunder som använder tjänsten Ekonomibrev i allmänhet och sändningar till i synnerhet, dvs. för de tjänster där Posten haft konkurrens från CityMail. Enligt tillståndsvillkoren skall Posten tillhandahålla postservice till alla hushåll, företag och organisationer . Ett antal avlägset belägna hushåll har inte daglig postutdelning utan får sin post två till med postväska. Antalet hushåll med begränsad postservice uppgick till 1 187 hushåll enligt PTS. Enligt kvalitetskravet på övernattbefordrade brev inom ramen för den samhällsomfattande posttjänsten skall av de brev som lämnats in för befordran övernatt komma fram och skall komma fram . Mätningar utförda av avseende 2002 visar att av de försändelser som lämnats in för övernattbefordran kom fram över natt och . Motsvarande siffror var respektive . I övrigt är PTS bedömning att Posten inte har vidtagit några åtgärder beträffande brevdistributionen som har gett generella effekter på servicenivån, utan den anses vara minst lika hög som . De till PTS insända klagomålen har varit mycket få . Postoperatörerna skall enligt sina tillståndsvillkor utforma rutiner för klagomålshanteringen. Antalet klagomål och hur de har hanterats skall redovisas till PTS. Postoperatörernas klagomålshantering skiljer sig åt från operatör till operatör i förhållande till verksamhetens omfattning och utdelningsområdets storlek. De privata postoperatörernas klagomålsvolymer har varit mycket små. Posten AB:s (publ) (Posten) dotterbolag tillhandahåller kassaservice i hela landet. Det agerar ombud för ett antal banker och tillhandahåller kassatjänster i lantbrevbäringen och har även särskilda kassaservicekontor. Detta sker i normalfallet , till alla fasta hushåll, företag och organisationer. har ett antal avlägset belägna hushåll emellertid inte haft tillgång till daglig kassaservice. /uppgick antalet hushåll med tillgång till kassaservice två till till 1 187. Detta är en ökning med 68 hushåll jämfört med föregående år. Det totala antalet kassatransaktioner har minskat kraftigt och fortsätter att sjunka med . Den dominerande orsaken till detta är att hushåll och företag väljer andra, billigare och bekvämare former för sina transaktioner. Bankgiro, postgiro, telefonbank och Internet står för en växande del av alla betaltjänster. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Antalet kassatransaktioner som utförs via lantbrevbärare har sjunkit med två tredjedelar . Antalet kassatransaktioner per avlämningsställe skiftar över landet. I glest befolkade områden görs det fler transaktioner per avlämningsställe än i mer tätbefolkade regioner. Genomsnittet för hela landet ligger runt en transaktion per avlämningsställe. De förändringar som har genomförts i servicenätet , då kassaservicen har skiljts ut från övrig verksamhet och drivs i dotterbolaget , har inte påverkat rikstäckningen av kassaservicen. Visserligen påverkar t.ex. en indragning eller flyttning av ett kontor tillgängligheten till kassaservicen för de närmast berörda med åtföljande olägenheter. PTS gör emellertid bedömningen att de alternativa serviceställen som invånarna i städerna hänvisas till finns inom ett sådant avstånd att kassaservicen betraktas som tillgänglig. På landsbygden ersätts indragna serviceställen med lantbrevbäring vilket för flertalet berörda enligt PTS får betraktas som en förbättring från servicesynpunkt. PTS har låtit göra en telefonenkät för att närmare undersöka allmänhetens vanor när det gäller att utföra sina kassatjänster. Den genomfördes och omfattade ett riksrepresentativt urval av 1 019 svenskar i åldern och uppåt. Undersökningen visar att av de tillfrågade går till eller Posten åtminstone en gång för att uträtta ett kassaärende medan aldrig går till Posten av denna anledning. kan det konstateras en klar ökning av antalet tillfrågade som aldrig går till eller Posten för att uträtta kassaärenden. PTS gör i sin rapport och Konkurrens 2003 en försiktig bedömning. De menar att de förändringar som Posten genomfört till följd av den påtagligt sjunkande efterfrågan på kassatjänster, mätt i såväl antalet transaktioner som antalet besök vid serviceställen, sannolikt inte har påverkat tillgängligheten över lag och att servicenivån på kassatjänsterna fortsatt uppfyller de uppställda kraven. har Posten fattat ett beslut om att vidta åtgärder för att uppnå ett nollresultat i kassaserviceverksamheten 2005 med anledningen 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 av underskottet i verksamheten. De åtgärder som vidtas är bl.a. stängningar av kontor, personalneddragningar, prishöjningar och omförhandlade avtal om höjd ersättning från banker. Dessa åtgärder är enligt Posten endast en kortsiktig lösning och kostnaderna kommer trots allt att öka i ett längre perspektiv. 10.6.2 Analys och slutsatser Informationsteknik (IT) Tillgänglighet, tillit och kompetens ger tillsammans goda förutsättningar för en bred användning av informationsteknik i samhället. Inom alla dessa områden har insatser pågått vilket skapat grunden till ställning som en ledande IT-nation. Målet att som första land skall bli ett informationssamhälle för alla uttalades av . Som regeringen redovisade i budgetpropositionen är på god väg att uppnå detta mål med avseende på möjligheten för den enskilde att på ett relativt enkelt sätt utnyttja Internet via telefonnätet. Mer kvalificerade användningar av informationssamhällets tjänster vilka kräver särskild utbildning och utrustning, är dock ännu inte allmänt tillgängliga för den enskilde. Regeringens bedömning är att det ännu är för tidigt att med säkerhet säga om de åtgärder som vidtagits bidragit till att målet ett informationssamhälle för alla är på väg att uppnås. De utvärderingar, den mer systematiska statistiksammanställning och den forskningsbevakning som inletts avses dock efter hand kunna ge underlag för en sådan bedömning. Regeringens bedömning är alltjämt att de åtgärder som vidtas inom ramen för IT- politiken och utbyggnaden av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet kommer att medverka till att informationsteknikens möjligheter utnyttjas på ett aktivt sätt. De problem som regeringen tidigare pekat på när det gäller nedgången i investeringstakten kvarstår dock fortfarande. Eftersom IT-politiken bygger på samverkan med marknadskrafterna får detta påtagliga effekter. I är tillgängligheten till informationstekniken hög. Mer än två tredjedelar av de som arbetar i kan använda dator och Internet på arbetet. Nästan alla hushåll har tillgång till telefoni och tre fjärdedelar av hushållen Det skapar bra förutsättningar för att den elektroniska handeln skall kunna öka. Även bredbandspenetrationen är fortsatt hög och ökade penetrationen . Den, vid sidan om utbildningssektorns insatser och personaldatorreformen, ekonomiskt mest omfattande insatsen inom IT-politiken är det stöd till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet som föreslogs i IT-propositionen. Den sista förordningen i detta stödprogram beslutades av regeringen . Effekten av detta stödprogram, som riktas till kommunerna, är det ännu för tidigt att kunna säkert utvärdera. Man kan dock se en positiv trend avseende antalet upphandlingar och även avseende användandet av stöden till kommuner. Detsamma gäller antalet ansökningar om skattereduktion för höga anslutningskostnader. Beträffande skattereduktionen för höga anslutningskostnader finns det ett samband mellan utbyggnadsläget i kommunen och antalet ansökningar. Vartefter IT-infrastrukturen byggs ut i kommunerna bör därför antalet ansökningar om skattereduktion öka. Det är fortfarande för tidigt att bedöma hur den nya ansvarsfördelningen i för informationssäkerhetsfrågorna har påverkat området som helhet. Regeringen framhåller dock fortfarande att ansvarsprincipen är vägledande och det avgörande informationssäkerhetsarbetet måste utföras av IT-användarna själva. vid PTS har fått en god start och samarbetar redan med flera myndigheter och andra intressenter. PTS har lämnat in ett förslag om ändring i sekretesslagen för att ytterligare kunna underlätta och utveckla verksamheten. Sitic har redan och kommer fortsättningsvis bidra till bl.a. det arbete om ett robust Internet i som PTS har fått i uppdrag att genomföra. kan inte på egen hand säkerställa en tillförlitlig drift av Internet. Politiken för ett robust Internet syftar därför till att, tillsammans med andra Internetintressenter, vidta de åtgärder som är möjliga i . Politiken syftar också till att ta fram information och underlag för bedömning av Internets robusthet i andra avseenden. I är användningen av datorer och Internet i vardags- och arbetslivet utbredd, vilket tyder på att befolkningens grundläggande IT- kompetens är hög. För att främja näringslivets konkurrenskraft och den offentliga sektorns utveckling bör behovet av IT-specialister fortsätta att uppmärksammas. Regeringen bedömer att den utveckling som skett under föregående år och de åtgärder som PTS vidtagit medverkat till att uppfylla de politiska målen. Många insatser syftar till att främja konkurrensen på de olika delmarknaderna vilket är ett viktigt medel för att uppnå målen. På den svenska marknaden finns ett mycket stort antal operatörer som erbjuder tjänster. TeliaSoneras marknadsandelar fortsätter att minska och konsumenterna utnyttjar de möjligheter som införts att välja andra operatörer. Genom den nya lagen om elektronisk kommunikation som trädde i kraft har ett framtidsanpassat ramverk etablerats. Regeringen bedömer att denna nya reglering kommer att ytterligare bidra till en positiv utveckling på marknaden för elektronisk kommunikation, till gagn för såväl näringsliv som konsumenter. Regeringen förväntar sig att konkurrensen på marknaden för abonnemang fortsätter att öka genom tillämpningen av den nya lagen och PTS fortsatta tillsyn på området. Vidare fortsätter utvecklingen och nyttjandet av andra typer av accessnät. Regeringen bedömer att de åtgärder som vidtagits av PTS med syfte att skapa tillgänglighet för personer med funktionshinder till teletjänster i allt väsentligt medverkat till att underlätta för dessa personer att utnyttja olika teletjänster. Regeringens bedömning är att de nationella såväl som de regionala tillstånden för fast yttäckande radioaccess som utdelats kommer att förbättra konkurrensen för anslutning till Internet och möjliggöra en ökad regional mångfald. Regeringens bedömning är att de åtgärder som vidtagits på postområdet har bidragit till att upprätthålla en marknad med en fungerande postdistribution i landet som har medfört att alla har haft tillgång till postservice enligt de mål som uppställts i postlagen. Vidare anser regeringen att de åtgärder som vidtagits av PTS med syfte att skapa tillgänglig- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 het till posttjänster för personer med funktionshinder har bidragit till att underlätta för dessa personer att utnyttja posttjänsterna och att kommunicera med omvärlden. Regeringen bedömer att Posten har uppfyllt åtagandena enligt åliggandet i kassaservicelagen. Därigenom har en god grundläggande kassaservice upprätthållits i hela landet. Ersättningen som har utgått till Posten har bidragit till att trygga tillgången till denna kassaservice. Regeringens bedömning är att de åtgärder som PTS vidtagit i syfte att underlätta för personer med funktionshinder att utnyttja kassatjänster har bidragit till att upprätthålla tillgängligheten för dessa personer. 10.7Förslag till omdisponering av medel inom IT-infrastruktur- satsningen Regeringens förslag: Medel om och som avsatts för skattereduktion för höga anslutningskostnader enligt lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation omdisponeras till att användas av kommunerna för att anlägga IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Skälen för regeringens förslag: beslutade om lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av lokala telenät. Enligt denna avsåg stödet åtgärder som har utförts . De närmare villkoren för stödet framgår av förordningen (2000:1469) om stöd till kommuner för anläggande av lokala telenät. Utformningen av stöden baseras på förslagen i betänkande Kommunstöd till lokal IT-infra- struktur (SOU 2000:68). lämnade i sitt slutbetänkande IT-infrastruktur för stad och land (SOU 2000:11) förslag till stöd till kommuner för anläggande av det ortssammanbindande nätet. Betänkandet remissbehandlades varefter regeringen inrättade stödet genom förordningen 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 (2001:350) om stöd till kommuner för anläggande av ortssammanbindande telenät m.m. Även detta stöd avsåg åtgärder som utförts fram till (utgångstidpunkten är dock i detta fall ). När regeringen redovisade sina förslag i IT- propositionen avsågs stödet till kommuner för anläggande av telenät omfatta tiden fram till utgången av 2004. Sedan propositionen förelades förändrades emellertid förutsättningarna för en snabb bredbandsutbyggnad. Framförallt sjönk marknadsaktörernas intresse väsentligt. beslutade därför att ändra lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av lokala telenät så att stödet avsåg (prop. 2001/02:1, utg.omr. 22, bet. 2001/02:TU1, rskr. 2001/02:125). Regeringen ändrade också tidsperioden i förordningen (2001:350) om stöd till kommuner för anläggande av ortssammanbindande telenät m.m. De båda nätdelarnas utbyggnad samordnas eller sammanfaller normalt. Kommunernas planering av utbyggnaden underlättas därför om regelverket för de olika delarna av nätet överensstämmer så långt möjligt. Förlängningen av tidsperioden för dessa stöd innebar inte någon förändring av den beräknade ekonomiska ramen. har därefter breddat möjligheten till stöd genom kreditering av skattekonto till att avse även anslutning till allmänt tillgängligt stomnät (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:TU1, rskr. 2002/03:69), vilket bl.a. innebar att lagens namn ändrades till lag om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av telenät. Genom lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation kan fysiska och juridiska personer få skattereduktion för höga anslutningskostnader. har förlängt möjligheten till skattereduktion genom att ändra lagen på så sätt att reduktionen ges även vid debiteringen av slutlig skatt på grund av taxering (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:FiU1, rskr. 2002/03:24). I IT-propositionen beräknades en total ram om för stöden till områdesnät och skattereduktionen för höga anslutningskostnader. Av dessa har fördelats till kommunerna för stöd till områdes- nät och omfördelats till ett stöd till kommuner för stomnätsanslutningar. Återstående har reserverats för skattereduktionen för höga anslutningskostnader. Denna har utnyttjats i begränsad omfattning. Totala utfallet uppgår till . Flertalet ansökningar och förfrågningar om reduktionen kommer från sökanden i Norrlandslänen, där man på grund av klimatet endast kan anlägga bredband under en relativt kort säsong. Vartefter stöden till områdesnät börjar utnyttjas kommer en ökad utbyggnad i kommunerna att ske. Sannolikt medför detta att ansökningarna om skattereduktion kommer att öka. För att förbättra situationen för kommunernas bredbandsutbyggnad bör en viss del av de outnyttjade medlen från skattereduktionen för höga anslutningskostnader i stället kunna disponeras av kommunerna för att anlägga IT-infra- struktur. I syfte att stimulera en fortsatt bredbandsutbyggnad föreslår därför regeringen att 250 miljoner och 250 miljoner av de som avsatts för skattereduktionen för höga anslutningskostnader omdisponeras till stöd till kommuner för utbyggnad av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Regeringen föreslår vidare på annan plats i denna budgetproposition att möjligheten för enskilda att söka skattereduktion för höga anslutningskostnader förlängs till utgången av 2005. 10.8Gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet Behovet av ett gemensamt radiokommunikationssystem för samhällsviktiga användare såsom polis, räddningstjänst och ambulanssjukvård har diskuterats . har i tillkännagivanden till regeringen pekat på vikten av att ett gemensamt radiokommunikationssystem som bidrar till medborgarnas trygghet kommer till stånd (rskr. 2000/01:209, rskr. 2001/02:87). Regeringen har tidigare informerat om det betydande utredningsarbete som krävs för att ge beslutsunderlag för regeringen ställningstagande i denna komplicerade fråga. I betänkandet Trygga medborgare säker kommunikation (SOU 2003:10) föreslås att ett gemensamt Betänkandet har remissbehandlats. beslutade regeringen att ge () i uppdrag att i samverkan med utredningen för effektiv ledning (, dir. 2002:78) genomföra en upphandling av ett gemensamt radiokommunikationssystem. Regeringens beslut innebär bl.a. att goda kommunikationsmöjligheter med liknande användargrupper i länder i vårt närområdet skall eftersträvas. Upphandlingen av det gemensamma radiokommunikationssystemet inleddes genom annonsering i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Enligt den tidplan som och upprättat bör upphandlingen kunna avslutas genom avtalstecknande /2004. Utbyggnaden av det gemensamma systemet planeras ske successivt över landet under flera etapper. Den första etappen av införandet av systemet omfattar län, och län där systemet enligt tidplanen skall vara i drift . har genom beslut om tilläggsbudget 1 (prop. 2002/03:100, bet. 2002/03:FiU21, rskr. 2002/03:235) beslutat att ett nytt ramanslag 37:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet på anvisas under utgiftsområde 22 Kommunikationer för att möjliggöra inledandet av en upphandling av ett gemensamt radiokommunikationssystem . Regeringen återkommer i avsnitt 10.10.6 med förslag till om att anvisa medel under anslaget 37:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet för delfinansiering av utbyggnad, driftsbidrag och förvaltning av systemet. Vidare föreslås att godkänner investeringsplan och bemyndigande om ekonomiska åtaganden för investeringen. överlämnade ett förslag till förvaltningsorganisation för det gemensamma radiokommunikationssystemet till regeringen (dnr N2003/4356/IT FoU). föreslår att en ny statlig myndighet bildas med uppgift att svara för utbyggnaden, ägande och berörda leverantörsavtal, förvaltning och utveckling av det gemensamma systemet samt tillhandahålla tjänster till användarna. Myndigheten bör enligt förslaget bildas . När utbyggnaden av det gemensamma systemet är slutförd, vilket planeras inträffa 2009, bör myndigheten 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 kunna integreras i annan befintlig myndighet. Personalbehovet beräknas till cirka tjugo personer under uppbyggnadsfasen 20042009 och till cirka tio personer därefter. Förslaget till förvaltningsorganisation har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen avser att ta ställning till organisationsfrågan . har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende myndigheten inom politikområdet. 10.10.137:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter 1Motsvarar 14 531 tkr prisnivå. 2Motsvarar 14 531 tkr prisnivå.