prop · GS0356 · 2004-12-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:56 En politik för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen presenterar regeringen förslag till mål och utgångspunk- ter för turistpolitiken. Målet för turistpolitiken föreslås vara att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkur- renskraftig turistnäring, som bidrar till hållbar tillväxt och ökad syssel- sättning i alla delar av landet. Turistpolitiken föreslås utgå från två per- spektiv ett näringsfrämjande och ett Sverigefrämjande. Statens roll och uppgifter tydliggörs. Uppgifterna bör primärt avse tre områden: kun- skapsbildning och kvalitetsutveckling, samverkan och samordning samt marknadsföring och marknadsbearbetning. En ny organisationsstruktur för hantering av turistfrågor på nationell nivå föreslås. Delegationens huvudsakliga uppgifter bör övergå till och Verket för näringslivsutveckling. Statens ägarroll i bör bli mer aktiv och bolagets uppgifter tydliggöras. Möjligheterna till förbättrad samordning och en mer utvecklad samverkan mellan de Sverigefrämjande aktörerna, Utri- kesförvaltningen, exportråd, , Myndigheten för utländska investeringar i , samt i utlandet, bör utredas. Ett antal utvecklingsfrämjande åtgärder presenteras. Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Ärendet och dess beredning............................................................... Turismens moderna utveckling......................................... Områden i dynamisk utveckling..................... Trender på marknaden .................................... Perspektiv på hållbart turistiskt företagande... Begrepp och definitioner................................................... Turismens ekonomiska betydelse ..................................... Turistpolitikens genomförande aktörer och strategier ... Andra statliga myndigheter och bolag............ Statens samverkan med turistnäringen ........... Turistnäringen i det svenska näringslivet ....... Organisationer med anknytning till Turistnäringens villkor och behov .................. Näringspolitik och turism ................................................. 4.7Sverigefrämjande, handels- och investeringsfrämjande Turistpolitikens samspel med andra politikområden ........ 4.9Europeiskt och internationellt samarbete på EU-medlemskapet och turism......................... Nordisk ad hoc-grupp för turism .................... En politik för en långsiktigt konkurrens- kraftig svensk Mål för turistpolitiken ....................................................... Utgångspunkter för turistpolitiken.................................... Ett näringsfrämjande perspektiv ..................... Ett Sverigefrämjande perspektiv..................... Statens roll och uppgifter inom turistpolitiken ................. Generella statliga uppgifter inom Prioriterade uppgifter för staten inom tydligare ägarroll ........................................och uppgifter Uppbyggnad ...............av ett nätverk för turismforskning 7.2Utredning om alternativa modeller för ytterligare Utvärdering av Framtidsprogrammet................................ Stärkt samverkan inom Sverigefrämjandet....................... Starka svenska turistiska utvecklingsområden.................. Ökad tillgänglighet till turistattraktioner .......................... Bilaga 1 Sammanfattning av Bilaga 2 Remissinstanserna ................................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1.godkänner det som regeringen föreslår om mål för turistpolitiken (avsnitt 5.1), 2.godkänner det som regeringen föreslår om inriktningen av turistpolitiken (avsnitt 5.2), samt 3.godkänner att avveckla Turistdelegationen (avsnitt 6). 2 Ärendet och dess beredning tillkallade regeringen en särskild utredare med uppgift att genomföra en översyn av turistfrämjandets funktion, organisation och rollfördelning samt att utvärdera måluppfyllelsen. Översynen skulle gö- ras med beaktande av det övergripande målet för turistpolitiken att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring och genomförandet av Framtidspro- grammet strategier för tillväxt i den svenska rese- och turistindustrin. En bedömning skulle även göras av hur jämställdhets- och miljömål be- aktats inom turistpolitiken. Översynen skulle avse Turistdelegationen och samt rollfördelningen och samverkan mellan dessa båda organ. Utredningens betänkande Turistfrämjande för ökad tillväxt (SOU 2004:17), överlämnades till regeringen . En sammanfatt- ning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över all remissinstanser finns i bilaga 2. En sammanställ- ning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr N2004/1929/). Denna proposition har utformats i samarbete med och de gröna. Vi människor är av naturen nyfikna. Vi drivs av en nyfikenhet att se nya platser, träffa nya människor, möta andra kulturer och uppleva spännande miljöer. Detta är själva grunden för vårt resande både då vi väljer att resa privat och när vi reser i vårt arbete. Det faktum att människor världen över reser allt mer, och kommer allt längre då de reser, innebär nya möjligheter för . Tack vare att allt fler har möjlighet att resa ut i världen har också fler möjlighet att se vårt land. I takt med de nya möjligheterna ser regeringen också nya behov. har en livskraftig turistnäring med stor tillväxtpotential. digt möter turistnäringen andra frågeställningar och utmaningar än tradi- näringar. En avgörande utmaning för turistnäringen är att locka kunden att komma till platsen för att konsumera produkten. Turistnäringen har inte möjlighet, som andra exporterande näringar, att flytta produkten till kun- den. Turistnäringen bygger på att ta tillvara det unika med en plats. Detta innebär också att många turistattraktioner, till skillnad från andra nä- ringar, inte kan flytta på sig. Produkten måste istället utvecklas på plats. En framgångsrik turistnäring genererar inte bara arbetstillfällen inom själva turistföretagen utan leder även till viktig näringslivsutveckling, service och sysselsättning inom andra områden. Invånare i turistorter har kortare avstånd till närmaste butik och ett större utbud av annan offentlig service som bibliotek, apotek och banker än invånare på motsvarande orter som saknar turism. Det innebär givetvis att turistnäringen blir extra viktig för många av våra glest befolkade regioner. Vi ser därför en allt viktigare symbios växa fram mellan turistnäringen och det omgivande samhället, såväl på lokal som på nationell nivå. En framgångsrik turistnäring genererar värdefulla arbetstillfällen och ett större serviceutbud. genererar samhällets insatser, inte minst på infrastrukturområdet, avgörande förutsättningar för en växande, kon- kurrenskraftig och innovativ turistnäring. Kraften i denna symbios vill regeringen fortsätta att utveckla. Men konkurrensen är hård. Det krävs ett gott samarbete och en tydlig ansvarsfördelning mellan turistnäringen och olika lokala, regionala och nationella aktörer om skall lyckas växa som turistland. Vi vill att fler svenskar ska resa och se nya platser i vårt land och vi vill också locka fler utländska besökare. Statens och turistnäringens gemensamma arbete för en växande näring bär frukt. Inte minst har Framtidsprogrammet utgjort en viktig grund för det gemensamma arbetet. Det går bra för svensk turism och det finns mycket som talar för att kommer att fortsätta utvecklas som tu- ristland med en långsiktig konkurrenskraftig och innovativ turistnäring. Vårt land har mycket att erbjuda; långa stränder, storslagen fjällvärld, öppna vatten, pulserande stadsmiljöer, levande kulturlandskap och spän- nande historiska miljöer. Vi har ren natur, väl utvecklad infrastruktur och allemansrättens fantastiska möjligheter. Vi är skickliga på att arrangera konferenser, möten och evenemang. Vårt land upplevs som tryggt och säkert. Detta skall vi ta tillvara och fortsätta utveckla. I propositionen tydliggör regeringen sina ambitioner och avsikter samt föreslår insatser för att stärka svensk konkurrenskraft på turistområdet. Genom att intensifiera och samordna samhällets insatser vill rege- ringen stimulera en positiv och hållbar utveckling. Genom att vidareut- veckla såväl målet som arbetet med turistpolitiken kan bli ännu attraktivare och mer känt som turistland. Regeringen fokuserar i propositionen på statens två huvuduppgifter inom turismens område det Sverigefrämjande arbetet med marknadsfö- ring och marknadsbearbetning samt det näringsfrämjande arbetet med syfte att stötta utvecklingen av en konkurrenskraftig och innovativ turist- näring. Behovet av att marknadsföra , både utomlands och mot svens- Prop. 2004/05:56 karna själva är stort. Detta görs bäst genom det av staten och näringen samägda bolaget, . Kvalitativa mark- nadsanalyser skall ge oss en god kunskap om var och hur denna mark- nadsbearbetning bäst gör nytta. Genom att uppdra åt att också inrikta sina krafter på en fort- satt positiv utveckling för turistnäringen vill regeringen understryka be- tydelsen av näringspolitiska insatser med särskild inriktning mot turist- näringen. kan aldrig bli en ny turismmagnet tack vare låga priser. skall konkurrera på annat sätt. Genom att konkurrera med god kvalitet och ett konkurrenskraftigt turistiskt innehåll har vi möjligheter att vinna marknadsandelar på den internationella turistmarknaden. Arbe- tet med att tillmötesgå besökarnas önskemål om service, innehåll och möjlighet till olika aktiviteter måste fortsätta att utvecklas. För att klara detta krävs det en fortsatt kunskapsutveckling och en forskning i fram- kant. överlämnades den senaste turistpolitiska propositionen till . Under de gångna nästan tio åren har utvecklingen av svensk turism och den svenska turistnäringen varit betydande. Regeringen har därför valt att i denna proposition (avsnitt 4) utförligt beskriva denna utveckling. I avsnitt 5 redovisar regeringen sin syn på hur den framtida turistpolitiken skall utformas. Ett nytt mål för turistpolitiken föreslås, utgångspunkterna för politiken läggs fast och statens roll och uppgifter tydliggörs. I avsnitt 6 redovisas regeringens förslag till hur den statliga verksamheten skall organiseras och var ansvaret för de statliga uppgif- terna skall ligga. I avsnitt 7 redovisar regeringen sina bedömningar av angelägna åtgärder för utvecklingen av svensk turism och svensk turist- näring. De förändringar som redovisas i denna proposition förväntas leda till positiva samhällsekonomiska och tillväxtekonomiska effekter. De i av- snitt 6 föreslagna och redovisade organisatoriska förändringarna förut- sätts vara finansiellt neutrala. De åtgärder som redovisas i avsnitt 7 avses finansieras inom befintliga ramar. I ism-begreppet ligger att något utvecklas i en viss riktning, med olika idé- och intresserörelser som pådrivande faktorer. Så kan man också se situationen för resandet , då såväl turismen som aktivitet som de stödjande serviceverksamheterna, genomgick en omfattande funktionell, social och ekonomisk utveckling. lingen stöddes av en mer eller mindre stark turistpolitik, med varierande ekonomiska, sociala, rekreativa och näringspolitiska förtecken. Vilken inriktning politiken än har haft har den avsett att främja inno- vationer och nytänkande. övervägde de sociala aspek- terna, och de statliga insatserna fokuserades på balansen mellan arbetstid och fritid, vilket resulterade i den första semesterlagen. var den offentliga sektorn stark och infrastrukturella satsningar resulte- rade bland annat i en kraftig utbyggnad av kommunikationer, stugområ- den och båthamnar. har den idéburna politiken, med konsumenten och resenären i centrum, tonats ner och ersatts med ett närings-, företags- och exportfokus. Det statliga främjandet vill kombinera en dynamisk näringsutveckling med information om och marknadsföring av som resedestination. Turismen ur ett organisatoriskt och offentligt perspektiv Tiden till 1920 präglades av industrialisering, internationalisering och nationalromantik. Folkrörelser bildades kring nykterhet, arbetarfack, idrott och frikyrka. Infrastrukturutbyggnad av järnvägar och telefonledningar skedde i snabb takt. Länder konkurrerade genom att profilera sig och visa upp sina produkter. Företagen i resebran- schen arbetade för att locka besökare till . bildades () av en grupp veten- skapsmän i . Förebilden fanns i alpina föreningar i bland annat , , och . Känn ditt land myntades ti- digt som föreningens motto och blev basen för spridning av idéer och Sverigekunskap. bildades som en sammanslut- ning av järnvägar, rederier, hotell och restauranger och under medverkan av . Det huvudsakliga syftet med förbundet var att öka turistströmmen till genom att skapa en gemensam och stark exponering av i utlandet. tog förbundet initiativ till bildandet av lokala turisttrafikföreningar i olika delar av landet. Syftet var att öka intresset för lokala intressenter att delta i arbetet med turisttra- fiken. Efter slut tog det internationella resandet fart. För- bättrad levnadsstandard för vissa grupper i samhället och kommunika- tionsmedlens utveckling var pådrivande faktorer. ökade kon- kurrensen och nya former av resande tog form, t.ex. sällskapsresor. Tiden präglades av ekonomisk oro och den internationella lågkonjunktur som påbörjades satte tydliga spår i resandet, även i . fick den svenska turistpolitiken en mer social inriktning. Fördelningen av arbetstid och fritid diskuterades, liksom friti- dens användning. trädde den första semesterlagen i kraft vilken föreskrev två veckors lagstadgad semester. Året därpå tillsattes , som skulle vara statens rådgivande organ i frågor som rörde fritidens utnytt- jande för friluftsliv. Medel ur Friluftsfonden anslogs för semesteranlägg- ningar, vandrarhem, fritidsreservat, semesterhem för husmödrar m.m. Efter slut förändrades inställningen till turism i . Turismen uppfattades bl.a. som ett medel att få in utländsk valuta, särskilt amerikanska dollar. Detta ledde till att regionala och cen- trala organ i kom att intressera sig för resandet från utlandet och till att turisttrafikutredning tillsattes. Organisationerna började även producera information och aktiviteter för den inhemska marknaden. Perioden efter kännetecknades av planering och till- växt. Den offentliga sektorn var stark och engagerade sig i utvecklingen av turism och rekreation. Kvinnors och mäns välfärd stärktes. Bilen fick sitt genombrott. byggdes mer än 400 000 sommarstugor och försäljningen av fritidsbåtar och ökade. Resandet internationaliserades och charterresandet, en resandeform som blev ekonomiskt tillgänglig för många kvinnor och män, växte. Fri- tiden blev en stark konsumtions- och industribas och drivkraften var ak- tiviteter i det fria. kom den första strandlagen som såg till friluftslivets behov av badstränder. tillsattes en strandutredning med uppdrag att se över hela lagstiftningen både med hänsyn till strändernas skydd och an- vändningen av stränder till bad- och friluftsliv. Från och med nu var miljöfrågorna etablerade på turistområdet. Bland förslagen fritidsutredning ingick att utnyttja kommu- ners och regioners planerings- och samordningsfunktioner för att stödja utvecklingen av anläggningar för friluftslivet. Utredningen ledde till att bildades . genomfördes en ändring i kommunallagen som gav kommunerna tillåtelse att uppföra och driva turistanläggningar. tog regeringen initiativ till en föregångare till i utlandet (NSU). Då bildades Sverige- kollegiet, Kollegiet för Sverigeinformation i utlandet, omtalat som In- formationskollegiet, med uppgift att samordna de ledande Sverigefräm- jarorganisationerna kring en gemensam främjandestrategi. tog miljödebatten fart. Bilismen ifrågasattes liksom turistnäringens användning av mark och andra resurser. Ekono- min stagnerade och turistnäringens expansion avstannade. lades utredningsbetänkandet Turism och rekreation i (SOU 1973:52) fram. Utredningen ledde till att en rekreations- beredning inrättades som skulle svara för samordning och planering av de statliga insatserna för turism och rekreation i ett tjugotal angivna pri- mära rekreationsområden. Utredningen ledde dessutom till att turistråd bildades vilket ersatte . ristrådet var en stiftelse ägd av staten, och . Dess uppgift var att främja marknadsföringen av turism till och i . inrättades turismutbildning vid tre högskolor, i , och . lades rekreationsberedningen ned och arbetsuppgifterna för- des över till turistråd. Enligt de nya stadgarna hade nu Turistrå- det samordnings- och planeringsuppdrag, marknadsföringsuppdrag och ett socialt uppdrag gällande breda folkgruppers möjligheter till turism och rekreation. De statliga initiativen följdes av motsvarande satsningar regionalt, och regionala och lokala turistorganisationer i hela landet förstärkte sin verk- samhet. gjordes viktiga infrastrukturinvesteringar. tog ekonomin fart igen och resandet ökade. Tjänste- sektorn, och turistnäringen som en del av denna, utvecklades i snabb takt. Turistpolitiken fick en allt mer näringspolitisk inriktning och fokuserade i högre grad på turismen som en ekonomi- och exportfrämjande aktivitet. Lågkonjunktur i och andra länder drabbade både affärs- och pri- vatresandet . Turistnäringens branschorganisationer gick samman i en gemensam organisation, , , i syfte att bli starkare i sina ansträngningar att ta sig ur den besvärliga situ- ationen. Efter politiska diskussioner om statens engagemang i turistfrågor be- slutade 1992 att avveckla turistråds verksamhet. Sta- tens insatser skulle enligt beslutet inriktas mot att påverka Sverigebilden utomlands, genom att sprida allmän utlandsinriktad Sverigeinformation, och att bistå med exportfrämjande marknadsföringsinsatser som skulle komma turistnäringen i sin helhet till godo. De statliga medlen för dessa ändamål skulle disponeras av en myndighet. bildades den nya myndigheten för Sverigebilden med uppgift att upphandla tjänster med inriktning på marknadsföring utomlands av som turistland. Året därpå fick myndigheten även uppdraget att informera om som investeringsland. Långsiktig kunskapsuppbyggnad, ansvar för turiststatistik, internationella kontakter, beslut i bidragsärenden samt främjande av handikappades behov ingick också i myndighetens uppgifter. startade företag och organisa- tioner ett bolag, . Bland annat drevs projektet , som tillhandahöll informations- och marknadsföringstjänster för att utveckla resandet till och i . Sta- tens upphandling av marknadsföringstjänster gjordes främst från bolaget. Efter förslag i den turistpolitiska propositionen (prop. 1994/95:177 Tu- ristpolitik) tillsattes en utredare med uppdrag att ta fram underlag för en särskild myndighet inom turistområdet. startade myn- digheten Turistdelegationen och marknadsföringsbolaget sin verksamhet. Det sistnämnda är till hälften ägt av staten och till hälften av turistnäringen. Tillväxttakten i det internationella resandet förväntas ligga , enligt (). , och beräknas öka sin turism snabba- re än och . Trots detta väntas behålla sin ställ- ning som ledande mottagarregion. En förklaring till det ökande resandet är att turistnäringen har en så central plats i dagens moderna ekonomi. Ekonomins globalisering skapar en växande efterfrågan på resetjänster, en efterfrågan som är sammansatt och baserad på många olika behov. Fler internationella företag och ökad internationell handel skapar sociala nätverk som driver på resandeut- vecklingen. Det är en stor utmaning för den svenska turistnäringen att hävda sig i den internationella konkurrensen. För att klara detta måste näringen ar- beta strategiskt med utvecklingsfrågor inom både sådana områden som rör företagens interna och externa produktvillkor och inom sådana områ- den som rör den globala affärsarenans dynamik och växlingar. Ett sådant strategiskt arbete har påbörjats i Framtidsprogrammet strategier för tillväxt i den svenska turistnäringen. Den process som ledde fram till Framtidsprogrammet innebar en stabil förankring av de grundstrategier som gäller för turistnäringens utveckling bland de aktörer som deltog i arbetet, , svenska rese- och turistindu- strins bransch- och samverkansorganisationer, företag verksamma i tu- ristnäringen samt företrädare för det nationella turistfrämjandet. Särskilda större utvecklingsinsatser för turistfrämjandet har såväl som Turistdele- gationen tilldelats extra medel för projekt inom strategiskt viktiga ut- vecklingsområden. En del projekt har varit fleråriga och i flera fall har projekten också medfinansierats med medel från EU, andra offentliga aktörer och rese- och turistindustrin. Bland projekten finns följande: 1996: Extra anslag om till . Medlen var avsedda för utvecklande av Informa- tionsteknik inom turistsektorn. Krav på delfinansiering från tu- ristnäringen. 1996: Extra anslag i Sysselsättningspropositionen om till . Medlen var avsedda för Internationell marknadsföring av som turistland. Krav på delfinansiering från turistnäringen. 1997: Extra anslag i Sysselsättningspropositionen om till Turistdelegationen. Medlen utgjorde statens delfinansi- ering i ETOUR, turismforskningsinstitut i . Projektet startade och de statliga medlen skicka- des via Turistdelegationen. 1998: för fyra olika turistiskt inriktade pro- jekt inom ramen för det s.k. 500-miljonersprogrammet. För tre av projekten ansvarade (19,6 mil- joner kronor). i ansvarade för det fjärde (). 2000: Extra anslag om till och länsstyrelser. Medlen var den statliga finansie- ringen i Kortsemester i , som drevs av . 2000: Extra anslag om till . Medlen utgjorde delfinansiering i Visit . 2001: Extra anslag om till . Medlen var avsedda att stärka turistnäringens ut- veckling inom regionalpolitiskt prioriterade områden. Krav på delfinansiering från turistnäringen. 2001: Medel till Turistdelegationen om avse- ende stöd till den fortsatta verksamheten vid ETOUR. 2002: Extra anslag i propositionen En politik för tillväxt och livs- kraft i hela landet (prop. 2001/02:4) om till . Medlen används för marknads- föring av varumärket . 2002: Extra anslag i propositionen En politik för tillväxt och livs- kraft i hela landet (prop. 2001/02:4) om till Turistdelegationen. Medlen används för att öka innovationskraf- ten i turistnäringen och främja turismforskning. Programmet av- slutas . Turistdelegationen och har också fått projektmedel av mindre omfattning, t.ex. för arbetet med Riktade studier (1998), Polenundersökning (2001), Baltic 21 (2002) och Turismens betydelse en studie av Glasriket, Fjäll och Icehotel i (2004). Turistdelegationen har mottagit samman- lagt ca och har mottagit ca , tillsammans ca utöver ordinarie anslag. Ordinarie anslag uppgår totalt : till för Turistdelegationen och för . I propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118) föreslog regeringen dels att skulle tilldelas 20 miljoner kro- nor för perioden 20022004 för att utveckla och marknadsföra varumär- ket Fjällvärlden, dels att Turistdelegationen skulle tilldelas 33 miljoner kronor för att genomföra ett program för ökad innovationskraft i turist- Prop. 2004/05:56 näringen samt för att främja turismforskning. godkännande av fick Rese- och Tu- ristråd AB av regeringen i uppdrag att påbörja sitt program . Enligt uppdraget skulle Turistdelegationen först formulera ett pro- gram för godkännande av regeringen. Programmet (Innovationspro- grammet) godkändes och pågår till . Fokus i Innovationsprogrammet är ställt på att identifiera processer som ska leda till ökad innovationskraft inom turistnäringen samt främ- jande av turismforskning. Framtidsprogrammet har varit en viktig vägvisare för innovationspro- grammet.