prop · GR03122 · 2004-03-15 00:00:00 — Som Lagrådet noterat torde representativiteten för ledamöterna i arbetstagarrådet få betydelse endast då arbetstagarrådet efter beslut om att inleda eller återuppta avtalsförhandlingar skall utgöra förhandlings- delegation. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 1 b andra stycket. Den behandlas i avsnitt 5.8.2. Enligt paragrafen skall arbetstagarrådet en gång pröva om dess sammansättning skall förändras på grund av förändringar inom europa- bolaget, dess dotterbolag och filialer. Detta gäller om inte parterna avtalat om något annat. Om t.ex. verksamhet tillkommit eller upphört i någon EES-stat eller om antalet arbetstagare förändrats så att arbetstagar- rådet bör ges en annan sammansättning, skall prövas om ett nytt arbets- tagarråd skall utses. avgör alltså självt om det skall ges en ny sammansättning. För att arbetstagarrådet skall kunna göra denna prövning, måste europabolaget tillhandahålla de uppgifter som arbetstagarrådet behöver för att ompröva sin sammansättning. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 1 f. Den behandlas i avsnitt 5.8.2. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 1 c och d. behandlas i avsnitt 5.8.2. Paragrafen reglerar dels att det skall utses ett arbetsutskott om högst tre ledamöter när detta är lämpligt med hänsyn till rådets storlek, dels att ett sådant utskott fastställer sin egen arbetsordning. Det framgår inte av direktivet hur stort ett arbetstagarråd skall vara för att ett arbetsutskott skall inrättas. Med hänsyn till hur ett arbetstagarråd skall sammansättas måste det emellertid alltid bestå av minst tio Ett arbetstagarråd kan bestå av färre än tio ledamöter enbart i de fall då arbetstagarna i någon eller några delar av koncernen inte utser Det är rimligt att anta att det är först om det i rådet finns betydligt fler än tio ledamöter som det skall inrättas ett arbetsutskott. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. I paragrafen regleras i vilka frågor arbetstagarrådet har rätt till informa- tion och samråd. Bestämmelsen motsvarar direktivets referens- bestämmelse del 2 a. Den behandlas i avsnitt 5.8.3. rätt till information och samråd är begränsad till frågor som rör europabolaget, dess dotterbolag och filialer i någon annan EES-stat än den där europabolaget har sitt säte och till frågor som faller utanför beslutsbefogenheterna för de beslutsfattande organen i någon enskild EES-stat. Lagrådets synpunkter har behandlats i avsnitt 5.8.3. Nationella regler för information och samråd skall tillämpas parallellt med reglerna om arbetstagarinflytande i europabolag och påverkas alltså inte av att 3654 §§ blir tillämpliga. För de frågor som faller utanför direktivets reglering skall alltså enbart reglerna i medbestämmandelagen gälla. Paragrafen motsvarar direktivets definitioner av information och samråd i artikel 2i och 2j. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5.8.3. Information och samråd skall ske innan beslut fattas av europabolaget. Innebörden av reglerna är att europabolaget skall informera arbetstagar- rådet särskilt i sådana frågor som omnämns i 47 och 48 §§. Informatio- nen skall ges , med ett innehåll och på ett sådant sätt att arbetstagarrådet kan göra en bedömning av eventuella konsekvenser samt, när detta är lämpligt, förbereda samråd med europabolaget. Samråd skall ske på grundval av den tillhandhållna informationen så att arbetstagarna ges möjlighet att lämna synpunkter på planerade åtgär- der och så att deras synpunkter kan beaktas i bolagets beslutsprocess. Vilka bolag som skall beröras av frågorna för att omfattas av informa- tions- och samrådsförfarandet regleras i 45 §. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 2 b. Den be- handlas i avsnitt 5.8.4. Enligt första stycket har arbetstagarrådet rätt till minst ett möte för information och samråd med europabolaget. Parterna kan dock träffa avtal om fler möten. Om sådana omständigheter som avses i 48 § in- träffar skall ytterligare möten hållas om så begärs. Enligt andra stycket skall europabolaget förse arbetstagarrådet med vissa handlingar inför mötet. I tredje stycket räknas de frågor upp som skall behandlas vid mötet. En motsvarande bestämmelse finns i 29 § lagen om europeiska före- Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 2 c. Den be- handlas i avsnitt 5.8.4. Enligt första stycket skall europabolaget lämna information till arbets- tagarrådet om särskilda omständigheter som påverkar arbetstagarnas intressen i betydande utsträckning. Information skall lämnas och före beslut. Enligt andra stycket har arbetstagarrådet eller arbetsutskottet rätt att begära ytterligare möten, utöver dem som skall ske enligt 47 §, med europabolaget om sådana omständigheter som särskilt påverkar arbets- tagarnas intressen. Enligt tredje stycket skall europabolaget om det överväger att inte handla i enlighet med den uppfattning som arbetstagarrådet framfört, ge detta tillfälle till ytterligare ett möte. Vid detta möte skall parterna för- söka nå enighet. Bolaget har dock kvar sin behörighet att fatta beslut. Regler för arbetstagarrådet och arbetsutskottet Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 2 f. Den behandlas i avsnitt 5.8.5. Kostnaderna för experthjälpen skall enligt 54 § bäras av europabolaget. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 2 d andra stycket och 2 h sista stycket. Se även avsnitt 5.8.6. eller arbetsutskottet har rätt att på europabolagets bekostnad sammanträda enskilt inför möten med bolaget. Arbetstagar- rådet har rätt att sammanträda enskilt en gång utöver de samman- träden som sker i anslutning till möten med europabolaget. Bestämmel- sen är ett utnyttjande av möjligheten att fastställa särskilda budget- bestämmelser för arbetstagarrådets verksamhet. En motsvarande bestämmelse finns i 32 § lagen om europeiska före- tagsråd. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del . Den behandlas i avsnitt 5.8.5. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 2 e. Den behandlas i avsnitt 5.8.5. Enligt bestämmelsen skall ledamöterna i arbetstagarrådet underrätta representanter för arbetstagarna i bolagen och filialerna om innehållet och resultatet av informations- och samrådsförfarandet. Det är represen- tanter ute på de olika arbetsplatserna som skall informeras i de fall när dessa inte är ledamöter i arbetstagarrådet. Någon möjlighet att, med förbehåll om tystnadsplikt, vidarebefordra sekretessbelagda uppgifter finns inte enligt denna paragraf. En motsvarande bestämmelse finns i 33 § lagen om europeiska före- tagsråd. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del . Den behandlas i avsnitt 5.8.5. När arbetstagarrådet har funnits skall det pröva om det skall inledas förhandlingar om ett avtal om arbetstagarinflytande. Arbetstagar- rådet har alltså en rätt att förhandla om ett avtal om arbets- tagarinflytande i europabolaget. Europabolagets skyldighet att ingå i förhandlingar kan utläsas av 20 §. Om parterna är överens är det inget som hindrar att förhandlingar inleds och att ett avtal träffas innan fyraårsperioden gått ut. Om förhandlingar inleds och förhandlingsperioden löper ut utan att något avtal ingås skall 3663 §§ vara tillämpliga på samma sätt som före förhandlingarna. Bestämmelsen motsvaras av direktivets referensbestämmelse del 2 h. Se även avsnitt 5.8.6. Av bestämmelsen framgår att europabolaget skall bära kostnaderna för att arbetstagarrådet och arbetsutskottet skall kunna utföra sina uppgifter på lämpligt sätt. Härmed avses även kostnader för experter (se 49 §). En motsvarande bestämmelse avseende förhandlingsdelegationens kostnader finns i 27 §. Paragrafen har utformats med beaktande av synpunkter från Lagrådet. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 3 a. Den behandlas i avsnitt 5.8.7. Av bestämmelsen framgår att arbetstagarna i europabolaget, när detta bildas genom ombildning, har rätt till medverkan i minst samma omfatt- ning som de hade före ombildningen. Angående vad som avses med samma omfattning eller samma nivå se kommentaren till 31 §. Om bolagsledningen väljer samma organisationsmodell för europabolaget, som var tillämplig i det nationella bolaget, kan medverkanssystemet överföras till europabolaget. Ett bolags säte får inte flyttas från en EES-stat till en annan i samband med ombildningen, förordningen artikel 37.3. Detta innebär att enbart svenska bolag är föremål för regleringen i denna paragraf. För svenska bolag gäller den monistiska organisationsmodellen. Om bolagsledningen väljer en dualistisk organisationsmodell för europabolaget följer av regleringen att medverkan bör införas så att arbetstagarna får en större andel ledamöter i tillsynsorganet än vad de hade i det svenska bolagets styrelse. Ökningen av andelen ledamöter skall göras för att arbetstagarnas rätt till medverkan skall få motsvarande kvalitativa betydelse i europabolagets tillsynsorgan som deras rätt till styrelse- representation hade i det svenska bolaget. Det finns inte några allmän- giltiga principer för hur mycket arbetstagarledamöternas andel behöver ökas för att ge samma grad av medverkan. Denna frågeställning har behandlats i avsnitt 5.8.7 och 5.7.2. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 3 b första stycket. Se även avsnitt 5.8.7. Om rätt till medverkan skall gälla i europabolaget har arbetstagarna i detta bolag rätt till samma andel arbetstagarrepresentanter i aktuellt bolagsorgan som arbetstagarna hade i det av de deltagande bolagen som hade den högsta andelen arbetstagarmedverkan. Detta gäller när europabolaget bildas i form av dotterbolag eller holdingbolag eller genom fusion och rätten utövas genom att välja eller utse ledamöter. När medverkan i stället skall utövas genom att ledamöter föreslås eller avvisas, har arbetstagarna i motsvarande fall rätt att föreslå eller avvisa samma andel kandidater till val av ledamöter i aktuellt bolagsorgan. Vid bedömningen av vad som är samma andel är det i båda fallen en rent matematisk beräkning av andelen ledamöter som skall överföras till europabolaget. Om t.ex. ett av de deltagande bolagen är ett tyskt bolag, där arbetstagarna har rätt att utse hälften eller en tredjedel av ledamöterna i tillsynsorganet skall denna andel införas i europabolaget, om inget annat av de deltagande bolagen har en högre andel. När det förekommer olika former för medverkan i de deltagande bolagen skall formen för medverkan beslutas i enlighet med 35 §. I vilket organ medverkan skall införas är beroende av vilken organisationsmodell som skall tillämpas. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 3 b tredje stycket. Se även avsnitt 5.8.8. Om arbetstagarledamöter skall utses till något av europabolagets organ, skall arbetstagarrådet enligt första stycket fördela tillgängliga arbetstagarplatser mellan arbetstagarna i de olika EES-staterna. Fördelningen skall ske proportionellt i förhållande till hur många arbetstagare europabolaget, dess dotterbolag och filialer sysselsätter i de olika EES-staterna. Om en proportionell fördelning skulle leda till att arbetstagarna i någon eller några av EES-staterna inte får minst en plats, skall en plats undantas enligt andra stycket. En proportionell fördelning skall då i stället göras av alla tillgängliga platser utom en. Den undantagna platsen skall sedan tilldelas arbetstagarna i den stat där europabolaget skall ha sitt säte om inte dessa arbetstagare fått någon plats genom den proportionella fördel- ningen. Om arbetstagarna i säteslandet redan fått en plats, skall den undantagna platsen i stället tilldelas arbetstagarna i den av staterna som har flest anställda i dotterbolag eller filialer och som inte tidigare fått någon plats. En proportionell fördelning kan ske enligt följande. Antalet anställda i var och en av de EES-stater där europabolaget, dess dotterbolag och filialer har anställda beräknas för varje stat för sig (d), divideras med antalet anställda i alla EES-stater (h) och multipliceras med antalet till- gängliga platser (x). En avrundning får sedan ske på lämpligt sätt beroende på det antal platser som är tillgängliga. Paragrafen har inte någon motsvarighet i direktivet. Se även avsnitt 5.8.9. När ett europabolag skall ha sitt säte i , skall arbetstagarrådet utse ledamöter från de stater som inte har nationella system för hur dessa ledamöter skall utses. Paragrafen har inte någon motsvarighet i direktivet. Se avsnitt 5.8.9. Ledamöter till de platser i europabolagets organ som tilldelats arbets- tagare i svenska enheter, skall utses av de arbetstagarorganisationer som utser ledamöter i övrigt enligt 39 eller 40 §. Fördelning mellan olika arbetstagarorganisationer skall ske efter samma mönster som övriga för- delningar mellan organisationerna enligt denna lag. Organisationerna får avtala om en annan fördelning. De får även avtala om att avstå från att utse ledamöter och i stället överlåta rätten att utse ledamöter till arbets- tagarrådet. Paragrafen har inte någon motsvarighet i direktivet. Se avsnitt 5.8.9. Den som utser ledamöter skall även bestämma mandattidens längd. En motsvarande bestämmelse finns i 10 § styrelserepresentationslagen. Paragrafen motsvaras av direktivets referensbestämmelse del 3 b tredje stycket. Se avsnitt 5.8.10. När rätten till medverkan består i en rätt att föreslå eller avvisa leda- möter är det arbetstagarrådet som gör detta. Paragrafens första stycke motsvarar direktivets referensbestämmelse del 3 b sista stycket. Den behandlas i avsnitt 5.8.11. Enligt första stycket skall arbetstagarledamöter ha samma rättigheter och skyldigheter som de ledamöter som företräder aktieägarna. Vilka regler som gäller i detta avseende regleras genom bolagsrätten. I andra stycket finns en särskild jävsregel för arbetstagarrepresentanter i europabolagens förvaltnings- eller tillsynsorgan. Sådana ledamöter får inte delta i behandlingen av frågor som rör kollektivavtal eller strids- åtgärder eller andra frågor där arbetstagarrådet eller en arbetstagar- organisation har ett väsentligt intresse som kan strida mot europa- bolagets. Bestämmelsen har sin motsvarighet i 11 och 14 §§ styrelserepresenta- tionslagen. Arbetstagarrepresentanterna kan i frågor som omnämns i andra stycket inte anses ha ett sådant individuellt intresse att de är förhindrade att delta i handläggningen på grund av associations- rättsliga jävsregler. Vid styrelserepresentationslagstiftningens tillkomst gjorde dock lagstiftaren bedömningen att frågor av detta slag borde vara jävsgrundande för arbetstagarledamöter (se prop. 1972:116, 1975/76:166 och 1987/88:10). Arbetstagarledamöter får inte heller delta i beslut om verksamhetens mål och inriktning om företagets verksamhet är av sådan natur eller har ett sådant ändamål som avses i 3 §. Detta följer av att lagens tillämp- ningsområde inte omfattar dessa frågor. Paragrafen har inte någon motsvarighet i direktivet. Den behandlas i av- snitt 5.8.11. Av bestämmelsen framgår att en av arbetstagarledamöterna får närvara och delta i överläggningarna när ett ärende, som senare skall avgöras av det organ i vilket arbetstagarna har representanter, bereds av särskilda ledamöter eller befattningshavare i bolaget. Bestämmelsen har sin motsvarighet i 13 § styrelserepresentationslagen (se prop. 1987/88:10 s. 200201). Paragrafen har ingen direkt motsvarighet i direktivet. Den behandlas i avsnitt 5.9. Av första stycket följer att arbetstagarnas förhandlingsdelegation och arbetstagarrådet är juridiska personer. Av andra stycket följer att för- handlingsdelegationen upphör att finnas till när ett arbetstagarråd inrättats. Av ett protokoll eller en annan handling kan framgå när förhandlings- delegationen respektive arbetstagarrådet blivit inrättad, vilka som är ledamöter och hur många arbetstagare dessa företräder. Att förhandlings- delegationen och arbetstagarrådet inom sig utser behöriga firmatecknare kan vara viktigt, bl.a. med hänsyn till de korta preskriptionsfrister som gäller. Paragrafen motsvarar direktivets artikel 10. Se även avsnitt 5.10. De arbetstagarrepresentanter som är verksamma enligt denna lag skall vara tillförsäkrade samma skydd som nationell lagstiftning och praxis ger arbetstagarrepresentanter. Genom paragrafen görs vissa regler i lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen (förtroendemannalagen) tillämpliga för arbetstagarrepresentanter som vanligtvis utför sitt arbete i och som utför uppgifter enligt denna lag. Hänvisningen till dessa bestämmelser utesluter givetvis inte att hela lagen i och för sig kan bli tillämplig, om förutsättningarna härför är upp- fyllda. Den som är utsedd av en lokal kollektivavtalsbärande arbetstagar- organisation omfattas direkt av förtroendemannalagen, när organisatio- nen har underrättat arbetsgivaren om uppdraget (se 1 § förtroende- mannalagen). Hänvisningen till 3 § första stycket förtroendemannalagen innebär att arbetsgivaren inte får hindra en ledamot i förhandlingsdelegationen eller arbetstagarrådet från att fullgöra sitt uppdrag. Hänvisningen till 4 § samma lag avser rätten att under och efter uppdraget behålla samma vill- kor som om arbetstagaren inte haft något uppdrag. Vidare omfattas reglerna om rätt till ledighet och betalning under ledigheten i 6 och 7 §§. All ledighet som avser verksamhet i en förhandlingsdelegation eller ett arbetstagarråd får anses röra den egna arbetsplatsen. Hänvisningen till 8 § avser företrädesrätt till fortsatt anställning vid uppsägning på grund av arbetsbrist och permittering. Motsvarande bestämmelse finns i 37 § lagen om europeiska företagsråd (se prop. 1995/96:163 s. 50 och 71). Därutöver finns rätt till ledighet för utbildning enligt 51 § i de fall europabolaget har sitt säte i . Paragrafen motsvarar direktivets artikel 8.1. Se även avsnitt 5.11. Första stycket gör det möjligt för europabolaget eller de deltagande bolagen att besluta om tystnadsplikt, om det är nödvändigt. Stycket har getts en restriktiv utformning av hänsyn till arbetstagarnas intresse av största möjliga öppenhet. Bestämmelsen i andra stycket tillåter ledamöter och experter att trots tystnadsplikten föra informationen vidare till andra ledamöter och experter inom samma arbetstagarråd eller förhandlingsdelegation under förutsättning att uppgiftslämnaren underrättar mottagaren om tystnads- plikten. I sådana fall gäller tystnadsplikten också för mottagaren. Enligt tredje stycket skall tystnadsplikten fortsätta att gälla även efter det att uppdraget som ledamot, annan arbetstagarrepresentant eller expert upphört. Motsvarande regel finns i 38 § lagen om europeiska företagsråd (se prop. 1995/96:163 s. 51 och 71). Paragrafens tredje stycke har tillförts efter påpekande från Lagrådet. Paragrafen motsvarar direktivets artikel 11. Se även avsnitt 5.12. I första stycket slås fast att regleringen om europabolag inte får tilläm- pas i syfte att frånta eller förvägra arbetstagarna rätt till inflytande. Andra stycket innehåller en bevisbörderegel. Enligt denna presumeras ett syfte ha förelegat att frånta eller förvägra arbetstagarna inflytande, om väsentliga förändringar i bolagsgruppen inträffar från det att europabolaget registrerats och om resultatet av dessa förändringar skulle ha lett till en högre grad av inflytande, om de varit för handen redan då europabolaget registrerades. De förändringar som här avses är framför allt strukturella förändringar, byte av sätesland och större förändringar i arbetsstyrkan. Presumtionen bryts om bolaget visar andra skäl för att förändringarna skett efter att europabolaget registrerats. Efter att förflutit gäller inte bevislättanden enligt första stycket. Då gäller alltså vanliga bevisregler för den som gör gällande att reglerna om europabolag tillämpats i syfte att frånta eller förvägra arbetstagarna deras rätt till arbetstagarinflytande. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.13. Första stycket innehåller föreskrifter om skadeståndsskyldighet för den som bryter mot lagen, mot ett avtal enligt lagen eller mot tystnadsplikt som avses i lagen. Hänvisningen till medbestämmandelagen innebär bl.a. att såväl allmänt som ekonomiskt skadestånd kan blir aktuellt. Vid tillämpning av reglerna jämställs enligt andra stycket europabolag och deltagande bolag med arbetsgivare samt arbetstagarråd, förhand- lingsdelegation och andra organ för information och samråd med arbets- tagarorganisation. Tredje stycket undantar tvister mellan arbetstagare eller grupper av arbetstagare från rätten till skadestånd enligt lagen. Lagens reglering t.ex. om hur arbetstagarna skall fördela platser i förhandlingsdelegationen eller i arbetstagarrådet ger alltså inte någon arbetstagare eller grupp av arbetstagare rätt till skadestånd av någon annan arbetstagare eller grupp av arbetstagare. I de fall ett brott mot lagen resulterar i att arbetstagarnas fortlöpande rätt till inflytande inskränks betydligt i förhållande till vad de annars varit berättigade till, bör det allmänna skadeståndet bestämmas till belopp som är väsentligt högre än vad som är brukligt i svensk arbets- rätt. Paragrafen har formulerats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.14. Enligt första stycket skall tvister enligt lagen följa processordningen i arbetstvistlagen. Enligt andra stycket jämställs bl.a. avtal som avses i lagen med kollektivavtal vid tillämpning av arbetstvistlagen. Alla tvister enligt lagen skall enligt tredje stycket handläggas av Arbetsdomstolen som första instans. Enligt fjärde stycket skall mål om tillåtligheten av tystnadsplikt hand- läggas skyndsamt. Att tystnadsplikt kan åläggas följer av 66 §. Paragrafen hänvisar till reglerna om tvisteförhandling och rättegång i 64, 65 och 68 §§ medbestämmandelagen. Den behandlas i avsnitt 5.14. Hänvisningen till 64 § medbestämmandelagen innebär att förhandling måste äga rum mellan parterna innan talan väcks. Detta är en förutsätt- ning för att Arbetsdomstolen skall kunna ta upp en tvist till prövning enligt 4 kap. 7 § arbetstvistlagen. Preskriptionsfristen börjar löpa då förhandlingen avslutas. 9.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:359) om europeiska företagsråd Den nya paragrafen motsvaras delvis av direktivets artikel 13.1. Den behandlas i avsnitt 6.3. I paragrafen regleras förhållandet mellan lagen om europeiska före- tagsråd och lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. I första stycket första meningen anges huvudregeln, att lagen inte skall vara tillämplig på gemenskapsföretag eller kontrollerande företag om dessa är europabolag. I sådana fall skall lagen inte heller tillämpas på dotterbolag till europabolaget. I andra meningen och i andra stycket anges de båda undantag som finns från huvudregeln. meningen skall lagen gälla på europabolag och dess dotterbolag om för- handlingsdelegationen beslutat avstå från eller avbryta pågående förhandlingar om ett avtal och därmed avstå från inflytande enligt lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Enligt andra stycket skall lagen om europeiska företagsråd tillämpas på gemenskapsföretag eller kontrollerande företag som blir dotterbolag till ett europabolag efter att europabolaget har registrerats, om inte arbets- tagarna får del av inflytandet enligt lagen om arbetstagarinflytande i Arbetstagarnas möjligheter att få del av inflytandet enligt lagen om arbetstagarinflytande i europabolag kan bli olika beroende av om inflytandet regleras genom avtal eller genom tillämpning av referens- Om inflytandet i ett europabolag regleras genom avtal, kan avtalet vara utformat så att de i vart fall inte genast beaktas. flytandet i europabolaget regleras genom referensbestämmelserna kan det dröja bortemot innan arbetstagarrådet omprövar sin sammansätt- ning enligt 42 §. Paragrafens lydelse har efter påpekande från Lagrådet justerats så att den överensstämmer med den förslagna lydelsen av motsvarande bestämmelse i 65 § lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Ändringen innebär ett klargörande av att det är arbetstagar-