prop · GS0323 · 2004-10-12 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:23 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslår regeringen att skall bli allmän helgdag . skall upphöra att vara allmän helgdag. Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1989:253) om allmänna Ärendet och dess beredning............................................................... Överväganden och förslag................................................................. som allmän helgdag................... skall upphöra att vara allmän helgdag .... 8.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:253) om Sammanfattning av 6 juni-utredningens betänkande (SOU 6 juni-utredningens författningsförslag ................................. Förteckning över remissinstanser .......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1989:253) om allmänna helgdagar. Förslag till lag om ändring i lagen (1989:253) Prop. Härigenom föreskrivs att lagen (1989:253) om allmänna helgdagar skall ha följande lydelse. Med allmän helgdag avses i lag Med allmän helgdag avses i lag första maj, juldagen och annandag första maj, juldagen och annandag jul, även när de inte infaller på en jul, även när de inte infaller på en dagen, och alla Av de i 1 § angivna helgdagarna Av de i 1 § angivna helgdagarna Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Vid /02 behandlade ett antal motioner med för- slag att göra till allmän helgdag. I betänkandet 2001/02:KU9 ansåg att nationaldagen skall bli all- män helgdag men att det fick ankomma på regeringen att utarbeta ett för- slag med den innebörden. tillkännagav för regeringen som sin mening vad utskottet anfört (rskr. 2001/02:139). beslutade regeringen direktiv till en särskild utredare att utarbeta ett förslag som innebär att skall bli allmän helgdag. Utredningen antog namnet 6 juni-utredningen. Utred- ningen överlämnade betänkandet Nationaldagen ny helgdag (SOU 2004:45). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Ut- redningens författningsförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i Justitiedepar- tementet (dnr Ju 2004/4032). Med anledning av regeringens förslag till lag om allmänna helgdagar väcktes i motioner med förslag om att nationaldagen skulle bli helgdag. Vid sin behandling av propositionen jämte motionerna hänvisade (bet. 1988/89:KU29) till ett tidigare uttalande om att de gällande formerna för firandet av nationalda- gen/gav tillräckligt utrymme för att markera natio- naldagens betydelse i det svenska samhället. Frågan om nationaldagen som allmän helgdag har därefter behandlats Vid /92 ansåg utskottet (bet. 1991/92:KU9), som uppmärksammade att ett införande av ytterligare bl.a. hade ekonomiska aspekter, att frågan på lämpligt sätt borde bli föremål för utredning. tillsattes med uppdrag att utreda förutsättningarna för att göra nationaldagen till helgdag. direktiven (dir. 1993:104) var det av vikt att utredaren särskilt studerade de ekonomiska konsekvenserna som inrättandet av en ny helgdag skulle få, såväl för den offentliga sektorn som för näringslivet och övriga delar I utredarens uppdrag låg också att undersöka konsekven- serna, ekonomiska och andra, av att inrätta nationaldagen som helgdag på bekostnad av någon nu existerande allmän helgdag. föreslog i sitt betänkande Nationalda- gen (SOU 1994:58) att skulle bli allmän helg- Efter att ha studerat de ekonomiska konsekvenserna av ytterligare en helgdag men också beaktat kyrkliga och sociala faktorer kom utreda- ren fram till att borde upphöra att vara helg- Sammanfattningsvis angav utredaren att om man införde national- dagen som , utan att ändra något annat, skulle det medföra ett årligt inkomstbortfall inom tillverkningsindustrin på Bruttonationalprodukten skulle minska med mellan 0,2 och med mellan tre och baserat på Prop. 2004/05:23 produktion. Enligt utredaren kunde det inte anses rimligt att i det då rådande ekonomiska läget införa ytterligare utan att en befintlig helgdag togs bort eller flyttades. De helgdagar som skulle vara möjliga att avskaffa var enligt utredaren första maj, , himmelsfärdsdag eller . I valet mellan fann utredaren att var den helgdag som framstod som minst olämplig att ta bort. De flesta remiss- instanser var positiva till att inrätta som allmän helgdag. Olika åsikter framfördes dock i frågan om på vilken helgdags bekostnad det skulle ske. En knapp majoritet av de remissinstanser som lämnade syn- punkter på förslaget att skulle tas bort som allmän helg- dag var dock positiva. I budgetpropositionen 1994/95:100 bil. 3 s. 14 angav regeringen att tanken att göra nationaldagen till helgdag inte borde fullföljas. behandlade i betänkande 1995/96:KU11 motio- ner om nationaldagen som allmän helgdag. Enligt utskottets mening gav de gällande formerna för firande av nationaldagen och tillräckligt utrymme för att markera dagens betydelse i det svenska samhället. Motionerna avslogs därför. Detta ställningstagande vidhölls sedan vid behandlingen av motioner i ämnet i betänkandena /98:KU9, 1999/2000:KU18 och 2000/01:KU15. I betänkande 2001/02:KU9 behandlade åter igen ett antal motioner om att göra till allmän helg- dag. Vid behandlingen av motionerna kom, som nämnts i avsnitt 3, kon- stitutionsutskottet fram till att bör bli allmän helgdag. Utskottet gjorde vidare följande uttalande. Utskottet är medvetet om att detta kan få ekonomiska konsekvenser för samhället. Om blir allmän helgdag på bekostnad av någon nu existerande helgdag blir de ekonomiska konsekvenserna beroende av vilken existerande allmän helgdag som skall komma i fråga. föreslog att skulle bli allmän helgdag som skulle upphöra att vara helgdag. De ekonomiska effekterna av ett sådant förslag blir andra än om t.ex. skulle upphöra att vara allmän helgdag. Utskottet anser att det får ankomma på regeringen att ut- arbeta ett förslag som innebär att skall bli allmän helgdag. tillkännagav för regeringen som sin mening vad utskottet anfört (rskr. 2001/02:139). 5 Överväganden och förslag Regeringens förslag: skall bli allmän helg- dag. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Det stora flertalet av remissinstanserna tillstyrker eller har ingen erinran mot utredningens förslag. Ett antal av remissin- stanserna har, under hänvisning till ställningstagande i frågan, inte tagit ställning till utredningens förslag i denna del. Landsorganisa- tionen i , och Svenska kyr- kan anser att inte skall bli allmän helgdag. Skälen för regeringens förslag: har kallats dag, och är nu nationaldag och . togs fram som en natio- nell minnesdag. Dagen firades till minne av då valdes till kung, då unionen med upphörde och enande till en självständig stat påbörjades. regerings- form utfärdades dessutom . Därtill kommer att den nuvarande regeringsformen och riksdagsordningen antogs av första gången . är officiellt Sveri- ges nationaldag. Detta framgår av förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar. Till skillnad mot många andra länder är det i inte en allmän helgdag på nationaldagen. Det svenska språket, den svenska historien, det svenska kulturarvet och det svenska samhällssystemet utgör stora delar av den nationella identiteten som i med ökad internationalise- ring förefaller bli mer och mer betydelsefull. Att göra nationaldagen till helgdag i skulle vara ett sätt att visa att nationaldagen är värd ett större utrymme än den har . Enligt regeringens mening bör nu bli allmän helgdag. 5.2Annandag skall upphöra att vara allmän helg- dag Regeringens förslag: skall upphöra att vara allmän helgdag. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Det stora flertalet av remissinstanserna tillstyrker eller har ingen erinran mot utredningens förslag. i , och Kristna Råd anser att, för det fall görs till allmän helgdag, det inte bör ske på någon annan helgdags bekostnad. Om någon kyrklig helgdag skall tas bort delar Kristna Råd utredningens bedömning att annandag bör tas bort. Ett antal remissinstanser har särskilt pekat på vikten av att en annan allmän helgdag flyttas eller tas bort när blir allmän helgdag. och Föreningen förordar att himmelsfärdsdag upphör att vara allmän helgdag. En- ligt bör himmelsfärdsdag flyttas till efterföljande lördag. Skälen för regeringens förslag: Att införa ytterligare en allmän helg- dag innebär en arbetstidsförkortning som medför kostnader för samhället. Naturligtvis är det svårt att uppskatta vad kostnaderna för en sådan ar- betstidsförkortning kommer att uppgå till. Men, som utredningen har angett, talar mycket för att kostnaden i termer av förlorad produktion för ytterligare kommer att uppgå till . De ekonomiska konsekvenserna är alltså betydande. Det är där- för inte rimligt att införa ytterligare utan att reformen finansi- eras. Ett sätt att finansiera ytterligare en allmän helgdag är genom skat- temedel. Ett annat är att flytta eller ta bort en av nu befintliga helgdagar. Regeringen delar utredningens uppfattning att det är det sistnämnda al- ternativet som bör väljas. Nästa fråga blir då vilken av våra allmänna helgdagar som skall flyttas eller tas bort. 6 juni-utredningen har i valet mellan olika helgdagar beak- tat såväl samhällsekonomiska som sociala och kyrkliga aspekter och efter en sammanvägning av dessa föreslagit att bör tas bort som allmän helgdag. gjorde samma bedömning. har elva fristående helgdagar. De är nyårsdagen, , , , första maj, himmelsfärdsdag, , , , juldagen och an- nandag jul. Påsken, julen och pingsten är kyrkoårets grundläggande och viktigaste . Jul och påsk är också alltför traditionsbundna för att vara med i diskussionen om att avskaffas till förmån för nationaldagen. Detsamma gäller för nyårsdagen. och infaller och skulle därmed inte kompensera för det produk- tionsbortfall som på nationaldagen skulle ge upphov till. För- sta maj har i kombination med valborgsmässofirandet utvecklats till en stor och folklig helg. har firats som en icke kyrklig folkfest sedan medeltiden. är dessutom i många länder. Sammantaget bör därför första maj vara kvar som allmän helgdag. En möjlig lösning är att ta bort himmelsfärdsdag som allmän helgdag. Mycket talar för att det i enlighet med vad och Föreningen har anfört skulle vara den lösning som samhällsekonomiskt skulle vara mest fördelaktig. Ett alternativ är att flytta himmelsfärdsdag från den nuvarande torsdagen till den föl- jande lördagen. Med det alternativet skulle den allmänna helgdagen inte inkräkta på någon vanlig arbetsdag. hävdar att en sådan lösning är den som minst skulle störa kyrkoårets rytm. Å andra sidan anser Kristna Råd att vid valet mellan de allmänna helgdagar som är kvar att diskutera, bör tas bort. Enligt regeringen kan inte den samhällsekonomiska aspekten vara en- samt avgörande för frågan vilken allmän helgdag som skall flyttas eller tas bort. Som utredningen har angett måste också andra faktorer beaktas. Med hänsyn till himmelsfärdsdags starka ställning inom trossam- funden men också till att himmelsfärdshelgen har utvecklats till en Prop. 2004/05:23 stor familjehelg med stor folklig förankring bör inte himmelsfärds- dag tas bort som allmän helgdag. Av samma skäl bör den inte heller flyt- tas till någon annan dag. Frågan är då vilken dag av och som bör upphöra att vara allmän helgdag. Det kan diskuteras om det innebär en arbetstidsförlängning eller inte om tas bort som all- män helgdag som nationaldagen blir allmän helgdag och om det är mer kostnadsneutralt att ta bort . är en rörlig helgdag som orsakar klämdagar när den infaller eller torsdag. I många kollektivavtal finns det dessutom reglerat om re- ducerad arbetstid på och i flera avtal är denna afton helt arbetsfri. ger aldrig upphov eller till avtalad arbetstidsförkortning. Mycket talar för att de samhällsekonomiska effekterna blir något mer gynnsamma om tas bort än om tas bort. Det torde dock inte bli så stor skillnad på de samhällsekonomiska konse- kvenserna att det utifrån de ekonomiska aspekterna är självklart vilken dag som skall tas bort. I likhet med utredningen anser regeringen att trossamfundens uppfatt- ning är viktig när ställning skall tas till vilken helgdag som skall tas bort. Trossamfund har en stor betydelse för många människor i . Fler- talet trossamfund synes vara eniga om att för det fall införs som allmän helgdag är den av de kyrkliga helgdagarna vars upphörande skulle föranleda minst negativa konsekvenser. De allmänna helgdagarna är ojämnt fördelade . Många helg- dagar infaller . ligger närmast i tiden. Detta är också ett viktigt argument för att bör tas bort. infaller dessutom åtta gånger. Om inte tas bort som allmän helgdag skulle det innebära att det vissa år kommer att bli ytterligare en långhelg förutom himmelsfärdshelgen. Vissa år skulle det dess- utom komma att uppstå klämdagar mellan nationaldagen och pingsthel- gen. Allt detta kan innebära ytterligare konsekvenser för samhällseko- nomin. Detta talar också för att bör tas bort. Att ta bort som allmän helgdag skulle innebära att många människor går miste om möjligheten till en lång sammanhängan- de ledighet utan att ta ut så många semesterdagar. Jullovet i skolorna sträcker sig dessutom över den s.k. trettonhelgen. Ett avskaf- fande av skulle också kunna få negativa effekter för tu- ristnäringen i fjällvärlden. Sammanfattningsvis anser regeringen att bör upphöra att vara allmän helgdag. Regeringens förslag: skall bli allmän helg- dag och upphöra att vara allmän helgdag från och Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna har inte uttalat sig särskilt i frågan. Föreningen anser att bör bli allmän helgdag först . Skälen för regeringens förslag: Föreningen har, under hänvisning till att nu gällande kollektivavtal till största delen gäller till , ansett att ikraftträdandet inte bör ske tidigare än Enligt regeringen utgör emellertid vad Föreningen anfört inte tillräckligt tungt vägande skäl för att av- Inte heller har några andra remissinstanser motsatt sig utredning- ens förslag i denna del. Regeringen är i och för sig medveten om att reformen kan få betydelse för gällande kollektivavtal liksom på en rad andra områden, men är över- tygad om att arbetsmarknadens parter och andra berörda kan lösa de eventuella problem som uppstår. Frågan om att göra till allmän helgdag har varit aktuell och de flesta torde vara inför- stådda med att den dagen kommer att vara allmän helgdag och att detta i sin tur innebär att en annan befintlig allmän helg- dag kommer att flyttas eller tas bort. Regeringen anser därför att den 6 juni bör bli allmän helgdag . upphöra att vara allmän helgdag. Som nämnts i avsnitt 5.2 innebär ett införande av som allmän helgdag kostnader för samhället, främst bestående i kostnader för mins- kad produktion. Genom att ta bort som allmän helgdag torde emellertid den kostnadsökningen kompenseras. 8.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:253) om allmänna helgdagar 1 och 2 §§ Nationaldagen införs i förteckningen över allmänna helgdagar. Annan- dag utgår ur förteckningen. och ingår i uppräkningen av helgdagar i 1 § trots att de alltid infaller . I propositionen om allmänna helgdagar (1988/89:114 s.6) motiverades detta med att det var mest över- skådligt och informativt att ange som dagen närmast efter och som dagen närmast efter . Dessutom motiverades utformningen av 1 § med att det framstod som mest i överensstämmelse med traditionell uppfattning att låta även påsk- Prop. 2004/05:23 dagen och ingå i uppräkningen av helgdagar. Med regeringens förslag finns det inte längre något behov av att defi- niera när infaller. har dock i den kristna traditionen, jämte juldagen och , en grundläggande betydelse även för det övriga kyrkoåret. Trots att alltid infaller bör denna dag därför inte tas bort ur uppräkningen av helgdagar. I 2 § görs en smärre redaktionell ändring. Sammanfattning av 6 juni-utredningens betänkande (SOU 2004:45) har beslutat att ska bli allmän helg- dag. Utredningens uppdrag är att lämna ett förslag med den innebörden. Att införa ytterligare innebär en arbetstidsförkortning som får ekonomiska konsekvenser för samhället. Uppdraget handlar främst om hur de ekonomiska konsekvenserna som uppstår för samhället vid en arbetstidsförkortning kan kompenseras. I betänkandet redovisar utredningen ett förslag till lag om ändring i la- gen (1989:253) om allmänna helgdagar. Förslaget innebär en ändring i nuvarande helgdagsordning. blir allmän helg- dag som upphör att vara helgdag. Två studier av de ekonomiska effekterna av att inrättas som allmän helgdag har gjorts på utredningens uppdrag. Enligt slutsatserna i rapporterna uppgår kostnaden i termer av förlorad produktion för ytterli- gare till . Förslaget att införa ytterligare innebär sådana betydande ekonomiska kon- sekvenser för samhället att reformen måste finansieras genom att en av de helgdagar som vi nu har tas bort eller flyttas. De alternativ som utred- ningen har diskuterat är första maj, himmelsfärdsdag, och . har i kombination med valborgs- mässofirandet utvecklats till en stor folklig helg som har firats som en ickekyrklig folkfest sedan medeltiden. är dessutom en helg- dag i många länder. Detta gör enligt utredningens uppfattning att första maj bör vara kvar som allmän helgdag. himmelsfärdsdag har en stark ställning inom kyrkorna och trossamfunden och med hänsyn till att helgdagen har utvecklats till en stor familjehelg med stark folklig förank- ring bör inte heller himmelsfärdsdag flyttas eller tas bort som all- män helgdag. Förslaget att skall upphöra som allmän helgdag bygger på följande resonemang. Utredningen är inte övertygad om att det blir så stor skillnad på de samhällsekonomiska konsekvenser- na om eller tas bort. Samtliga kyrkor och trossamfund i är eniga om att är den minst dåliga kyrkliga helgdagen att ta bort. Förutom att många helgdagar infal- ler ligger närmast i tiden. Om inte tas bort som allmän helgdag, skulle det innebära att det vissa år kommer att bli ytterligare en långhelg och att det uppstår klämdagar mellan nationaldagen och pingsthelgen. För fjälltu- rismen skulle ett avskaffande av som helgdag innebära ett stort inkomstbortfall. Det är också viktigt med möjlighet till en lång sammanhängande ledighet under den mörkaste delen av året då även sko- lorna har ledigt. Förslag till lag om ändring i lagen (1989:253) om allmänna helgdagar Härigenom föreskrivs att lagen (1989:253) om allmänna helgdagar skall ha följande lydelse. Med allmän helgdag avses i lag eller annan författning , däribland och , nyårsdagen, , för- sta maj, juldagen, annandag jul, även när de inte infaller på en sön- dag, , , himmelsfärdsdag, , och . Av de i 1 § angivna helgdagarna infaller söndagen närmast efter den full- måne som infaller på eller närmast efter dagen efter påsk- dagen himmelsfärds dag sjätte tors- dagen efter den lördag som infaller den lördag som infaller den 31 okto- ber6 november Med allmän helgdag avses i lag eller annan författning , däribland och , nyårsdagen, , för- sta maj, juldagen, annandag jul, även när de inte infaller på en sön- dag, , , himmelsfärdsdag, natio- naldagen, och Av de i 1 § angivna helgdagarna den fullmåne som infaller på eller himmelsfärds dag sjätte tors- infaller den 31 okto- Denna lag träder i kraft Remissyttranden över betänkandet har avgetts av följande instanser. , , Kammarrätten i , Riks- polisstyrelsen, , , , , , Arbetsmarknads- styrelsen, , , , Turist- delegationen, i län, i , i , , Kristna Råd, , , i , , Akademikers , Föreningen , , , , , Almanacksförla- get, , Na- tionaldag, Medborgarrättsrörelsen, Svenska Liftanläggningars Organisa- tion. Yttrande har också inkommit från Sverigebandet. Följande instanser har inbjudits att yttra sig i anledning av betänkandet men avstått. , Stiftelsen , , , , Lärarförbun- det, , , Rese- och Turistindustrin i , , Föreningen , Svenska Aka- demien, SIOS samarbetsorgan för Invandrarorganisationer i . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , Y. , , , , , Andnor, Nuder, M. , , Jämtin Regeringen beslutar proposition 2004/05:23 som allmän helgdag.