prop · GR031d14 · 2004-01-01 00:00:00 — för familjer och barn 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän Ekonomisk trygghet för familjer och barn......................................................... Politikområde Ekonomisk familjepolitik............................................................ Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen................................ 4.8Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän 21:1 Allmänna barnbidrag .................................................................... 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner................... 21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn ................................ 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn ...................................... 21:7 Pensionsrätt för barnår................................................................. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet............................................................... 3.2Härledning av ramnivån 20042006. Ekonomisk trygghet för familjer och barn.......................................................... 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet .............................................................. 4.2Medianen för disponibel inkomst per konsumtionsenhet för hushåll samt andel med låg ekonomisk standard ............................................................. 4.3De ekonomiska familjestödens betydelse för den totala Samtliga individer, .............................................. Anslagsutveckling 21:1 Allmänna barnbidrag..................................................... Härledning av anslagsnivån 20042006, för 21:1 Allmänna barnbidrag............ Anslagsutveckling 21:2 Föräldraförsäkring......................................................... Härledning av anslagsnivån 20042006, för 21:2 Föräldraförsäkring................ Anslagsutveckling 21:3 Underhållsstöd .............................................................. Härledning av anslagsnivån 20042006, för 21:3 Underhållsstöd ..................... Anslagsutveckling 21:4 Bidrag till kostnader för internationella Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner............................................................. Anslagsutveckling 21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn................. Härledning av anslagsnivån 20042006, för 21:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn...................................................................................... Anslagsutveckling 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn....................... Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 21:6 Vårdbidrag för Anslagsutveckling 21:7 Pensionsrätt för barnår.................................................. Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 21:7 Pensionsrätt 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Disponibel inkomst per konsumtionsenhet samt de ekonomiska familjestöden, efter hushållstyper, genomsnitt kronor , ............. Disponibel inkomst per konsumtionsenhet samt de ekonomiska familjestöden, efter hushållstyper, genomsnitt kronor , ............. De ekonomiska familjestödens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet, efter hushållstyper, i procent, ................................ De ekonomiska familjestödens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet, samtliga hushåll med barn uppdelat i inkomstdeciler....... 4.4Median disponibel inkomst per konsumtionsenhet för individer samt andel med låg ekonomisk standard, ....................................................... 4.5En jämförelse av inkomststandard mellan hushåll med och utan barn. Disponibel inkomst per konsumtionsenhet, median......................................... 4.6 Födda fördelade för 19992003 ........................................................ 4.7Pappornas andel av hushållets totala uttag av föräldrapenningdagar , Gifta/samboende föräldrar .................................................................................. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring (avsnitt 4.8), 2.för anvisar anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt följande uppställning: 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 21:5 Barnpensioner och efterlevandestöd för barn 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs att 4 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring1 skall ha följande lydelse. Hel föräldrapenning utgör lägst (lägstanivå). utges med belopp mot- utges med belopp mot- svarande förälderns sjukpenning, be- svarande förälderns sjukpenning, be- räknad enligt femte stycket, om för- räknad enligt femte stycket, om för- före barnets födelse eller den beräk- före barnets födelse eller den beräk- nade tidpunkten för födelsen har va- nade tidpunkten för födelsen har va- rit försäkrad för en sjukpenning över rit försäkrad för en sjukpenning över lägstanivån och skulle ha varit det lägstanivån och skulle ha varit det om känt till samt- om känt till samt- alltid lägst med ett belopp för hel alltid lägst med ett belopp för hel 1Lagen omtryckt 1982:120. 2Senaste lydelse 2002:1136. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 föräldrapenning om (grundnivå). För en förälder som endast är försäkrad enligt 3 kap. 4 § socialförsäkringslagen (1999:799) gäller detta under förutsättning att föräldern uppfyller villkoren i första meningen. föräldrapenning om (grundnivå). För en förälder som endast är försäkrad enligt 3 kap. 4 § socialförsäkringslagen (1999:799) gäller detta under förutsättning att föräldern uppfyller villkoren i första meningen. Utöver vad som anges i andra stycket utges föräldrapenning för med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, dock lägst med belopp enligt grundnivån, och för med belopp enligt lägstanivån. Vid flerbarnsbörd utges föräldrapenning enligt 3 § andra stycket för med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, dock lägst med belopp enligt grundnivån, och för med belopp enligt lägstanivån. För varje barn utöver det andra utges föräldrapenning med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, beräknad enligt femte stycket, dock lägst med belopp enligt grundnivån. När föräldrapenning enligt andrafjärde styckena skall utges med belopp motsvarande förälderns sjukpenning, skall beräkningen ske enligt 3 kap. med undantag av 5 § fjärdesjunde styckena samt 10 a och 10 b §§. Utan hinder av vad som föreskrivs i andrafjärde styckena skall, om förälderns sjukpenninggrundande inkomst har sänkts enligt 3 kap. 5 § tredje stycket 5, föräldrapenningen till dess barnet fyller beräknas lägst på grundval av den sjukpenninggrundande inkomst som gällde innan sänkningen skedde eller den högre inkomst som löneutvecklingen inom yrkesområdet därefter föranleder, om föräldern avstår från förvärvsarbete för vård av barn. Är kvinnan gravid på nytt innan barnet uppnått eller skulle ha uppnått och nio månaders ålder, skall föräldrapenningen även fortsättningsvis beräknas på motsvarande sätt. Detsamma gäller vid adoption av barn som sker och efter det att det föregående barnet fötts eller adopterats. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för föräldrapenning som avser tid före ikraftträdandet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Inom utgiftsområdet finns politikområdet Ekonomisk familjepolitik. Utgiftsområdet omfattar allmänna barnbidrag inklusive flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning, underhållsstöd, bidrag till internationella adoptioner, barnpension och efterlevandestöd till barn, vårdbidrag för funktionshindrade barn samt pensionsrätt för barnår. Utgifterna inom utgiftsområdet blev högre än anvisade medel. beräknas utgifterna för området bli lägre än anvisade medel. beräknas utgifterna till , vilket är högre än anvisade medel . Orsaken är främst högre utgifter för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 12 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Inklusive anslaget Bostadsbidrag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20042006. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 4 Politikområde Ekonomisk familjepolitik Politikområdet Ekonomisk familjepolitik omfattar utgiftsområde 12 samt anslaget 21:1 Bostadsbidrag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. beräknas statens utgifter inom politikområdet uppgå till . Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljerna är studiebidragen under utgiftsområde 15 Studiestöd samt maxtaxa i barnomsorgen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Politikområdet är indelat i tre verksamhetsområden: försäkring, behovsprövade bidrag samt generella bidrag. -barnpension och efterlevandestöd till barn -pensionsrätt vid barnår beräknas utgifterna för politikområdet öka med . Utgifterna inom politikområdet uppgick till 2002 och överensstämmer i princip med anvisade medel. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 21:4 Bidrag till kostnader för 21:5 Barnpension och efterlevandestöd 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade 21:7 Pensionsrätt för barnår Totalt för utgiftsområde 12 Anslag inom utgiftsområde 18 Totalt för Politikområde Ekonomisk 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Målet för den ekonomiska familjepolitiken är att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. Den generella välfärden utjämnar ekonomiska resurser och levnadsförhållanden. Den ger goda fördelningseffekter och har hög legitimitet. Det skapar trovärdighet, trygghet och gynnsamma förutsättningar för ett ökat barnafödande. Barnens bästa är en viktig princip som tillsammans med den generella välfärden utgör grunden för regeringens arbete inom familjepolitiken. För barnets bästa är det viktigt att båda föräldrarna är delaktiga i barnets uppväxt och tar ansvar för barnet. I detta sammanhang är också jämställdheten mellan kvinnor och män av central betydelse. Det är viktigt att se de familjepolitiska stöden ur ett långsiktigt dynamiskt perspektiv. De bör utformas så att barnfamiljernas handlingsutrymme och möjligheter att själva påverka sin ekonomiska situation är stort. välfärden rymmer självklart också stöd till de mest utsatta grupperna, familjer med svag ekonomi och familjer med särskilda behov. Sådana stöd måste även fortsättningsvis vara starka. Det är i detta sammanhang viktigt att överväga formerna för dessa stöd. En grundläggande strävan är att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. Regeringen har påbörjat ett arbete med att fördjupa sina kunskaper i frågor som rör barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Det är en prioriterad uppgift att minska andelen familjer som lever i utsatta situationer. Detta arbete måste ske på bred front och omfatta såväl den ekonomiska familjepolitiken som andra politikområden. Det är viktigt att beskriva och analysera orsakerna till svag ekonomi för att rätt åtgärder skall kunna vidtas. Regeringens övergripande ambition att kombinera en politik för sysselsättning och tillväxt med en politik för ökad rättvisa och minskade klyftor har betydelse för den ekonomiska familjepolitikens utformning. Även målet att halvera socialbidragsberoendet är en viktig utgångspunkt för familjepolitikens inriktning. Regeringen avser att fortsätta arbetet med att utforma en familjepolitik som baseras på generell välfärd, jämställdhet mellan kvinnor och män samt barnens bästa. I syfte att förbättra för de föräldrar som saknar inkomst, har låg inkomst eller inte uppfyller kvalifikationsvillkoret inom föräldrapenning höjdes grundnivån från per dag till per dag fr.o.m. . Höjningen avser de dagar som kan betalas ut enligt förälderns sjukpenninggrundande inkomst, de s.k. sjukpenningdagarna, vilka är 390 . De inom föräldrapenningen betalas som tidigare med per dag. Grundnivån inom föräldraförsäkringen föreslås höjas till per dag fr.o.m. . har en särskild utredare redovisat ett uppdrag om reglerna om skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Även det efterskydd som finns i form av en särskild beräkningsgrund för föräldrapenning omfattas av utredningens uppdrag. överlämnade betänkandet Ett reformerat underhållsstöd (SOU 2003:42). Syftet med översynen har varit att få systemet att fungera bättre. I betänkandet föreslås en rad ändringar i reglerna om underhållsstöd. Betänkandet har remissbehandlats och är under beredning. Barnpensioner och efterlevandestöd till barn beslutade om nya regler för efterlevandepension enligt proposition Efterlevandepensioner och efterlevandestöd till barn (prop. 1999/2000:91, bet. 1999/2000:SfU13, rskr. 1999/2000:235). De nya reglerna innebär för barnpensioner att ett efterlevandepensionsunderlag som knyts till det reformerade ålderspensionssystemet används vid beräkning av inkomstgrundade efterlevandepensioner som beviljas efter ikraftträdandet . Barnpension i form av folkpension och allmän tilläggspension har ersatts med inkomstgrundad 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 barnpension och efterlevandestöd till barn fr.o.m. . De barnpensioner som beviljats omfattas av övergångsregler som överensstämmer med de äldre reglerna. beslutade om nya regler för eftergift av återbetalning av bostadsbidrag (prop. 2001/02:9, bet. 2001/02:SfU5, rskr. 2001/02:85). De nya reglerna innebär att det ska bli lättare att få sin rätt till eftergift prövad även om man inte anmält ändrad inkomst till på det sätt som man är skyldig att göra. Reglerna trädde i kraft . har bifallit ett förslag till lag om särskild bestämmelse om bostadsbidrag (bet. 2002/03:BoU1, rskr. 2002/03:68) efter det att lagt fram förslag med utnyttjande av sin initiativrätt enligt riksdagsordningen. Innebörden av den tillfälliga bestämmelsen är att av en studerandes studiebidrag skall ingå i den bostadsbidragsgrundande inkomsten vid beräkningen av bostadsbidrag . Regeringen har i prop. 2002/03:33 Barns förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag föreslagit regeländringar i syfte att förbättra situationen för familjer där barn tillerkänns ersättningar med anledning av kroppsskada, kränkning, olycksfall eller sjukdom. Ändringarna innebär att sådana ersättningar inte skall påverka familjens förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (BoU 2002/03:BoU6, rskr. 2002/03:106). De nya reglerna trädde i kraft . De nya bestämmelserna tillämpas på bostadsbidrag som lämnats fr.o.m. . Vårdbidrag för barn med funktionshinder har, enligt regeringens proposition (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257) om sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension, beslutat att höja den övre åldersgränsen för rätt till vårdbidrag från till det halvårsskifte då barnet fyller . Den höjda åldersgränsen trädde i kraft . Samhällsutvecklingen har inneburit att åldersgränsen för rätt till 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 vårdbidrag är relevant. En höjning av den övre åldersgränsen anknyter bättre till det särskilda vårdansvar som föräldrarna har. Den höjda åldersgränsen beräknas innebära en kostnadsökning med 130 respektive 2003 och 2004. överlämnade betänkandet Ekonomiskt stöd vid ungdomsstudier. Betänkandet är remissbehandlat och är under beredning. Regeringen har utsett en särskild utredare för att göra en samlad analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika nivåer under den samlade studietiden, inklusive studieuppehåll (dir. 2002:120). Utredaren skall mot bakgrund av de studerandes skiftande sociala situation kartlägga samspelet mellan studiestödssystemet och andra förmånssystem samt analysera förutsättningarna att införa ett barntillägg till studerande. Utredaren skall redovisa uppdraget . Som ett särskilt uppdrag skall utredaren lämna förslag till hur det nya studiestödssystemet bör samspela med bostadsbidraget på lång sikt. trädde nya regler avseende studiebidraget i kraft, se förslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd. Studiebidraget till gymnasiestuderande skall utbetalas i stället för som tidigare . De olika stöden inom den ekonomiska familjepolitiken bidrar på olika sätt till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn. För att mäta måluppfyllelsen inom den ekonomiska familjepolitiken redovisas i det följande fyra resultatindikatorer. Var och en av dessa innehåller ett eller flera mått som på olika sätt beskriver hur familjepolitiken utjämnar skillnaderna mellan familjer med och utan barn. Så långt det är möjligt redovisas även i vilken utsträckning respektive förmån verkar för att utjämna de ekonomiska skillnaderna mellan dessa grupper. Beräkningarna avser 2002. För beskrivning av metoder och definitioner hänvisas till bilaga 3 Fördelningspolitisk redogörelse, ekonomiska vårproposition3. Indikator 1 belyser familjepolitikens omfattning samt dess betydelse för hushållen. Enskilda förmåner är i vissa fall beloppsmässigt små men kan ändå utgöra ett viktigt bidrag till enskilda hushålls försörjning. Detta åskådliggörs genom att beskriva den ekonomiska standarden för de hushåll som tar del av respektive förmån. Indikator 2 beskriver barnfamiljernas relativa standard i förhållande till standarden för hushåll utan barn samt den ekonomiska familjepolitikens betydelse för barnfamiljerna. Indikator 3 redovisar andelen hushåll respektive andelen individer med svag ekonomi. Indikator 4 beräknar ett mått på den ekonomiska familjepolitikens omfördelande effekt. 4.6.1Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen För att stödja barnfamiljerna har samhället byggt upp ett system som syftar till att ge ekonomisk trygghet med ökad försörjningsbörda. Utöver att utjämna de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn har den ekonomiska familjepolitiken även till syfte att utjämna de ekonomiska villkoren över livscykeln. De ekonomiska familjestöden är också utformade så att de tillgodoser ett antal särskilda behov hos bland annat ensamföräldrar och hos föräldrar till funktionshindrade barn. Den ekonomiska familjepolitiken påverkar barnfamiljernas relativa ekonomiska position på ett antal sätt. Socialförsäkringarnas grundprincip är att individen skall vara försäkrad för inkomstbortfall när han eller hon är frånvarande från arbete på grund av till exempel föräldraledighet. För inkomstförsäkringar, såsom föräldrapenning, sker utjämningen genom att perioder med låg eller ingen inkomst kompenseras med försäkringsutfall. Inkomstförsäkringar leder också till omfördelning från högtill låginkomsttagare. Föräldrar med högre inkomster har ett relativt större inkomstbortfall på grund av föräldrapenning i förhållande till föräldrar med lägre in- 3 Två skillnader från dessa definitioner finns dock. Dels definieras barn i detta avsnitt som 0 t.o.m. . Dessutom används den ekvivalensskala som kommittén Välfärdsbokslut använde i SOU 2000:40. Inkomsttaket i försäkringen, 7,5 prisbasbelopp, innebär att principen om försäkring för inkomstbortfall inte kan verka fullt ut. De generella bidragen bidrar till utjämning mellan familjer med och utan barn, då de beaktar den ökade försörjningsbördan för barnfamiljer. De generella bidragen kompenserar också för perioder i livet då inkomsten är låg. De förmåner med störst utjämnande effekt på inkomstskillnaderna är av naturliga skäl de inkomstprövade bidragen, vilka per definition går till familjer med låga inkomster och/eller relativt större försörjningsbörda. Ett problem med de inkomstprövade bidragen är att de skapar marginaleffekter. Bostadsbidragen står för en stor del av marginaleffekterna för familjer med låga eller medelhöga inkomster. Även om den ekonomiska familjepolitiken är en viktig faktor för barnfamiljers ekonomiska standard finns det problem som den inte löser. Barnfamiljernas låga inkomster kan bero på arbetslöshet, låg utbildning eller brist på heltidsarbete. Lösningen på dessa problem återfinns inte inom den ekonomiska familjepolitiken utan inom andra områden såsom arbetsmarknads- och utbildningsområdet. Dessutom har det samhällsekonomiska läget i hög grad betydelse för hushållens möjligheter att försörja sig. Den ekonomiska familjepolitiken bör därför ses i ett större sammanhang i vilket olika politikområden tillsammans ger möjligheter att förbättra barnfamiljernas ekonomi. Barnfamiljerna har i genomsnitt en något lägre ekonomisk standard jämfört med familjer utan barn. Bilden är dock inte entydig och skillnaderna är stora vid en jämförelse av olika typer av hushåll då hänsyn tas till ålder. Indikator 1 Familjepolitikens omfattning Indikator 1 syftar till att beskriva familjepolitikens omfattning dels utifrån antalet hushåll som berörs av respektive förmån, dels utifrån förmånens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet. Måttet åskådliggör förmånernas relativa betydelse för barnhushåll. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Diagram 4.1 Disponibel inkomst per konsumtionsenhet samt de ekonomiska familjestöden, efter hushållstyper, genomsnitt kronor , Som framgår av diagram 4.1 återfinns den lägsta genomsnittliga disponibla inkomsten per konsumtionsenhet bland hushåll med bostadsbidrag följt av hushåll med underhållsstöd. Detta är i sig naturligt eftersom ett av villkoren för att få del av bostadsbidraget är låg inkomst. De hushåll som erhåller barnpension respektive vårdbidrag har de högsta genomsnittliga disponibla inkomsterna per konsumtionsenhet bland barnhushållen. Dessa inkomster är bara något lägre jämfört med hushåll utan barn i åldern . Till skillnad från andra behovsprövade bidrag är det inte låg inkomst som ger rätten till vårdbidrag utan ett ökat stödbehov. Detta kan bestå i ett ökat konsumtionsbehov på grund av barnets funktionshinder. Dessa hushålls ekonomiska standard är sannolikt lägre än vad som redovisas, eftersom det högre konsumtionsbehovet inte är beaktat. Hushåll med barnpension kompenseras ekonomiskt för bortfallet av en inkomst i hushållet. Indikator 2 Disponibel inkomst samt familjestödens andel Indikator 2 beskriver sammansättningen av den ekonomiska standarden för olika typer av barnhushåll jämfört med hushåll utan barn. Liksom indikator 1 ger den en uppfattning om familjepolitikens relativa betydelse för dessa familjer. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Diagram 4.2 Disponibel inkomst per konsumtionsenhet samt de ekonomiska familjestöden, efter hushållstyper, genomsnitt kronor , Ensamstående med ett barn Ensamstående med två eller flera Gifta eller sambo utan barn Gifta eller sambo med ett barn Gifta eller sambo med två barn Gifta eller sambo med tre eller Diagram 4.2 redovisar dels disponibel inkomst per konsumtionsenhet för olika typer av hushåll med respektive utan barn, dels hur de ekonomiska familjestöden bidrar till barnhushållens inkomster.