prop · GR03102 · 2004-05-06 00:00:00 — tecknats mellan sju storstadskommuner (, , , , , och ) och staten. medlen har villkorats med en minst likvärdig motprestation och med kravet att kommunens specialinsatser i de aktuella stadsdelarna för den skull inte ska minska. Via de lokala utvecklingsavtalen har ca 1 000 insatser bedrivits och ett 100-tal utvärderingsrapporter tagits fram. Det ekonomiska utfallet har inte följt eftersom det dels har tagit betydligt att organisera ett omfattande förändringsarbete än vad som kunde förutses, dels har det avsiktligt avtalats om långsiktiga lösningar och därtill anpassad resursförbrukning. Några kommuner har (/04) förbrukat större delen av de medel som avsatts medan andra kommuner kommer att ha medel I tabellen redovisas de medel som beslutats om Större delen avser de lokala utvecklingsavtalen men medel har Skr. 2003/04:102 också gått till särskilda studier och utvärderingar . Beslutade medel, () I cirkeldiagrammet redovisas hur de förbrukade medlen har fördelats efter målområde. (För mer information, se regeringens skrivelse 2003/04:49.) antog propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35). I den fastställs det nationella övergripande målet att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Om målet skall nås krävs insatser på flera samhällsnivåer och från olika aktörer inom den offentliga, privata och ideella sektorn. Kommuner och landsting intar i detta sammanhang nyckelpositioner med sitt ansvar för strategiskt viktiga verksamheter ur folkhälsosynpunkt. I Mål för folkhälsan ingår elva målområdena i en sektorsövergipande målstruktur med fokus på hälsans bestämningsfaktorer. 1) delaktighet och inflytande i samhället, 2) ekonomisk och social trygghet, 3) trygga och goda uppväxtvillkor, 4) ökad hälsa i arbetslivet, 5) sunda och säkra miljöer och produkter, 6) hälso- och sjukvård, 7) gott skydd mot smittspridning, 8) trygg och säker sexualitet och en god reproduktiv hälsa, 9) ökad fysisk aktivitet och 10) goda matvanor och säkra livsmedel samt 11) minskat bruk av tobak och alkohol, ett samhälle fritt från narkotika och dopning samt minskade skadeverkningar av överdrivet spelande. har till uppgift att följa upp, analysera, utvärdera det nationella folkhälsomålet. Föreliggande redovisning av kommunernas folkhälsoarbete och organisation i relation till de elva målområdena är den första i sitt slag, och utgör därmed baslinjedata. Baslinjedata innebär i korthet en statistik lägesbeskrivning av det studerade före insatser/åtgärder som sedan utgör kriteriet vid jämförelser över tiden. Majoriteten av landstingen har inrättat samhällsmedicinska enheter (eller motsvarande) där det utförs viktiga folkhälsoinsatser. Diagram 6.1 Andel kommuner som uppgett sig ha åtgärdsprogram inom målområden Drygt hälften av landets kommuner hade 2003 en skriftlig, övergripande handlingsplan/policy för folkhälsoarbetet varav antogs . hade en handlingsplan under utveckling, revidering eller framtagning. I av kommunerna var handlingsplanen gemensam med Tvärsektoriellt organ, folkhälsoråd eller motsvarande, som arbetar med folkhälsofrågor fanns i (209) av kommunerna. Av dessa hade egen budget. Omkring en tredjedel av folkhälsoråden var beslutande och var rådgivande. Två av tre kommuner med folkhälsoråd hade dessa placerade inom kommunstyrelsen och i i någon nämnd. I av landets kommuner fanns en folkhälsosamordnare, hälsoplanerare eller annan tjänsteman verksam i kommunen med speciell uppgift att stimulera folkhälsoarbetet Folkhälsoarbetet följdes systematiskt upp i av Skr. 2003/04:102 kommunerna. I av kommunerna följdes folkhälsoarbetet upp via årsredovisning och i via välfärdsbokslut. I resterande kommuner följdes arbetet upp på annat sätt, främst genom verksamhetsberättelse, revidering av handlingsplan, utvärdering av större projekt/program, varianter av välfärdsbokslut och rapport från folkhälsoråd/program/projekt till kommunstyrelse/nämnd. , och Statens nätverk Forum Folkhälsa arrangerar en konferens med målsättning att öka kunskaperna inom folkhälsoområdet och möjliggöra erfarenhetsutbyte. Forum Folkhälsa är nära sammanknutet med , vars målsättning är att förverkliga Hälsa för alla Hälsa 21. tog Falu kommun och initiativ till att bilda ett svenskt Nationellt Healthy Citites nätverk. Tolv kommuner hade anmält sitt intresse. Samtliga uppfyllde medlemskriterierna. har tagit fram kommunala basfakta för folkhälsoplanering för att underlättar kommunernas planering och uppföljning av folkhälsoinsatser. Arbetet initierades 2002 och en provversion färdigställdes och presenterades 2003. Målgrupper är i första hand folkhälsoplanerare, beslutsfattare och förtroendevalda i landets kommuner. Statistik om hälsan presenteras utifrån sex områden som är centrala för människors hälsa. Statistiken presenteras kommunvis är uppdelad på åldersklasser och jämförs med riket. Det är svårt att få en överblick över kommunernas och landstingens kostnader för insatser inom folkhälsoområdet. Detta beror delvis på skilda organisatoriska förutsättningar och olika redovisningsprinciper. Av kommunerna hade 152 () öronmärkta verksamhetspengar för folkhälsoarbete inom kommunen.