prop · GR03178 · 2004-07-13 00:00:00 — Förslagen innebär i korthet att en upp- dragsgivare, med undantag för privatpersoner, som anlitar någon för att utföra ett bygg- eller anläggningsarbete, skall göra avdrag på den ersättning han betalar till uppdragstagaren. Det avdragna beloppet skall betalas in till och där tillgodoföras uppdragstagaren genom utbetalning till dennes skattekonto eller omföras på uppdragstagarens egna underentreprenörer. Mervärdesskatt skall inte ingå i underlaget för entreprenadavdrag. I stället föreslås en omvänd skattskyldighet för mervärdesskatt vid köp av bygg- och anläggningstjänster. Beställaren skulle alltså bli skattskyldig för mervärdesskatten. På det sättet försvinner möjligheten för beställaren att göra avdrag för ingående mervärdesskatt som faktureras av upp- dragstagaren men som inte betalas in till staten. förslag har remissbehandlats och bereds nu inom . Insatser mot ekonomisk brottslighet i taxibranschen Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av de bestämmelser som reglerar taxibranschen (dir. 2003:106). I uppdraget ingår bl.a. att analysera om åtgärder bör vidtas för att minska den ekonomiska brottsligheten i taxibranschen. Utredaren skall särskilt analysera om det är lämpligt att införa ett krav på att taxametrar skall tömmas i särskilda tömnings- centraler (jfr. det förslag som Taxiutredning lämnade i SOU 1999:60). Utredaren skall dessutom överväga om en polisman vid kontroll av en taxameter skall ha rätt att omhänderta utdrag ur taxametern i syfte att bl.a. överlämna dessa till andra myndigheter som granskar taxibranschen, t.ex. . Uppdraget skall redovisas . 4.4Förbättrad tillsyn över företagen och revisorerna Att företagens finansiella rapportering sker på ett öppet och tillförlitligt sätt har stor betydelse för att motverka ekonomisk brottslighet och andra företeelser som skadar förtroendet för företagen. arbetar därför med ett förslag till lagstiftning om tillsyn över börsföreta- gens redovisning. Tillsynen är avsedd att garantera att redovisningen sker enligt de internationella redovisningsstandarder som har utvecklats . Ett förslag till hur tillsynen skall organiseras kommer att pre- senteras . Tillförlitligheten hos företagens redovisningar är också beroende av att det finns en kompetent och oberoende revisorskår. ansvarar för tillsynen av revisorernas verksamhet. De regler som styr utformningen av och innehållet i tillsyn bör ses över ytterligare för att säkerställa att nämnden har de befogenheter den behö- ver. En sådan översyn torde kunna inledas inom . 4.5Förstärkt kontroll i socialförsäkringssystemen För socialförsäkringen gäller det övergripande målet att den skall admi- nistreras rättssäkert och effektivt så att tilltron till den bevaras och stärks. Detta innebär bl.a. att fusk och missbruk av olika socialförsäkringsför- måner skall minimeras. Exempel på åtgärder för att nå målet är att nya regler har införts inom området ekonomisk familjepolitik så att samma beviskrav gäller för bostadsbidrag som för underhållsstöd (prop. 2001/02:119). De nya reglerna innebär att en gift person eller den som är att likställa med en gift person, som ansöker om bostadsbidrag eller som bidrag betalas ut till, skall ha bevisbördan för att han eller hon inte bor tillsammans med sin make eller maka. Vidare kan nämnas att frågor om missbruk har beaktats inom ramen för utredningen reformerat under- hållsstöd (SOU 2003:42). genomförde en riktad kon- troll av ärenden som rörde tillfällig föräldrapenning. sökningen var att få en samlad bild av hur det ser ut i landet som helhet, Skr. 2003/04:178 både på länsnivå och riksnivå. Resultatet av undersökningen visade på en högre andel fusk än väntat. De första resultaten visar att det på riksnivå finns felaktiga uppgifter i av ärendena. Variationen av ande- len fel är stor över landet. uppfattning är att re- sultatet från den riktade kontrollinsatsen har visat på behovet av mer kontinuerliga kontroller på riksnivå. Verket har därför utarbetat en ge- mensam kontrollstrategi som bygger på tydliga mål och prioriteringar. Denna kontrollstrategi är samordnad med andra berörda myndigheter, som och . Strategin bygger på att myndigheterna i högre grad skall återanvända information som de har tillgång till och att gruppen av försäkrade blir föremål för en kvalificerad efterkontroll efter en riskanalys. Andra exempel på arbete för att motverka fusk och missbruk är att verket tagit fram nya vägledningar i fråga om återkrav (RFV 2002:16) och om fusk (RFV 2004:1). I vägledningen om återkrav poängterar att även återkravsärenden som avser mindre belopp alltid skall utredas för att felutbetalningar som beror på misstänkt fusk skall hittas. 4.6Förstärkt kontroll av arbetslöshetsförsäkringen Det är också angeläget att effektivt motverka fusk inom arbetslöshetsför- säkringen. För att försvåra fusk och bedrägerier infördes regler som syftar till att möjliggöra ett ökat informationsutbyte mellan länsarbetsnämnderna, arbetslöshetskassorna, de allmänna försäkringskas- sorna, och (prop. 2000/01:129, bet. 2001/02:KU3, rskr. 2001/02:18). Det utökade infor- mationsutbytet mellan myndigheterna är avsett att förbättra kontrollen av utbetalningar av statliga medel. Informationsutbytet skall förhindra att dubbla utbetalningar görs, t.ex. att arbetslöshetsersättning betalas ut med en annan försäkringsförmån som avser samma inkomst- bortfall, och minska riskerna för fusk med missbruk av ersättningar och bidrag. Konkursförvaltarna svarar för en stor del av de anmälningar som görs om ekonomisk brottslighet. har i betänkandet Ny konkurstillsyn (SOU 2000:62) lämnat förslag till en ny offentlig kon- kurstillsyn. Förslagen kommer att beredas i nära anslutning till den pågående omorganisationen av skatteförvaltningen och kronofogde- myndigheterna. Vid utformningen av den nya konkurstillsynen är det viktigt att se till att denna kan tillgodose önskemålet att konkurs- förvaltarna gör behövliga undersökningar om ekonomisk brottslighet. Det är också viktigt att de bestämmelser som styr tillsynen blir mer flexibla än , så att tillsynsmyndigheten i större utsträckning kan använda sina resurser i de ärenden där de bäst behövs. Sammanfattning: Det är nödvändigt att löpande analysera om för- valtningen är organiserad så att den kan fullgöra sina uppgifter på bästa sätt. Regeringen kommer därför att se över myndigheternas verksamhet i följande hänseenden: -organisation, dess geografiska och sakliga ansvarsområde samt formerna för samverkan mellan berörda myn- digheter. -rapportering till regeringen. -Kronofogdemyndigheternas framtida organisation och ställning . Som ett led strategi genomfördes en omfattande reformering av myndighetsstrukturen på ekobrottsområdet. Inrättandet av Ekobrotts- myndigheten och de särskilda skattebrottsenheterna inom har skapat goda strategiska förutsättningar för en effektiv ekobrottsbe- kämpning. Mot bakgrund av de erfarenheter som har vunnits avser regeringen att se över myndighetsstrukturen och vidta de ytterligare åtgärder som behövs för en säker, snabb och effektiv ekobrottsbekämpning. Det är också viktigt att formerna för central och regional samverkan utvecklas. Även styrning av ekobrottsfrågorna bör ses över. 5.1Ekobrottsmyndighetens organisation, ansvarsområde m.m. bildades som en åklagarmyndighet inom åklagarväsendet. Myndigheten har verkat . Under den tiden har en rad värdefulla erfarenheter vunnits på olika områden. Inrättandet av , med åklagare, poliser och ekonomer i nära arbetsgemenskap, innebar ett nytänkande på ekobrotts- bekämpningens område i . Det råder inget tvivel om att reformen har skapat förutsättningar för betydande effektivitetsvinster i kampen mot den ekonomiska brottsligheten. kan det emellertid konstateras att de organisatoriska lösningar som valdes för Ekobrotts- myndigheten inte i alla delar har varit optimala för myndighetens möjligheter att effektivisera verksamheten. Inom pågår ett omfattande och brett upplagt arbete för att utveckla arbetsformer, organisation och prioriteringar. Utvecklingsarbetet omfattar också det brottsförebyggande arbetet. Myndigheten avser att lämna en rapport om utvecklingsarbetet till regeringen . Det finns enligt regeringens mening anledning att nu också överväga vilka förändringar av ansvarsområde, organisa- tion och personalstruktur som behövs för att utveckla myndigheten till en spjutspets i kampen mot ekobrottsligheten. bedrivs ekobrotts- bekämpningen utanför geografiska ansvarsom- råde av ekopoliser inom polismyndigheterna och av ekoåklagare i andra Det är angeläget att det i hela landet finns hög Skr. 2003/04:178 kompetens och tillräcklig kapacitet för ekobrottsbekämpningen och att det utvecklas väl fungerande samarbetsformer mellan de myndigheter som arbetar med detta. Översynen bör därför omfatta frågan om geografiska ansvarsområde och även frågan om dess uppdrag skall avgränsas till vissa slag av ärenden. Den struktur som har byggts upp för samverkan med andra myndigheter i och de regionala organen bör också ingå i översynen. I översynen bör det vidare göras en närmare analys av hur uppdrag som stabsmyndighet till regeringen skall fullgöras. Slutligen bör frågan om myndigheten fortfarande skall vara en åklagarmyndighet eller om en annan organisationslösning är lämpligare bli föremål för ett förnyat ställningstagande. /04 skedde en genomgripande omorganisation av skatteförvaltningen (prop. 2002/03:99, bet. 2003/04:SkU2, rskr. 2003/04:17). En ny myndighet, , ersatte de tio skattemyn- digheterna och . Den nya myndigheten är förvaltnings- myndighet inom skatteförvaltningens hela område. Myndigheten är regi- onindelad och har sitt huvudkontor i . Syftet med reformen är att öppna möjligheter att ta till vara befintliga resurser på ett bättre sätt och undanröja de organisatoriska hinder som hämmade verksamhetsutveck- lingen. Målet är att skapa bättre förutsättningar för en enhetlig och lik- formig rättstillämpning samt ett effektivt utnyttjande av tillgängliga re- surser. Ett av de tyngst vägande skälen för att bilda den nya myndigheten var den ökade flexibiliteten. Det är nu avsevärt lättare att flytta arbetsupp- gifter, material och beslutanderätt över landet utan de formella hinder som myndighetsgränserna utgjorde. Den demografiska och ekonomiska utvecklingen i skatteregionerna var också ett viktigt motiv för att bilda en ny myndighet. Medborgarnas och företagens intressen kommer att kunna tillgodoses bättre än tidigare i den nya myndighetens verksamhet. Förbättringar kan göras i flera avseenden, t.ex. när det gäller att åstadkomma enhetlighet i förhållningssätt och rättstillämpning samt när det gäller tillhandahållande av service. Reformen kommer också att ha en effektivitets- och servicehöjande ef- fekt som möjliggör ökade satsningar t.ex. när det gäller skattekontroll och brottsutredande verksamhet. Kronofogdemyndigheterna omfattas inte av organisationsförändringen på annat sätt än att under en övergångstid skall fungera som central myndighet även inom kronofogdemyndigheternas verksamhets- Den som inom verket svarar för ledningen av denna funktion har Skr. 2003/04:178 utsetts av regeringen. Kronofogdemyndigheternas framtida ställning har utretts av en särskilt tillkallad utredare. Utredarens huvuduppdrag var att ta fram underlag för att bedöma om kronofogdemyndigheterna skulle vara fristående från eller utgöra en del av detta. Utredaren lämnade sitt betän- kande En i tiden (SOU 2003:97) . Utredaren föreslår bl.a. att en fristående, rikstäckande Kronofogde- myndighet skall bildas, att borgenärsuppgifterna flyttas från kronofogde- myndigheterna till och de övriga debiterande myndigheterna samt att allmänna mål skall hanteras på samma sätt som enskilda mål. Betänkandet har remissbehandlats och övervägs i . Ekonomisk brottslighet berör många myndighetsområden och varje kon- kret brott involverar ofta flera myndigheter. En god samverkan mellan myndigheterna är därför av grundläggande betydelse. Strävan bör vara att få till stånd ett långsiktigt väl fungerande samarbete baserat på myn- digheternas samlade resurser med tillvaratagande av den specialkompe- tens som finns inom respektive myndighets sakområde. I förordningen (1997:899) om myndighetssamverkan mot ekonomisk brottslighet finns bestämmelser om samverkan mellan myndigheter för att förebygga och bekämpa ekonomisk brottslighet. I förordningen regle- ras att det på central nivå finns ett samverkansorgan mot ekonomisk brottslighet, , och att det i varje län finns regionala samverkans- organ. har på regeringens uppdrag utvärderat de regio- nala samverkansorganen. Med utgångspunkt i resultatet av den redovis- ningen har regeringen vidtagit vissa förändringar i den nämnda för- ordningen om myndighetssamverkan mot ekonomisk brottslighet. En av dessa innebär att två eller flera samverkansorgan kan bilda ett gemen- samt samverkansorgan om de bedömer att detta är ändamålsenligt. Genom detta flexibla system ges förutsättningar för att ytterligare för- bättra den regionala samverkan. I regleringsbrevet fick tillsammans med , och ett uppdrag att undersöka hur samarbetet i ekobrottsutredningar fungerar mellan skattebrottsenheterna och respektive mellan skat- tebrottsenheterna och polis och åklagarorganisationen. Resultatet, som redovisades , visar att samarbetet successivt har förbättrats och att det finns förutsättningar för att utveckla det ytterligare. Den planerade översynen av skall också omfatta formerna för myndighetens samarbete med andra myndigheter. Ekobrottsbekämpningen och den ekonomiska brottsligheten spänner över ett mycket vidsträckt arbetsfält. Erfarenheterna visar att det för regering- ens och myndigheternas arbete är viktigt med en kontinuerlig uppdate- ring i fråga om brottsutvecklingen, om myndigheternas insatser och om behov av regeländringar eller andra åtgärder. En viktig fråga i översynen av är hur myndighetens rapportering till reger- ingen skall kunna vidareutvecklas. Den särskilda redovisning som regeringen har lämnat som en del i ett åtagande strategi har fyllt en viktig funktion som en kontinuerlig avstämning av läget när det gäller ekobrottsbekämpningen. De återkommande lägesrapporterna till bör emellertid nu er- sättas med ett system som innebär att information om regeringens åtgär- der mot ekonomisk brottslighet i huvudsak redovisas på samma sätt som gäller i fråga om annan brottslighet. Vid behov skall, i likhet med vad som gäller på andra områden, särskilda rapporteringar lämnas. 6 Utredning och lagföring Sammanfattning: Effektivitet och rättssäkerhet är grundläggande krav på utredning och process. Regeringen vidtar därför åtgärder som syftar till -förenkling och effektivisering av rättegångsförfarandet, -ett nytt straffprocessuellt förfarande för utredningar om ekonomisk och annan särskilt svårutredd brottslighet, -ändrade regler för skattebrottsenheternas användning av processu- ella tvångsmedel, -modernisering av konkurrensövervakningen, -förändringar i fråga om Polisens och behandling av personuppgifter. Att utreda ekonomisk brottslighet är komplicerat och ställer stora krav på de brottsutredande myndigheterna och på de domstolar som skall ta ställ- ning till väckta åtal. Utformningen av det straffprocessuella regelverket och straffbestämmelserna har avgörande betydelse för hur effektivt detta arbete kan bedrivas. Bättre anpassade bestämmelser om bokföringsbrott kan öka förutsätt- ningarna att inrikta brottsutredningarna på ett mer resurseffektivt sätt. Mer flexibla regler för brottsutredningen i kombination med en möjlighet till någon form av strafflindring och en koncentration av utredningen till att klarlägga eventuella brister i bokföringen skulle innebära väsentligt förbättrade möjligheter att hantera omfattande ekobrottsutredningar. De stora svårigheter som är förknippade med utredningen och lagfö- ringen av de mest omfattande ekobrottsärendena ger anledning att över- väga förändringar också av de straffprocessuella bestämmelserna. Ett nytt straffprocessuellt förfarande för utredningar om ekonomisk och annan svårutredd brottslighet När det gäller möjligheterna att få till stånd ett effektivare straffprocessu- ellt förfarande för utredningar som gäller ekonomisk brottslighet kan det konstateras att de största problemen är hänförliga till förundersökningen hos polis och åklagare. Det hänger samman med att de ekonomiska brotten ofta är svårutredda. Samma problem finns i de flesta andra länder och olika lösningar har prövats i syfte att effektivisera utrednings- förfarandet när det gäller den mest svårutredda brottsligheten. För utredning av omfattande och komplicerad brottslighet kan det övervägas att införa ett incitament för den misstänkte att själv bidra till en snabb och effektiv förundersökning, t.ex. genom en möjlighet till strafflindring för den som aktivt bidrar till att föra brottsutredningen framåt. Med en sådan ordning skulle tiden från brottsanmälan till dom kunna kortas ned. En ordning som den skisserade skulle medföra förändringar på både straffrättens och processrättens områden. För straffrättens del skulle man kunna tänka sig att justera uppräkningen i av de omständig- heter som skall beaktas i strafflindrande riktning vid straffmätningen. Inom processrätten kan det övervägas att införa ett förkortat domstolsför- farande för de fall när den tilltalade erkänt brottet och åklagaren anser att den nya strafflindringsregeln är tillämplig. I en sådan situation skulle åklagaren i stämningsansökan kunna ange den påföljd som han eller hon anser bör utdömas för den aktuella brottsligheten. Förutsatt att saken kan utredas tillfredsställande, och den tilltalade inte heller begär ett muntligt sammanträde, skulle domstolen kunna meddela dom i enlighet med åkla- garens begäran i skuld- och påföljdsfrågan utan att hålla huvudförhand- ling i målet. Beredningen för rättsväsendets utveckling skall analysera och över- väga olika lösningar på problemen med utredningar av svårutredd brottslighet. Beredningen kommer att presentera ett betänkande som behandlar dessa frågor . rättegångsutredning har i sitt slutbetänkande, En modernare rättegång m.m. (SOU 2001:103), lämnat en rad förslag på åtgärder med generell räckvidd för domstolsprocessen. Utredningen föreslår bl.a. att parterna i brottmål och tvistemål med rättens tillstånd skall kunna hänvisa till handlingar i målet i stället för att presentera uppgifterna muntligt vid genomgång av yrkanden, redovisning av ståndpunkter, utvecklande av talan samt framläggande av bevisning. Vidare föreslår uteredningen att kravet på särskilda skäl för att få hålla sammanträde för förberedelse i brottmål skall slopas. bereds också flera lagförslag som särskilt tar sikte på hovrättsprocessen och som bl.a. syftar till att korta handläggningstiderna i hovrätterna genom en renodling av hovrätternas uppgifter. Förslagen har remissbehandlats och avsikten är att en samlad proposition skall lämnas till . Skattebrottsenheternas behov av processuella Regeringen har tillkallat en särskild utredare för att utreda hur skattebrottsenheternas verksamhet kan effektiviseras (Dir 2004:26). Den särskilde utredaren skall kartlägga och analysera skatte- brottsenheternas behov av att använda processuella tvångsmedel samt föreslå lagändringar om det behövs. Utredaren skall vidare analysera be- hovet av och möjligheterna att utvidga skattebrottsenheternas tillgång till uppgifter i beskattningsdatabaserna samt analysera behovet av en utvidg- ning av enheternas verksamhetsområde. Uppdraget skall redovisas senast vid utgången av . Kartellsamarbete är en typ av ekonomisk brottslighet som sätter mark- nadsmekanismerna ur spel. Regeringen ser allvarligt på förekomsten av karteller. infördes nya regler i konkurrenslagen (1993:20). Reglerna innebär bl.a. att den s.k. konkurrensskadeavgiften kan efterges eller sättas ned för den som avslöjar en kartell och underlät- tar utredning. Syftet är att göra det lättare att upp- täcka och beivra kartellbildningar. har antagit regeringens proposition om moderniserad konkurrensövervakning (prop. 2003/04:80) till följd av den reform på EU-nivå som har trätt i kraft och som syftar till en effektivare konkurrensövervakning inom EU. EU-reformen syftar till att göra det möjligt för att fokusera på de allvarligaste överträdelserna av konkurrensreglerna och innebär att tillämpningen av reglerna i större utsträckning kommer att decentraliseras till nationella konkurrensmyndigheter och domstolar. Ett nätverk för samarbete mellan de nationella konkurrensmyndigheterna och mellan dessa och EU- kommissionen har upprättats. Det gamla systemet, som innebar att företagen kunde ansöka om förhandsbesked om ett avtal eller ett förfarande var förenligt med konkurrensreglerna, har avvecklats. För- ändringarna i det svenska regelverket, som har trätt i kraft , ligger i linje med förändringarna på EU-nivå och innebär bl.a. att det nationella systemet med förhandsbesked har avskaffats. 6.5Behandling av personuppgifter i Polisens verksamhet är polisdatalagen (1998:622) tillämplig på verksamhet vid . Det innebär att myndigheten nu kan bedriva en lika effektiv kriminalunderrättelseverksamhet som polisen i övrigt. Polisregisterlagstiftningen har utvärderats av , som i betänkandet Behandling av personuppgifter i polisens verksamhet (SOU 2001:92) bl.a. har föreslagit en helt ny polisdatalag. Under beredningen av utredningsförslaget har flera frågor uppmärksammats som kräver ytterligare överväganden, bl.a. hur stora och omfattande register lämpligen skall regleras. Därför föreslog regeringen Skr. 2003/04:178 att övergångsbestämmelserna till polisdatalagen skulle förlängas (prop. 2002/03:144). har godkänt propositionen och övergångs- bestämmelserna till polisdatalagen gäller nu fram till . Arbetet med polisdatautredningens betänkande fortsätter och en lag- rådsremiss och proposition är planerade . 6.6Behandling av personuppgifter i verksamhet överlämnade betänkandet Tull- verkets brottsbekämpning, Integritet Effektivitet (SOU 2002:113). Utredningen föreslår att den gällande lagen (2001:85) om behand- ling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet skall ersättas av en ny lag om behandling av uppgifter i brottsbe- kämpande verksamhet. Vidare föreslår den att i sin brottsbe- kämpande verksamhet skall få ha direktåtkomst till Tulldatasystemet och andra fiskala register i tulldatabasen. Förslagen bereds inom Finansde- partementet. 7Internationellt straffrättsligt och skatteadministrativt samarbete Sammanfattning: En förutsättning för en effektiv bekämpning av ekonomisk brottslighet är ett målinriktat och metodiskt internationellt Regeringens pågående och planerade åtgärder omfattar därför bl.a. följande: - det rättsliga samarbetet och myndighetssamarbetet mellan länderna - direktiven om penningtvätt och marknadsmissbruk skall införlivas - det administrativa samarbetet på skatteområdet skall fortsätta och Rambeslut skall genomföras på följande områden: - förverkande av brottsvinster och brottsverktyg - verkställighet av beslut om bötesstraff inom EU - verkställighet av förverkandebeslut inom EU verkställighet av beslut om frysning av egendom eller bevis- Rambeslut på följande områden skall förhandlas färdigt 2004 och 2005: - vissa rättssäkerhetsgarantier i brottmål Den ekonomiska brottsligheten opererar i hög grad gränsöverskridande och utnyttjar skillnader i ländernas rättssystem liksom brister och tröghet i kontrollsamarbetet. En effektiv ekobrottsbekämpning förutsätter därför ett utvecklat internationellt samarbete, där gemensamt framtagna regler leder till ett snabbt och smidigt rättsligt samarbete. Eftersom inte kan bedriva myndighetsutövning i andra länder måste kunna lita till den hjälp andra länder kan tillhandahålla genom sina myn- digheter. Arbetet inom EU har gett nya möjligheter till samarbete över gränserna och ett omfattande arbete pågår nu inom unionen för att komma till rätta med de förhållanden som hindrar eller försvårar ett sådant samarbete.