prop · GS031d3 · 2004-09-20 00:00:00 — Det innebär att emissionspolicy mer kommer att kunna efterlikna emissionspolicyn för nominella obligationer, en upplåningsstrategi som i stor utsträckning präglas av förutsägbarhet och transparens. Staten sparar även pengar på att låna från privatpersoner och mindre placerare. Den samlade kostnadsbesparingen i privatmarknadsupplåningen uppgick till . Det samlade resultatet i privatmarknadsupplåningen är i hög grad beroende av resultatutvecklingen för premieobligationerna. Regeringen konstaterar att det därför är viktigt att RiksgäldsSpar fortsätter att utvecklas till en attraktiv sparform på den svenska sparmarknaden. Styrningen och utvärderingen av statsskuldsförvaltningen har successivt förbättrats. Ännu återstår dock en del arbete omkring den långsiktiga inriktningen och de långsiktiga målen för statsskuldspolitiken. I riktlinjebeslutet som presenteras kommer regeringen bl.a. att redovisa en mer ingående analys av valutaskuldens andel av statsskulden på lång sikt. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 15 Statliga garantier och särskilda åtaganden Statliga garantier och särskilda åtaganden omfattar de garantier och lån med kreditrisk som utfärdas och förvaltas av . Vid sidan av dessa garantier finns statliga garantier som utfärdas och förvaltas av , och Sida. Dessa garantier redogörs för under respektive utgiftsområde. Förutom den ordinarie garantireserven för garantier som utfärdas av finns två särskilda reserver. Det finns dels en separat garantireserv för Venantius upplåning, dels en särskild garantireserv som omfattar åtaganden gentemot vissa internationella finansiella institutioner. skall bedriva garanti- och kreditverksamhet på ett effektivt sätt och verka för att andra statliga myndigheters garanti- och kreditverksamhet bedrivs effektivt. Garantier skall hanteras inom ramen för garantimodellen. ten med garantimodellen var dels att synliggöra kostnaderna för statens garantigivning, dels att göra verksamheten långsiktigt finansiellt självbärande. omfattar principerna i den nya garantimodellen även s.k. äldre garantier som utfärdats före införandet av den nya modellen. En närmare redovisning av garantimodellen och av statens totala garantigivning återfinns i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2003 (skr. 2003/04:101, bet. 2003/04:FiU28, rskr. 2003/04:275). Genom att bedöma och värdera ekonomiska risker, sätta avgifter och bestämma villkor, bevaka och driva in fordringar och annan hantering skall se till att statens risk i samband med garantier begränsas, att statens rätt med anledning av garantier tryggas och att uppföljning och redovisning sker. Garantiverksamheten inriktas även på att prissättningen av garantier skall ske enligt försäkringsmässiga principer så att statens ekonomiska resurser utnyttjas effektivt. Staten skall därmed bl.a. se till att risken i hanteringen av garantier begränsas samt att kostnaderna för garantiverksamheten över en längre tidsperiod motsvaras av dess intäkter. Hanteringen av statens risktagande genom garantier skall även i fortsättningen utvecklas och effektiviseras. En ny garantimodell för staten infördes (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) och trädde garantiförordningen (1997:1006) i kraft. lämnade sin årliga särskilda garanti- och kreditrapport till rege- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Där redogörs bl.a. för vilka åtgärder som vidtagit för att begränsa statens risk vid garantier. Åtgärder för att begränsa statens risk utvecklingsarbete för att hantera och begränsa statens risk fortsätter. En del av detta arbete består i att ta fram en dokumentation över olika modeller som kan användas för prissättning och riskvärdering av enskilda garantiåtaganden. Dokumentationsarbetet påbörjades och kommer att avslutas . De befintliga värderingsmodellerna kommer dessutom att vidareutvecklas. Arbetet med att utveckla modellerna är dock långsiktigt, vilket innebär att fortsatt utveckling även kommer att behövas efter 2004, om än i mindre skala. har prövat och hanterat ett antal garantiprojekt. I samtliga fall har åtagandena hanterats i enlighet med garantimodellen. Risken i de garanterade projekten har följts löpande och dokumenterade sammanställningar av riskläget har gjorts kvartalsvis. Uppföljning och kontroll av risker genom de garanterade låntagarnas upplåning har också gjorts kvartalsvis. samlade garantiåtagande uppgick till , att jämföra med . Ökningen på hänför sig främst till ytterligare garantikapital till Europeiska Investeringsbanken, EIB, (+14,) samt ökade kreditgarantier för och annan infrastruktur (+6,0 miljarder). minskade pensionsåtagandena (-5,) och garantierna för och (-4,). Valutakursändringar har minskat det totala åtagandet med ytterligare . garantiportfölj innehåller främst garantier för: Infrastrukturprojekt (, bl.a. Öresundsförbindelsen). Pensionsåtaganden (). Internationella åtaganden (, bl.a. Nordiska investeringsbanken Garantiverksamheten finansieras genom att riskbaserade avgifter betalas av garantiobjektet eller, efter beslut av , över statsbudgeten om det är fråga om subventioner. Avgifter, liksom återvinningar på regressfordringar efter infrianden, redovisas på räntebärande konton i . Den ordinarie garantireserven (exklusive Venantius och de internationella finansiella institutioner) uppgick till , efter att ha tillförts subventionsmedel från statsbudgeten med och inbetalda avgifter med . För framtida garantiförluster har reserveringar gjorts med , en ökning med . Reserveringarna för framtida garantiförluster är alltså större än garantireserven, men alla avgifter och subventionsmedel är ännu inte erhållna, vilket innebär att garantireserven kommer att tillföras ytterligare medel. Tabell 15.1 Utvecklingen av garantireserver 1999-2003 1Avser de medel som avsatts på räntekonto i för framtida infrianden av garantier, inklusive Venantius. 2Ingen uppdelning på nya och äldre garantier eftersom invärdering av äldre garantier genomförts. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Venantius AB:s (i fortsättningen Venantius) huvudsakliga uppgift är att på ett ansvarsfullt sätt hantera obeståndssituationer i den övertagna stocken av bostadskrediter och att i det arbetet beakta statens totala kostnader i samband med låneförvaltningen. I uppdraget ingår att, i den takt det är möjligt, återföra kreditengagemang till den reguljära kreditmarknaden, så att staten kan få tillbaka det kapital som avsatts till verksamheten. Den separata garantireserven för Venantius upplåning utgörs av ett särskilt räntekonto som inrättats i enlighet med riksdagsbeslut. Till Venantius garantireserv är knutet ett kreditutrymme på , vilket också utgör ramen för garantier för företagets lån. Tabell 15.2 Resultatutveckling m.m. i Venantius Venantius finansiella ställning har förbättrats avsevärt . I takt med att fastighetspriserna stigit och räntorna sjunkit har Venantius lyckats avyttra tillgångar till förmånliga villkor, vilket inneburit att det egna kapitalet har ökat och skulderna minskat. Att Venantius finansiella ställning förbättrats har inneburit att den risk som är förenad med garantiåtagandet har sjunkit kraftigt sedan invärderingen till den nya garantimodellen /02. har av den anledningen också minskat reserveringen för Venantius framtida garantiförluster kraftigt. /04 reserverades för framtida garantiförluster, vilket är en minskning av reserveringen med sedan invärderingen. /04 har ytterligare minskat reserveringen för Venantius framtida garantiförluster och de uppgår för närvarande till endast . Räntekontobehållningen för Venantius separata garantireserv uppgick /04 till , vilket innebär att de medel som avsatts bedöms mer än tillräckliga och inget behov av ytterligare avsättning finns. Garantikapital till internationella finansiella institutioner Förutom garantireserven för Venantius finns en särskild reserv för garantikapital till internationella finansiella institutioner. Ett infriande av en sådan garanti medför att reserven belastas vartefter motsvarande belopp avräknas från anslag inom respektive departements ansvarsområde. Förfarandet innebär att denna separata garantireserv normalt kommer att ha ett nollsaldo. Kostnaden för dessa åtaganden görs synlig genom att ändamålet för de anslag som täcker kapitaltillskottet har vidgats till att även gälla infrianden av garantikapital. bedöms ha uppfyllt målet om en ekonomiskt ansvarsfull prövning och hantering av garantier. Garantiverksamheten har innefattat planenliga reservationer av medel för att täcka framtida infrianden. Målet om långsiktig kostnadstäckning har varit styrande för verksamheten. saknas dock ett regelverk för hur staten skall hantera utlåning med kreditrisk och tas inte alltid avgifter ut. Ett förslag till en modell för ökad ekonomisk kontroll av statens externa långivning bereds dock inom . Sammanfattningsvis kan modellen sägas syfta till att kostnader skall synliggöras och inte skjutas . Den statliga långivningen skall vidare kännetecknas av full kostnadstäckning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 16 Övrig finansiell förvaltning Övrig finansiell förvaltning omfattar verksamhet som syftar till en effektiv finans- och kapitalförvaltning inom staten och verksamheten inom premiepensionssystemet. Förvaltningen bedrivs av Statens internbank inom , () och (). skall efter regeringens särskilda bemyndigande tillhandahålla utlåning och ta emot medel på konto från i första hand statliga myndigheter. Målet för denna verksamhet är att erbjuda god service utan att tjänsterna subventioneras. skall även företräda det statliga betalningssystemet. Målet för denna verksamhet är att den statliga betalningsverksamheten bedrivs effektivt och håller en hög säkerhet samt att de statliga myndigheterna får en god service. Målet för verksamhet är att bidra till konsumentskyddet avseende insättningar och till stabiliteten i det finansiella systemet. Nämnden skall också bidra till konsumentskyddet avseende värdepapper och andra medel som hanteras för kunders räkning. Målet för PPM är främst att: administration och förvaltning av premiepensionerna skall bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionsspararna, de erbjudna försäkringsprodukterna skall över tiden var för sig bära sina egna kostnader, samt avgifterna för försäkringsprodukterna skall vara lägre än i privat försäkring. skall sätta marknadsmässiga villkor på lån och placeringar till statliga myndigheter och vissa bolag. Kontoret skall även verka för att det statliga betalningssystemet möjliggör effektiva betalningar, håller hög säkerhet, är anpassat till statens redovisningssystem, tillgodoser statens informationsbehov och är konkurrensneutralt. administrerar insättningsgarantin och investerarskyddet. Till nämndens huvudsakliga uppgifter hör att fastställa och debitera garantiavgifter samt att i förekommande fall hantera ersättningsfall. Regleringen av konsumentskyddet avseende insättningsgarantin och investerarskyddet har sin utgångspunkt i varsitt EG-direktiv. De nationella systemen har utformats utifrån de minimikrav som fastställs i direktiven. De svenska systemen är föremål för en statlig utredning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 PPM:s verksamhet drivs inom ramen för det allmänna pensionssystemet som består av inkomst- och premiepension. PPM:s huvudsakliga uppgift är att hantera individuella konton för pensionsmedel i olika värdepappersfonder, att förvalta medlen i den traditionella försäkringen, att besluta om utbetalning av pensioner samt att informera om premiepensionssystemet. PPM ansvarar också för den tillfälliga förvaltningen av avgiftsmedel. Övriga delar av pensionssystemet administreras främst av och de allmänna försäkringskassorna. utreder förutsättningarna för att avskaffa denna statliga särlösning, dock så att statens höga informations- och avstämningsbehov kan tillgodoses även i fortsättningen. räknar kontoret med att kunna leverera ett förslag till hur kontohanteringen ska ske i fortsättningen. infördes en ny modell för uttag av avgifter för in- och utlåning till myndigheter. Modellen innebär att alla rent finansierande avgifter slopats och i fortsättningen skall styrande avgifter användas för myndigheternas normala verksamhet. För andra kunder och verksamheter kommer avgifterna att vara marknadsmässiga. Avgifterna som betalas in av myndigheterna tillfaller inte längre utan förs direkt till inkomsttitel. Den nya lånemodellen som infördes har 16.4Insatser inom politikområdet inneburit att låneadministrationen förenklats. trädde de nya ramavtalen för statliga betalningar i kraft som tecknade med Förenings- , Nordea och . har ett stort arbete lagts ned i ramavtalsprojektet, som omfattar statliga betalningar som skatter, barnbidrag och pensioner på och berör 270 myndigheter. Exempelvis innebar förberedelsearbetet framtagande av betalningsstatistik, produktinformation och uppgifter om myndigheternas betalningsbehov. sker internstatliga betalningar i likhet med alla andra betalningar som betalningstransaktioner i banksystemet. arbetar på ett förslag till ändrad hantering av internstatliga betalningar som skulle innebära att transaktionerna hanteras som omföringar i internbankens affärssystem i stället för genom faktiska betalningar. Eftersom alla transaktioner i och med det nya ramavtalet numer är avgiftsbelagda, skulle en omläggning innebära en mer kostnadseffektiv verksamhet. Införandet av systemstöd för internstatliga betalningar enligt förslaget planeras ske . Det statliga betalningssystemet bygger på olika konton för in- och utbetalningar, s.k. bruttokontohantering. Eftersom det endast är staten som ställer denna typ av krav på bankerna måste deras standardsystem anpassas för statens räkning med åtföljande fördyring för verksam- och med att varje myndighet i princip bara behöver ha ett enda lån blir statens finanshantering effektivare. Nya lånevillkor tillsammans med ränteläget har givit myndigheterna goda incitament att byta till den nya lånemodellen och vid slutet av 2003 hade av myndigheterna gått över till denna modell. De styrande avgifter som införts kommer förhoppningsvis att öka övriga myndigheters intresse för att byta till den nya lånemodellen eftersom det minskar deras kostnader. Regering beslutade om direktiv till en utredning med uppdrag att göra en genomgripande översyn av insättningsgarantin (Dir. 2004:19). Regeringen aviserade detta i föregående års budgetproposition. Utredningsdirektiven omfattar även uppdraget att se över vissa frågor rörande investerarskyddet, varav en del är gemensamma med insättningsgarantin. Be- hovet av en översyn grundar sig bl.a. i att de nuvarande bestämmelserna om insättningsgarantin bygger på sakförhållanden som i många avseenden förändrats sedan garantin infördes . En viktig aspekt av detta är den ökade graden av integration på de finansiella marknaderna inom EU, vilket påverkar den svenska insättningsgarantin. I anknytning till översynen skall utredaren förslå en framtida utformning av insättningsgarantin med avseende på garantimodell och finansiering. I uppdraget ingår att redogöra 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 för vilka effekter förslaget får för avgiftsuttag, fondstorlek och fördelning av garantiavgifter. Utredaren skall dessutom bl.a. särskilt överväga vilka typer av sparande som bör omfattas av insättningsgarantin och investerarskyddet, vilka placeringsregler som bör gälla för förvaltningen av avgiftsmedlen samt hur verksamheterna med insättningsgarantin och investerarskyddet bör organiseras. Uppdraget skall redovisas . trädde lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse i kraft. Denna lag ger kreditmarknadsföretag möjlighet att ta emot inlåning från allmänheten. Sådan inlåning omfattas av insättningsgarantin på samma sätt som inlåning hos banker och vissa värdepappersföretag. () har granskat premiepensionssystemets genomförande och hittillsvarande utfall (RIR 2004:16). RIR bedömer att regeringen och PPM aktivt har verkat för att förverkliga beslut i samband med genomförandet av reformen. RIR pekar dock på att vissa delar av systemet behöver ses över och analyseras närmare, nämligen: Det stora och föränderliga fondutbudet är enligt vissa pensionssparare ett problem. Många sparare har haft svårt att hantera sin roll som förvaltare och att välja fonder som presterar bra. Andelen sparare med aktivt valda fonder har minskat successivt. Fonderna i utbudet har i många fall haft en lägre avkastning än index. ja den enskildes val och byte av fonder genom information och vägledning. Utredaren skall bedöma i vilken utsträckning en utvecklad information och vägledning kan förbättra resultaten och minska riskerna för systematiskt dåliga utfall och föreslå åtgärder på denna grund. Utredaren skall också överväga systemets utformning när det gäller fondutbudets omfattning och sammansättning, samt föreslå åtgärder som kan underlätta för den enskilde och minska risken för systematiskt dåliga utfall. Vidare skall utredaren överväga och föreslå förbättringar för den enskilde i samband med övergång till livränta. Utredaren skall slutligen utvärdera systemets kostnader i form av avgifter till deltagande fondförvaltare och därtill bedöma konsekvenserna av sina förslag för systemets samlade administrationskostnader. Uppdraget skall redovisas senast . Utredningen om socialförsäkringens administration () har lämnat förslag till hur den framtida socialförsäkringsadministrationen bör utformas. Utredningen föreslår att den nuvarande ansvarsuppdelningen mellan PPM och i huvudsak bibehålls. Utredaren pekar dock på ett antal områden som bör övervägas för att utveckla pensionsadministrationen. PPM och har därför i sina respektive regleringsbrev fått ett antal gemensamma uppdrag. Myndigheterna skall redovisa hur de administrativa rutinerna kan utvecklas, ge förslag till en gemensam kommunikationsstrategi, ange förutsättningarna för en gemensam kundservice för hela pensionssystemet och redogöra för hur de gemensamma administrationskostnaderna fördelas mellan myndigheterna. Efterlevandeskyddet före pensionstid föreslås genomföras med början av 2007 och regeringen Inriktningen och omfattningen av inforredogör i denna proposition närmare för sina mations- och vägledningsverksamheten behöver klargöras gentemot samtliga sparare. förslag (avsnitt 16.5.2). PPM har i samarbete med , och För- Kunskaperna om spararnas riskexponesäkringsförbund inklusive dess medlemsbolag, ring på portföljnivå behöver förbättras. Regeringen har beslutat om direktiv för en utredning som skall utvärdera premiepensionssystemets funktion och därvid även angett att förslagen skall ligga inom ramen för pensionsreformens grundläggande principer och mål (dir. 2004:77). Utredaren skall bl.a. identifiera eventuella problem som sammanhänger med faktiska och förväntade svårigheter att stöd- drivit ett projekt i syfte att utveckla en pensionsportal på Internet (). Portalen skall kunna ge de försäkrade en samlad information i första hand om deras allmänna pension och kollektivavtalad tjänstepension. Pensionsportalen skall administreras av Min Pension i . Portalen beräknas komma i drift . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 har vidtagit en rad åtgärder som förbättrar kassahållningen i staten. Betalningssystemet och likviditetsstyrningen har förbättrats genom att float i stort sett avskaffats och ersatts med avgifter i den statliga betalningsförmedlingen . Avskaffandet av finansierande avgifter i in- och utlåningen och införandet av styrande avgifter tillsammans med införandet av den nya lånemodellen innebär effektiviseringar i lånehanteringen, både hos och hos myndigheterna. Enligt den årliga kundenkäten ser myndigheterna mycket positivt på kvaliteten hos och servicen i de produkter och tjänster som erbjuder. Insättningsgarantin och investerarskyddet finansieras genom avgifter från de institut som omfattas av systemen. I lagen (1995:1571) om insättningsgaranti anges att de sammanlagda årliga avgifterna skall uppgå till av de garanterade insättningarna om de totala fonderade avgiftsmedlen överstiger av de garanterade insättningarna. Om de fonderade avgiftsmedlen understiger skall avgifter tas ut så att den nivån uppnås, dock lägst och högst av insättningarna. Avgifterna för fastställdes till . Avgifterna för investerarskyddet tas enbart ut för att täcka utgifterna för administration av skyddet. togs avgifter ut med , vilket motsvarar utgifterna för administrationen . Avgiftsmedlen för insättningsgarantin skall förvaltas så att långsiktigt bästa möjliga avkastning erhålls som god betalningsberedskap och riskspridning upprätthålls. Marknadsvärdet på totalportföljen uppgick till . Förvaltningen av avgiftsmedlen sköts av tre externa förvaltare som har till uppdrag att bedriva en aktiv förvaltning inom ramen för nämndens fastställda placeringspolicy. Över rullande femårsperioder skall den genomsnittliga avkastningen från förvalt- ningen överträffa ett av nämnden fastställt jämförelseindex (OMRX-GOVT) . Jämförelseindexet uppgick till . Förvaltningen bidrog således till en överavkastning på . har den årliga avkastningen igenomsnitt överträffat jämförelseindex . Avkastningsmålet har således inte uppnåtts. Tabell 16.1 Resultat för kapitalförvaltningen -0,50 -0,08 Den sammantagna risken i förvaltningen har dock sedan förvaltningen påbörjades varit lägre än risken i indexportföljen. Den överavkastning som den aktiva förvaltningen genererat har med god marginal överstigit förvaltningskostnaderna, motsvarande 28,4 miljoner sedan den aktiva förvaltningen togs i bruk. Således har den aktiva förvaltningen tillfört fonden ett mervärde, i jämförelse med en passiv förvaltning, trots att avkastningsmålet inte har uppnåtts. För att säkerställa en snabb och effektiv hantering av ersättningsfall skall beredskapen vara anpassad till den risksituation som råder vid varje enskilt tillfälle. De stabilitetsanalyser och producerar spelar en viktig roll i bedömningen av sannolikheten för eventuella ersättningsfall. Nämnden kan också vid behov be att redogöra för utvecklingen hos de institut som omfattas av insättningsgarantin och investerarskyddet. försattes ett av värdepappersbolagen som omfattas av investerarskyddet i konkurs. Orsaken till konkursen är att kundklientmedel har frånhänts bolaget. Ersättning till bolagets kunder kommer att betalas när det kan konstateras vad värdet av kundernas värdepapper och andra medel var vid konkursdatumet. En förutsättning för utbetalning är att kunderna inte kan få ut sina tillgångar från Det aktuella ersättningsfallet är det första sedan investerarskyddet och insättningsgarantin infördes. Mot bakgrund av detta är rutinerna för det praktiska arbetet i samband med ersättningsfall i allt väsentligt desamma som när insättningsgarantin infördes. påbörjade nämnden ett projekt i syfte att utveckla och förbättra rutinerna i samband med ersättningsfall. Projektet omfattar bl.a. aktiviteter som att ta fram rutiner för att hålla nämnden uppdaterad om den finansiella stabiliteten, inhämta erfarenheter från länder som hanterat ersättningsfall samt att upprätta rutinbeskrivningar för hantering av ersättningsfall. En viktig del i nämndens arbete är att samarbeta med företrädare för utländska ersättningssystem där gemensamma intressen finns. Detta gäller särskilt i de fall då eventuella ersättningsfall omfattas både av hemlandets och av värdlandets ersättningssystem. Nämnden söker löpande ökade kontakter med företrädare för utländska garantisystem. har nämnden exempelvis ingått ett samarbetsavtal med den finska insättningsgarantiordningen. uppgick antalet pensionssparare till ca 5,2 miljoner. PPM har t.o.m. betalat ut premiepension till 78 544 pensionssparare. Av dessa hade 6 289 valt att ta ut sin premiepension i form av traditionell försäkring, resterande som fondförsäkring. Antalet pensionerade pensionssparare och därmed antalet ansökningar om premiepension har ökat kraftigt i förhållande innan och beräknas vid utgången av 2004 att uppgå till 160 000 och 2005 till 240 000.