prop · GS0311 · 2004-09-28 00:00:00 — Regeringen anser att det finns ett behov av att höja kompetensen hos personalen när det gäller att arbeta för och i en mångkulturell förskola. Detta är en central fråga för förskolans kvalitet. Det bedrivs ett bra mångkulturellt arbete vid många förskolor. Detta arbete behöver dokumenteras och spridas. Både personal och huvudmän efterfrågar metoder för hur man kan arbeta med dessa frågor. Regeringen gav Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att arbeta för en förbättring av förskole- och skolsituationen i socialt segregerade områden. I uppdraget ingår att fokusera framgångsfaktorer och erfarenheter av arbete med barn som har olika etnisk, social, språklig eller kulturell bakgrund. Myndigheten avser inom ramen för sitt arbete med mångfaldsfrågor att organisera ett nätverk av både skolor och förskolor som arbetar i mångkulturella miljöer med att skapa goda uppväxtmiljöer. Genom nät- verket skall förskolorna ges möjligheter till samarbete, erfarenhetsutbyte och kompetensutveckling. Uppdraget avses pågå till 2007. Ett annat viktigt projekt är Tema Modersmål en webbportal som Myndigheten för skolutveckling driver. Syftet med denna är bland annat att ge besökaren en översikt av modersmålsstödet i förskolan och stimulera kunskaper om metoder och utbud av material för modersmåls- stöd. Regeringen avser att avsätta medel för att myndigheten skall kunna fortsätta att utveckla webbportalen. Regeringen avser att fortsatt nära följa Myndigheten för skolutveckling i dess arbete med att stödja och utveckla förskolans mångkulturella uppdrag. Statsbidrag till produktion av läromedel Det är viktigt för förskolor med flickor och pojkar med annat modersmål än svenska att det finns pedagogiskt material på barnens modersmål. Det är också nödvändigt för föräldrar och personal att ha tillgång till material som stöder arbetet med barnens språkutveckling både i modersmålet och i svenska. Dagens utbud av barnlitteratur, spel, filmer, CD-rom och andra pedagogiska hjälpmedel på andra språk än svenska är begränsat. Ansvaret för att det finns läromedel för barn med annat modersmål än svenska är huvudsakligen en fråga för kommunerna. Staten har ett begränsat ansvar för produktionsstöd till läromedel i ämnen där det råder brist på lämpliga läromedel. Detta framgår av förordningen (1991:978) om statsbidrag till produktion av vissa läromedel. tydliggöra att detta statsbidrag också skall användas till läromedel för Prop. 2004/05:11 modersmålsstöd i förskolan. En förstärkning av förskolans läroplan för barn med annat modersmål än svenska innebär inte att förskolan åläggs nya arbetsuppgifter. Förskolan har ett ansvar för dessa barns språk- och identitetsutveckling. Förstärkningen av läroplanen innebär en precisering och ett förtydligande av förskolans mångkulturella uppdrag. Enligt regeringens bedömning skall det även fortsättningsvis vara en pedagogisk fråga hur barn med annat modersmål än svenska skall få stöd för sin utveckling och sitt lärande i förskolan. Alla förskolor skall ha en god beredskap och hög ambitionsnivå i denna fråga. Huvudmannen avgör vilka resurser och kompetenser som krävs i olika arbetslag för att uppfylla läroplanens mål i detta avseende. Regeringens bedömning: Jämställdhetsarbetet har betydelse för förskolans kvalitet. Förskolan skall ge varje flicka och pojke samma möjlighet att utveckla sin fulla potential som människa. Jämställdhet är en demokrati- och maktfråga. För ett verkningsfullt jämställdhetsarbete behövs kunskap och kompetens. Kunskaperna i förskolan om hur könsmönster skapas och upprätthålls bör därför breddas och fördjupas. Skälen för regeringens bedömning Det övergripande målet för svensk jämställdhetspolitik är att kvinnor och män skall ha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga områden i livet. Det lades fast i regeringens proposition Delad makt delat ansvar (prop. 1993/94:147) tillsammans med sex delmål som bl.a. innebär en jämn fördelning av makt och inflytande och lika tillgång till utbildning och möjligheter till utveckling av personliga ambitioner, intressen och talanger. Det är regeringens mening att jämställdhetsarbetet skall ges en mer feministisk inriktning. I skrivelsen till (skr. 2002/03:140) Jämt och ständigt. Regeringens jämställdhetspolitik med handlingsplan för mandatperioden framhåller regeringen att det är inom utbildnings- politiken som jämställdhetsarbetet kan ge resultat. Arbetet måste därför intensifieras och effektiviseras på alla nivåer i utbildningssystemet. Den stora utmaningen ligger i att både synliggöra könsmaktsordningen och angripa de strukturer som upprätthåller den. Det är viktigt att jämställd- het beaktas såväl som en del av arbetet med demokrati- och värdegrunds- frågor, som i arbetet mot diskriminering och alla former av kränkande behandling. I all verksamhet krävs ett genusperspektiv för att de jämställdhetspolitiska målen skall kunna nås. Arbetet med att bryta rådande könsmaktsstruktur skall starta redan i förskolan. För att uppnå ett jämställt samhälle måste ytterligare insatser göras för att bryta traditionella könsmönster och maktordningen mellan könen. Regeringen anser att förskolans jämställdhetsarbete både till innehåll och verksamhet måste inriktas tydligare mot att förändra könsmönster och traditionella könsroller. Förskolan är det första steget i flickors och pojkars livslånga lärande. I läroplanen formuleras förskolans värdegrund samt mål och riktlinjer för verksamheten. Målen anger inriktningen på verksamheten och uttrycker en önskad kvalitetsutveckling. Förskoleverksamheten skall vila på demokratins grund och utformas i överensstämmelse med grund- läggande demokratiska värderingar. Hit hör jämställdhet. I förskolans uppdrag ingår, oavsett huvudmannaskap, att sträva efter att varje barn utvecklar förståelse för att alla människor har lika värde oberoende av kön, social eller etnisk bakgrund. Jämställdhet skall vara en synlig och tydlig del av värdegrunden i förskolans verksamhet. Det är avgörande för ett framgångsrikt arbete att jämställdhet ses och behandlas som en rättvise- och rättighetsfråga från förskolan och genom hela utbildnings- systemet. Vuxnas förhållningssätt påverkar barns förståelse för de rättigheter och skyldigheter som gäller i ett demokratiskt samhälle. Förskolan påverkar barnen i deras självidentitet och uppfattning om vad flickor och pojkar är, får och kan göra. Könsmakten handlar inte bara om hur pojkar och män uppfattar flickor och kvinnor, utan också om hur de uppfattar sig själva. Detsamma gäller för flickor och kvinnor. Regeringen anser att verksamheten i förskolan är av stor betydelse för arbetet med att förverkliga reell jämställdhet i det svenska samhället. Men förskolan kan självfallet inte ensam bryta genusordningen i sam- hället. Förskolan är en del av samhället. Brister i förskolans verksamhet ur ett jämställdhetsperspektiv speglar samhällets rådande maktstrukturer. Det är kunskaper om könsstrukturen och ett medvetet genusperspektiv samt en aktiv vilja till förändringar som leder till jämställdhet. nationella utvärdering av förskolan genomfördes 20022003 och är en lägesbeskrivning av förskolans kvalitet efter läroplanens införande. En av de centrala frågeställningarna gällde hur kommuner och förskolor uppfattar och genomför sitt uppdrag i relation till läroplanens mål och intentioner. I i brytningstid (2004) redovisas myndighetens bedömning av resultaten. Enligt prioriterade av kommunerna värdegrundsfrågorna. Personalen menar att värdegrunden är det område i läroplanen som är lättast att arbeta med. De anser att de kommit långt i arbetet med normer och värden. ger personalen begreppen normer och värden delvis olika innebörder. Vissa talar om vikten av att skapa ordning i barngruppen och utveckla regler för samvaron. Andra lyfter fram personalens förhållningssätt till barn och föräldrar, vilket skall präglas av respekt och lyhördhet. Jämställdhet hamnar först på tionde plats () och behandlas knappast alls när personalen ger exempel på hur de arbetar med värdegrunden. utvärdering stämmer väl överens med resultatet från utvärderingen av regeringens Värdegrundsprojekt 2002 och kartläggningen av skolors värdegrunds- projekt som Värdegrundscentrum vid genomförde 2002. Enligt regeringens bedömning måste de nationella strävansmålen i läroplanen vara kända och tolkade av all personal inom förskola och skola för att jämställdhetsarbetet skall bli effektivt och ge resultat. inspekterade 21 mindre kommuner . Av inspektionen framgick att värdegrunden är ett prioriterat område såväl i övergripande kommunalt som i förskolornas arbete. Men jämställdhet är ett område som uppmärksammades mycket sparsamt och förekom vid enstaka Prop. 2004/05:11 tillfällen i granskningarna och då främst som en arbetsmiljöfråga. verket redovisar i sin årsredovisning att ytterligare metodut- vecklingsarbete är nödvändigt samt att personalens kompetens och kompetensutveckling behöver uppmärksammas när det gäller värde- grundsfrågorna. Regeringen avser att följa hur jämställdhet som en värdegrunds- och demokratifråga beaktas i den statliga inspektionen. Regeringen anser att jämställdhet bör vara ett obligatoriskt kvalitetsområde för kommunens och förskolans kvalitetsredovisning (se vidare avsnitt 16, Systematiskt kvalitetsarbete i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen). Personalens kunskap och kompetens om genus och jämställdhet är av stor vikt för förskolans kvalitet. lyfter fram personalens kompetensutveckling som en viktig faktor för att läroplanen skall få genomslag. Förskolans ledning och lärare har en nyckelfunktion i arbetet med att möta samhällets krav som de formuleras i läroplanen. För att de skall kunna arbeta med förskolans uppdrag i sin helhet måste de kunna anlägga ett jämställdhetsperspektiv på verksamheten. Det är därför nödvändigt med kunskap om jämställdhet och genus; såväl teoretisk kunskap som praktisk erfarenhet av jämställdhetsarbete samt fördjupad kunskap och insikt i fråga om verksamhetens demokratiska uppdrag. Arbetet med värdegrundsfrågor prioriteras starkt av såväl kommunerna som lokalt på enskilda förskolor. Förskolans förhållningssätt har av tradition nära koppling till frågor som rör värdegrund. De vuxnas roll som förebilder markeras dessutom i läroplanen. Men kopplingen mellan värdegrund och jämställdhet är svag. Resultaten från en forskningsstudie (, 2000), om samspelsmönster mellan små barn och pedagoger ur ett genusperspektiv, visar liksom flera andra studier, att personalen behandlar pojkar och flickor olika. Flickor och pojkar som uppvisade i stort sett samma beteende tillskrevs olika egenskaper. Det är förskolan inte ensam om att göra. Okunskap om jämställdhet och genus gynnar mer eller mindre det ena könet på det andras bekostnad. Det är enligt regeringens mening därför viktigt att betona att jämställdhet är en central aspekt av förskolans uppdrag. Samverkan mellan hem och förskola är en kvalitetsfaktor som gynnar barnets utveckling. Det finns ett samband mellan hur personalen bemöter barnen och hur de bemöter föräldrarna. Hur man behandlar och värderar varandra handlar också om kön. Regeringen anser att det är viktigt att även föräldrar bemöts jämställt och att de engageras i arbetet med att utveckla jämställdhet i förskolan. Kompetensutveckling i jämställdhet för förskolans och skolans personal är viktig. Regeringen har därför avsatt medel för att utbilda resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap. Dessa s.k. genus- pedagoger skall arbeta praktiskt med förändringsarbete i sin verksamhet. Syftet är således att stärka kompetensen och höja kvaliteten i det lokala jämställdhetsarbetet. Regeringens ambition är att det skall finnas åtminstone en kvalificerad jämställdhetspedagog i varje kommun . har 190 genuspedagoger utbildats och 65 är i utbildning. av kommunerna (170 kommuner) har någon genuspedagog utbildad eller i utbildning. Intresset tycks vara större i små kommuner, som kommuner som låter utbilda 27 samt och 11 respektive 19 genuspedagoger. Utbildningen riktar sig till lärare i förskolan, och gymnasieskolan. Den bedrivs på uppdrag av Myndigheten för skolut- veckling av och i samarbete med Lärar- högskolan i . Även barnskötare har deltagit i utbildningen. Men flera kommuner anser att de inte kan satsa på jämställdhet i förskolan av ekonomiska skäl. Det är därför viktigt att framhålla att jämställdhet inte skall ses som ett projekt som löper vid sidan av det dagliga arbetet och kräver särskilda resurser. Jämställdhet ingår i förskolans samhällsuppdrag och skall integreras i verksamheten och ingå som en självklar grund för bedömningen av kvaliteten. Kommunerna har ett ansvar för att vidta åtgärder för att komma till rätta med bristande kvalitet även inom detta område. Regeringen anser det angeläget att kommunerna uppmärksammar behovet av insatser i fråga om jämställdhet. Delegationen för jämställdhet i förskolan Jämställdhetsarbetet måste börja . Regeringen beslutade därför om en jämställdhetsdelegation för förskolan . Delegationen har i uppdrag att lyfta fram, förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet i förskolan (dir. 2003:101). skall delega- tionen redovisa sitt arbete och resultat tillsammans med analys och förslag. Uppdraget löper fram till och med , då slutredo- visning skall ske. Delegationen för jämställdhet i förskolan (U 2003:12) har i uppgift att bl.a. fördela medel till jämställdhetsprojekt och utveckla verktyg för att personal i förskolan skall kunna granska och analysera pedagogiska hjälpmedel, lekmaterial och barnlitteratur ur ett könsperspektiv. Delegationen skall också bl.a. sammanställa den kunskap och beprövade erfarenhet om jämställdhet och genus som finns och se till att den når ut till förskolorna. Delegationen skall vidare ge förslag på hur fler män kan rekryteras till förskolan och hur man kan få män att stanna kvar i yrket. En viktig del av uppdraget för delegationen är att föreslå lämpliga insatser för hur ett långsiktigt jämställdhetsarbete för förskolan skall utvecklas och stärkas. Delegationen skall även sprida kunskap om framgångsrikt jämställdhetsarbete i förskolor i andra länder. Delegationen tilldelade 18 projekt sammanlagt 2,5 miljoner Prop. 2004/för jämställdhetsarbete i förskolan. Intresset att söka jämställd- hetsmedel var mycket stort. Delegation fick in över 100 ansökningar som tillsammans uppgick till nästan . De projekt som fick medel är spridda över landet och sinsemellan mycket olika varandra. Även 2005 kommer delegationen att inbjuda förskolor att söka medel för arbetet med att förändra könsroller och utveckla kvaliteten i förskolan. Delegationens erfarenheter är att intresset för jämställdhet ute på förskolorna är stort. Det är tre områden, enligt delegationen, där förskolorna efterfrågar mer kunskap. De vill ha mer av generell teoretisk kunskap om genus och jämställdhet. De vill ha kunskap om metoder för att kunna granska brister i jämställdhet på sin förskola. De vill också veta hur man skall gå vidare när man fått insikt om könsmaktsordningen och den egna förskolans könsstruktur. Personalen på förskolorna efterfrågar således både genusteori och praktisk genuspedagogik. Regeringen inväntar delegationens delbetänkande . Föräldrarna i förskolan samverkan och Regeringens bedömning: Samverkan mellan hem och förskola bör stärkas. Utöver fortlöpande samtal vid dagliga möten samt mer organiserade föräldraaktiviteter i förskolan, bör personal och barnets vårdnadshavare minst en gång varje halvår genomföra ett samtal om barnets utveckling och lärande både i och utanför förskolan (utvecklingssamtal). Förskolans lärare bör ha det övergripande ansvaret för utvecklingssamtalets genomförande. Regeringen avser att i propositionen med förslag till ny skollag återkomma till med förslag till lagtext på detta område. förslag: Överensstämmer delvis med regeringens bedömning. Kommittén föreslår en gemensam reglering för utvecklingssamtalet för samtliga skolformer. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte kommenterat frågan om utvecklingssamtal i förskolan. Skälen för regeringens bedömning Enligt förskolans läroplan (Lpfö 98) skall arbetslaget föra fortlöpande samtal med barnens föräldrar om barnets trivsel, utveckling och lärande både i och utanför förskolan samt genomföra utvecklingssamtal. Genom inskolningen som varje barn får tillsammans med sina föräldrar när barnet börjar i förskolan, grundläggs samarbetet mellan hem och förskola som sedan fortgår under barnets hela förskoletid. Alla som arbetar i förskolan skall visa respekt för föräldrarna och känna ansvar för att det utvecklas en tillitsfull relation mellan förskolans personal och barnens familjer. Föräldrarna skall också ha möjlighet att inom ramen för de nationella målen vara med och påverka verksamheten i förskolan och utöva inflytande över hur målen konkretiseras i den pedagogiska planeringen. Arbetslaget skall se till att föräldrarna blir delaktiga i utvärderingen av verksamheten. Även om föräldrasamarbetet i förskolan har en lång tradition och är en av hörnstenarna i förskolepedagogiken anser regeringen att frågan om utvecklingssamtal när förskolan blir en egen skolform, bör få en mer preciserad reglering än och regleras i skollagen. Enligt regeringens bedömning bör minst en gång varje halvår, personal och barnens vårdnadshavare genomföra ett samtal om varje barns utveckling och lärande både i och utanför förskolan. Förskolans lärare bör ha det övergripande ansvaret för utvecklings- samtalens genomförande. Regelbundna samtal som personal och föräldrar för om barnets utveck- ling och lärande har blivit vanligt förekommande i förskolan. är dock utvecklingssamtalet i förskolan en relativt ny företeelse och ut- formning och innehåll varierar mellan olika förskolor och kommuner. Det finns ännu ingen samlad kunskap om vilken funktion utvecklings- samtalet har i förskolan, vad föräldrar vill få ut i mötet med förskolan eller hur det kan variera mellan olika förskolor. I en relativt nyutkommen avhandling (Gars, C. 2002, Delad vårdnad? Föräldraskap och förskolläraruppgift i den offentliga barndomen, HLS Förlag) konstateras att det är förskollärarna som bestämmer agendan i samtal med föräldrar. Förskollärarna i studien ansåg att deras ansvar främst var att utifrån ett utvecklingspsykologiskt perspektiv bedöma barnets utveckling och informera föräldrar om barnet härvidlag avvek från det normala. Föräldrarna däremot var intresserade av att få kännedom om vad deras barn gjorde i förskolan, vilka aktiviteter de ägnade sig åt, om barnet hade roligt och fungerade socialt. Resultaten tyder på att föräldrar och personal har olika syn på vad som är relevant information om barnet. Det är inte regeringens mening att samma modell för utvecklings- samtal som finns i skall bli norm även i förskolan. Det är därför viktigt att se både vad som förenar och vad som skiljer förut- sättningarna för utvecklingssamtalet i förskolan och skolan. Enligt regeringens bedömning bör utvecklingssamtal i förskolan regleras specifikt i bestämmelser riktade mot förskolan för att bäst kunna anpassas till förskolans uppdrag. I är utvecklingssamtalet en information från skolan till eleven och elevens vårdnadshavare om varje elevs skolgång, kunskaps- utveckling och sociala utveckling samt hur denna bäst kan stödjas. Informationen grundar sig på en utvärdering av elevens utveckling i relation till målen i läroplaner och kursplaner. Dessa är formulerade som mål för eleven att uppnå. I förskolan finns inte mål att uppnå som anger nivåer för vad barn skall kunna eller prestera . Målen att sträva mot i förskolan anger en önskad kvalitetsutveckling och inriktning av förskolans arbete. Detta innebär inte att flickors och pojkars individuella utveckling och lärande inte är av intresse i förskolan. Tvärtom är det viktigt att följa hur varje barns utveckling och lärande sker och hur förskolan kan bidra till den. Att följa barns utveckling är dock inte detsamma som att bedöma barns utveckling och lärande utifrån fastställda kriterier och normer. Utvecklingssamtalets form och innehåll Kunskap om varje barns förutsättningar, behov, erfarenheter och in- tressen är nödvändigt för att anpassa och utveckla förskolans verksamhet till varje barns behov av stimulans och pedagogiska utmaningar. Detta gör personalen, som en del av sin profession, i den dagliga verksam- heten, präglad av närhet till och omtanke om varje barn. Genom att observera och reflektera över barns uttryckssätt i bild och form, lek och skapande aktiviteter kan barnens utveckling och lärande följas. Samspelet mellan barnen är en viktig mätare av deras välbefinnande och på förskolan som pedagogisk miljö. Pedagogisk dokumentation och Prop. 2004/05:11 portfolio är exempel på metoder som har utvecklats i förskolan för utvärdering av verksamheten, som ett sätt att följa barns utveckling och göra barnets läroprocesser synliga. Utvecklingssamtalet i förskolan bör bygga på en nyanserad och rik bild av barnets utveckling och lärande. Barnet jämförs inte med någon annan än sig själv och inte utifrån fastställda normer. Barnets utveckling sätts in i ett vidare pedagogiskt och socialt sammanhang i samspelet med andra barn och vuxna. Samtalet bör ha formen av en dialog mellan personal och förälder, där båda parter bidrar med information om barnet och diskuterar under vilka förutsättningar och i vilka sammanhang som barnet trivs och utvecklas på bästa sätt i förskolan och i hemmet. Om ett barn tillfälligt eller mer varaktigt är i behov av särskilt stöd för sin utveckling är utvecklingssamtalet ett tillfälle för personal och föräldrar att diskutera frågan om hur detta stöd bäst skall utformas utifrån barnets behov och förutsättningar. Uppföljningen av hur stödinsatserna har fungerat för barnet och om dessa behöver förändras eller förbättras är en viktig del av utvecklingssamtalet. Det är förskolans möjligheter att bidra till barnets utveckling som bör vara i fokus i utvecklingssamtalet samt hur förskola och hem kan samverka för barnets bästa. Barns utveckling i förskoleåldrarna är intensiv och sker ofta språngvis. tillägnar sig det lilla barnet nya erfarenheter och färdigheter. Utvecklingssamtalet i förskolan bör vara väl förberett och strukturerat och genomföras minst en gång varje halvår. Det kan dock inte ersätta det dagliga, kontinuerliga samtal som personal och föräldrar har när barnet hämtas och lämnas i förskolan. I förskolan som egen skolform är det behöriga lärare som bör ha det övergripande ansvaret för barnens utveckling och lärande (se vidare avsnitt 10, Personalen i förskolan). Det innebär att förskollärare har det övergripande ansvaret för att verksamheten planeras, genomförs, ut- värderas och utvecklas i förhållande till de uppställda målen i läroplanen. Arbetslaget, där såväl förskollärare som annan personal, t.ex. barnskötare kan ingå, ansvarar för det dagliga arbetet med barnens utveckling och lärande. Även om arbetet i förskolan sker i arbetslag, som gemensamt tar hand om en barngrupp, är det vanligt förekommande att varje barn har någon i personalgruppen som särskilt ansvarar för det barnet. Det kan vara den person som tagit hand om inskolningen av barnet eller i annat sammanhang fått en nära relation till barnet och dess föräldrar. Det är naturligt att det är den person som känner barnet bäst, som genomför utvecklingssamtalen, oavsett vilken yrkeskategori denna tillhör. Enligt regeringens bedömning bör dock förskollärare alltid ha det övergripande ansvaret för utvecklingssamtalens genomförande. Regeringen anser att personalen i förskolan bör få stöd i att utveckla formerna för utvecklingssamtalet i förskolan. I Statens skolverks uppdrag om allmänna råd för förskolans kvalitet bör frågan om utvecklings- samtalet behandlas. Det är också viktigt att Myndigheten för skolutveck- ling tar fram stödmaterial och lärande exempel om förskolans utveck- lingssamtal.