prop · GR03129 · 2004-04-22 00:00:00 — Utredningen skall se över fordonsbeskattning, drivmedels- beskattning och föreslå ett system för en kilometerskatt. En viktig åtgärd för att begränsa trafiksektorns klimatpåverkan är en politik som främjar en introduktion och ökad användning av alternativa drivmedel. För detta finns en skattestrategi för alternativa drivmedel och lättnad i förmånsbeskattningen av miljöanpassade bilar. En särskild utredare (2003:02) skall föreslå ett nationellt mål för alternativa drivmedel samt komma med förslag om hur tillgängligheten för sådana drivmedel kan ökas. lade utredaren i sitt delbetänkande (SOU 2004:4) ett förslag till vägledande nationellt mål på förnybara fordonsbränslen och ett förslag på hur ett krav i lag om skyldighet för bensinstationer att tillhandahålla minst ett förnybart fordonsbränsle 2005 kan utformas. Uppdraget skall slutredovisas . Bebyggelsens påverkan på klimatet bör successivt minskas. En effektivare användning av energi och en ökad andel förnybara bränslen och användning av andra resurser samt väl fungerande bostäder, lokaler och service är viktiga förutsättningar för en hållbar utveckling. Planering, byggande och fastighetsförvaltning bör bidra till att klimatmålen och övriga miljömål uppfylls. Som ett led i detta har regeringen uppdragit åt , , , och att redovisa förutsättningarna för en effektivare energianvändning i sina byggnadsbestånd samt möjligheterna att minska användningen av fossila bränslen. Syftet med uppdraget är att med beaktande av en god inomhusmiljö m.m. finna kostnadseffektiva åtgärder för att minska miljöbelastningen från energianvändningen. En lång lista på vad som skall redovisas finns i beslutet. Uppdraget skall redovisas till . Dialogprojekten och Förvalta för Framtiden är ett exempel på Skr. 2003/04:129 ett unikt samarbete mellan näringslivet, kommuner och regeringen som ledde fram till en frivillig överenskommelse med ömsesidiga åtaganden om olika åtgärder för en hållbar utveckling av bygg- och fastighetssektorn och ett hållbart samhällsbyggande. Deltagande aktörer påbörjar nu sina åtaganden inom tre prioriterade områden, energieffektivisering, resurseffektivisering och en god inomhusmiljö. Regeringen har bl.a. åtagit sig att se över möjligheterna att skapa incitament som främjar miljöinvesteringar i den bebyggda miljön. Regeringen driver också frågan om mål för energieffektivisering på gemenskapsnivå. I arbetet med att genomföra Kyotoprotokollet är frågor om utsläppsdata, rapportering och verifiering viktiga. Regeringen har därför gett i uppdrag att i samråd med en rad andra myndigheter etablera ett svenskt nationellt system för utsläpps- rapportering och data i enlighet med protokollets krav. Inom EU har en överenskommelse om en övervakningsmekanism nåtts som innebär att unionen kan leva upp till Kyotoprotokollets krav på inventering, rapportering och verifiering av växthusgasutsläpp. Kommissionen presenterade två rättsakter som är av stor betydelse för Kyotoprotokollets genomförande. presenterades ett direktiv som skall möjliggöra en sammanlänkning av Kyotoprotokollets projekt- baserade mekanismer med direktivet för utsläppshandel och en förordning för att begränsa utsläppen av fluorerade växthusgaser. En viktig del av underlaget till klimatpolitiken består av resultat från klimatforskningen. Viktiga element i denna är forskning om klimatförändringar, om effekter av förändringar, styrmedel och ny teknik för att minska utsläppen samt forskning om kolcykeln och kolsänkornas betydelse. Regeringen anser att den typ av forskning som bedrivs bl.a. vid Rossby Centrum vid () utgör ett viktigt bidrag till klimatforskningen. Hur samordning av klimatforskningen kan åstadkommas har utretts av för miljö, areella näringar och samhällsbyggnad (Formas). Regeringen avser att återkomma till dessa frågor i den forskningspolitiska propositionen. Forskningen har även stor betydelse för eventuella åtgärder som kan behöva vidtas för att samhället skall kunna anpassas till klimatförändringarna. Enligt propositionen klimatstrategi införs en kontrollstation 2004 i syfte att, som komplement, överväga ett mål som innefattar de flexibla mekanismerna. Enligt propositionen kan regeringen även, om behov finns, komma att föreslå ytterligare åtgärder och/eller föreslå en omprövning av målet. Regeringen avser att återkomma om detta i en särskild proposition samt att i övrigt vidareutveckla klimatpolitiken. , och () har fått i uppdrag att ta fram underlag för den kontrollstation för klimatpolitiken som skall genomföras 2004. De demografiska förändringar vi har att vänta inom de närmaste decennierna kommer att ställa den svenska ekonomin och därmed välfärden inför flera stora utmaningar; ett minskande arbetskraftsutbud, en åldrande befolknings tilltagande behov av vård och omsorg och en ökad belastning på den offentliga finansieringen av välfärden. Den utmaning som den demografiska utvecklingen ställer oss inför kan bara mötas med flera personer i arbete. Det finns direkta och indirekta samband mellan befolknings- utvecklingen och hälsotillståndet. De äldre blir allt friskare. ökar ohälsan i vissa grupper, främst bland arbetslösa och socialt utsatta. Den självrapporterade psykiska ohälsan ökar bland unga. Även den arbetsrelaterade ohälsan ökar. De framtida konsekvenserna av de demografiska förändringarna är beroende av vilka investeringar som sker i folkhälsan och människors möjligheter att förena arbete och familj. Utvecklingen mot ökad ohälsa i arbetslivet måste därför brytas. Förutsättningar för människor att förena arbete och familj måste värnas. är det viktigt att folkhälsoinsatser görs för att de observerade positiva trenderna när det gäller äldres hälsoutveckling inte skall brytas. Utvecklingen av äldres hälsa är avgörande för framtida behov av vård och omsorg. Folkhälsan har stadigt förbättrats i , mätt i medellivslängd och dödlighet. har antalet sjukskrivningar ökat för alla typer av sjukdomar och det kvarstår stora skillnader i hälsa som inte är biologiskt betingade. Eftersom skillnaderna följer mycket tydliga sociala mönster beror olikheterna i hälsa inte främst på hur individerna väljer att leva. Kvinnors och mäns skilda arbetsförhållanden, familjesituation, sociala relationer, ekonomiska tillgångar och livsstil skapar skillnader i hälsa. En stor utmaning för samhället är att prioritera sådana insatser som kan utjämna de påverkbara skillnaderna i hälsa. Hälsotillståndet och välbefinnandet påverkas bl.a. på många sätt av den mat vi äter. Politiken på detta område måste därför utgå från konsumenternas behov av sunda och säkra livsmedel av god kvalitet. 7.3.1Befolkningsutveckling och hållbara trygghetssystem Regeringens bedömning: går, i likhet med många andra länder, mot en utveckling där allt färre människor måste försörja en allt större del av befolkningen. De snabba samhällsförändringarna både vad gäller familjemönster och klimatet i arbetslivet har ökat trycket på social- försäkringssystemen vilket i sin tur ökar kravet på systemens hållbarhet. En ökad försörjningsbörda för dem som skall bidra till finansieringen av pensionerna, hälso- och sjukvården och socialpolitiken ställer höga krav på deltagande och produktivitet i arbetslivet. invånare blir allt äldre framför allt tack vare högre levnads- standard och förbättrade levnadsvanor samt medicinska framsteg. kommer två miljoner invånare att vara . som befolkningstillväxten gradvis förväntas avta beräknas medellivs- längden öka med . Sedan ett tiotal år tillbaka har det fötts alltför få barn för att kompensera nedgången av andelen förvärvsaktiva. startade en brant nedgång i barnafödandet och i slutet av årtiondet noterades de lägsta summerade födelsetal som någonsin registrerats i . Barnafödandet har dock ökat. Allt färre kommer att behöva försörja allt fler. Enligt () beräkningar kommer befolkningen i arbetsför ålder att öka endast marginellt . Hela tillväxten i denna åldersgrupp beror på en positiv nettoinvandring. De som arbetar blir allt äldre. Den grupp som ökar mest, 5564-åringarna, arbetar emellertid i mindre utsträckning och arbetar färre timmar. Trots detta är antalet äldre () i arbetskraften högre i än vad som gäller för övriga . Arbetslivets villkor upplevs av många som påfrestande. Detta förhållande är troligen en av flera orsaker till ökad sjukfrånvaro och förtida pensionsavgångar. har antalet som är sjukskrivna längre än ökat med . Antalet långtidssjukskrivna är ca 130 000 och antalet förtidspensionärer ca 500 000. Sammanlagt uppgår den totala frånvaron från arbetslivet på grund av ohälsa till minst 700 000 helårspersoner. Hälsoproblemen speglar de socio-ekonomiska förhållandena och visar på stora skillnader mellan kvinnor och män. Ett klart samband finns mellan ohälsa, sociala problem, utsatthet och kön. De långvarigt sjuka har en sämre ställning på arbetsmarknaden. Undersökningar visar vidare att hälsoskäl är en vanlig orsak till att man slutar arbeta före den ordinarie pensionsåldern. En stadigt stigande andel äldre i befolkningen leder allt annat lika till ett ökat behov av äldreomsorg och hälso- och sjukvård. En förbättring av de äldres hälsa bidrar till att kostnadsökningarna för äldreomsorgen och hälso- och sjukvård hålls tillbaka. Det svenska välfärdsbegreppet har knutits till medborgarnas försörjningsmöjligheter och resurser. Välfärden är i hög grad uppbyggd kring en aktiv arbetsmarknadspolitik och solidariskt finansierade trygghets- och vårdsystem, som omfattar alla. Arbetet är grunden för välfärden; ju mindre andel som arbetar desto svårare blir det att finansiera välfärdstjänsterna och de sociala trygghetssystemen. En ökad försörjningsbörda för dem som skall bidra till finansieringen av pensionerna, hälso- och sjukvården och socialpolitiken ställer höga krav på deltagande och produktivitet i arbetslivet. Den pensionsreform som bygger på en överenskommelse mellan alla riksdagspartierna utom och lade grunden till ett pensionssystem som är hållbart för demografiska och ekonomiska förändringar. De framtida demografiska förändringarna utmanar således i grunden förutsättningarna för vårt välfärdssystem. Politiska reformer kan påverka fördelningen av kostnader mellan generationer och olika generationers betalningsförmåga. Regeringen avser att i den ungdomspolitiska propositionen senare i vår återkomma till med frågan om behovet av generationsanalyser vid beredningen av beslut rörande välfärdssystemen. För att klara följderna av de demografiska förändringarna måste alla människors arbetsförmåga tas tillvara. Det samlade arbetskraftsutbudet måste öka. Målet för regeringens politik är att en större andel av befolkningen i arbetsför ålder skall stanna kvar i eller återgå till arbetslivet. Goda förutsättningar för att behålla äldre arbetskraft i arbets- livet bör skapas. Dagens höga ohälsorelaterade frånvaro måste minska. Socialförsäkringarna är en viktig del av den generella välfärdspolitiken och syftar till att ge ekonomisk trygghet i olika situationer och fungera som en sammanhållande kraft i samhället. De sociala trygghetssystemen skall vara utformade så att de stimulerar till arbete och främjar anställningsbarhet och rörlighet på arbetsmarknaden. Den demografiska utvecklingen gör det nödvändigt att se över och förändra social- försäkringssystemen. Den generella välfärdspolitiken bidrar till omfördelning och till utjämning av skillnader mellan olika samhällsgruppers ekonomiska resurser och levnadsförhållanden. Erfarenheten har visat att ett välfärds- system som finansieras via ett högt deltagande i arbetslivet bidrar till långsiktig stabilitet, ökad rörlighet och trygghet, vilket har stor betydelse för systemens långsiktiga trovärdighet. fattade beslut om ett nytt pensionssystem som bygger på en överenskommelse mellan alla riksdagspartier, utom och . Ett viktigt syfte med pensionsreformen var att skapa ett ålderspensionssystem som är robust i förhållande till ekonomiska och demografiska förändringar. Det reformerade pensionssystemet innehåller en rad komponenter som har till syfte att skapa ett hållbart socialt system och rättvisa mellan generationerna. Det följer automatiskt den ekonomiska och demografiska utvecklingen. Detta innebär att man inte kan ta ut mer ur systemet än vad samhällsekonomin klarar av. En parlamentarisk kommitté, Senior 2005 (S 1998:08) har till uppgift att se över hela äldrepolitiken, men även ett mandat att lägga fram förslag som skall underlätta för äldre att stanna kvar i arbetslivet. Sjukfrånvaron är hög vilket på lång sikt hotar sysselsättning och välfärd. Det är i synnerhet de långa sjukskrivningarna som ökar. Regeringen har presenterat ett brett åtgärdsprogram för förbättrad hälsa i arbetslivet. Detta inkluderar bl.a. ett mål om att sjukfrånvaron skall halveras . Vidare har ett förstärkt förebyggande arbete aviserats som gäller företagshälsovården och tillsynen på arbetsmiljöområdet. Arbetsgivarnas och individens ekonomiska drivkrafter att minska sjukfrånvaron har dessutom stärkts genom en minskad ersättning till individen och ett ökat kostnadsansvar för arbetsgivarna. Utöver detta har ett system med obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron införts . Precisionen i sjukförsäkringen skall ökas genom att heltidssjukskrivning skall undvikas. Sjukpenning till arbetslösa har sänkts så att den inte överstiger arbetslöshetsersättningen. En rad åtgärder har också föreslagits för att förbättra situationen för Skr. 2003/04:129 barnfamiljerna. Syftet med förändringarna är att göra systemen mer generella och stabila vilket skapar trygghet och goda förutsättningar för barnfamiljer. Detta leder till ett ökat arbetskraftsdeltagande. Bl.a. har föräldraförsäkringen stärkts genom en förlängning med som grundnivån höjts till per dag. För familjer med ett tonårsbarn har en utvidgning av studiebidraget från inneburit mer . infördes en allmän förskola för fyra- och femåringar. Alla barn har därmed rätt till avgiftsfri förskola motsvarande minst . Reformen om maxtaxa som infördes har också bidrag- it till att barnfamiljer fått kraftigt sänkta avgifter för barnomsorgen. De sociala frågorna har fått en ökad uppmärksamhet inom EU. Mot bakgrund av de gemensamma utmaningar som medlemsstaterna står inför när det gäller demografiska förändringar och nya familjemönster har diskussionen om kraven på en modernisering av de sociala trygghetssystemen intensifierats. inrättades en särskild kommitté med uppgift att främja samarbetet på den sociala trygghetens område på europeisk nivå genom utbyte av information och erfarenheter mellan medlemsländerna med utgångspunkt i fyra mål: att göra arbete lönsamt och ge tillgång till säkra inkomster, att göra pensionerna säkra och pensionssystemen hållbara, att främja social integration, och att garantera en hållbar hälso- och sjukvård av hög kvalitet. Arbetet har inriktats på samarbete kring frågor om pensioner och social integration (se även avsnitt 7.3.1). Vid Europeiska rådets möte i fastställdes tre gemensamma principer för pensions- samarbetet inom EU: att trygga pensionssystemens förmåga att uppnå de sociala målen, att skapa finansiellt hållbara system, och att anpassa pensionssystemen till samhällets och enskilda människors förändrade behov. Regeringens bedömning: Genomförandet av den nya folkhälsopolitiken fortsätter. Ur ett folkhälsopolitiskt perspektiv är arbetet med delaktighet och inflytande i samhället, ekonomisk och social trygghet, trygga och goda uppväxtvillkor, ökad hälsa i arbetslivet, ett gott skydd mot smittspridning, sunda matvanor och fysisk aktivitet samt minskat bruk av tobak och alkohol angelägna områden för . Insatser för att främja och förbättra folkhälsan är av stor betydelse för samhällsutvecklingen och ingår som en viktig del i arbetet för hållbar Ett effektivt folkhälsoarbete innehåller både sjukdoms- förebyggande och hälsofrämjande insatser ett perspektiv som bör genomsyra hela samhället. Dagens svenska samhälle präglas av en god fysisk och social miljö. Det avspeglas tydligast i den ökande medellivslängden och den mycket Däremot kvarstår stora skillnader i hälsa som följer mycket tydliga sociala och könsmässiga mönster som inte beror på individernas medvetna val av livsstil. För ett demokratiskt samhälle med en humanistisk människosyn är det självklart att försöka ändra de villkor som skapar de påverkbara skillnaderna i hälsa. nya folkhälsopolitik har därför fokus på de samhällsfaktorer som påverkar befolkningens fysiska och psykiska hälsa. Det politiska ansvaret för dessa är fördelat mellan olika sektorer och nivåer i samhället. Ett samlat folkhälsoarbete förutsätter därför aktiva insatser av flera samhällsaktörer inom flera politikområden. En ny folkhälsopolitik har beslutats genom propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU07, rskr. 2002/03:145) som antogs . I propositionen slås ett övergripande mål för folkhälsopolitiken fast att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. För det samlade folkhälsoarbetet presenterades en sektorsövergripande struktur med elva målområden av väsentlig betydelse för folkhälsan. 1.Delaktighet och inflytande i samhället. 2.Ekonomisk och social trygghet. 3.Trygga och goda uppväxtvillkor. 4.Ökad hälsa i arbetslivet. 5.Sunda och säkra miljöer och produkter. 6.En mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård. 7.Gott skydd mot smittspridning. 8.Trygg och säker sexualitet och en god reproduktiv hälsa. 9.Ökad fysisk aktivitet. 10.Goda matvanor och säkra livsmedel. 11.Minskat bruk av tobak och alkohol, ett samhälle fritt från narkotika och dopning samt minskade skadeverkningar av överdrivet spelande. De elva målområdena för folkhälsan har valts för att det inom dessa områden finns vetenskapligt underlag som visar att avsaknaden av i första hand insatser från samhällets sida kan leda till ohälsa. Inom dessa områden återfinns de bestämningsfaktorer som både kan främja hälsa och leda till ohälsa. För att nå det övergripande folkhälsomålet krävs ett långsiktigt, målinriktat och sektorsövergripande arbete inom samtliga sektorer som har ett avgörande inflytande på folkhälsans utveckling. Redan befintliga mål inom flera politikområden fungerar väl som utgångspunkt för det samlade folkhälsoarbetet. Folkhälsoperspektivet kan tydliggöras ytterligare genom delmål och preciserade etappmål som beslutas av regeringen. Inom ramen för arbetet med hållbar utveckling i ses ur folkhälsopolitiskt perspektiv de fyra första målområdena, som fokuserar på strukturella villkor som påverkar hälsan som angelägna för . Det arbete som hör till dessa målområden presenteras i andra delar av denna skrivelse, se 7.3.3, 7.4, 7.5. Särskilt angeläget är också arbetet med tobak, alkohol, matvanor och fysisk aktivitet samt smittskydd. För tobak finns följande etappmål för tobaksanvändningen: skall alla få en tobaksfri start i livet, antalet ungdomar som börjar röka eller snusa skall halveras till 2014, liksom andelen rökare bland de grupper som röker mest och ingen skall ofrivilligt utsättas för rök i sin omgivning. Mål inom andra politikområden berörs också. Det gäller Skatt, och exekution, Rättsväsendet, Kriminalpolitik, Hälso- och sjukvårdspolitik, Barnpolitik, Ungdomspolitik, Utbildningspolitik, Socialtjänst, Livsmedelspolitik, Finansiella system och tillsyn samt Folkrörelsepolitik. Målet för alkoholpolitiken är att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. Särskilt prioriterade delmål är att: ingen alkohol skall förekomma i trafiken, på arbetsplatser eller under graviditet, åstadkomma en alkoholfri uppväxt, skjuta upp alkoholdebuten, minska berusningsdrickandet, åstadkomma fler alkoholfria miljöer, samt att undanröja den illegala alkoholhanteringen. Mål inom andra politikområden berörs också. Det gäller Skatt, och exekution, Rättsväsende, Kriminalpolitik, Hälso- och sjukvårdspolitik, Barnpolitik, Ungdomspolitik, Utbildningspolitik, Socialtjänst, Livsmedelspolitik, Finansiella system och tillsyn samt Folkrörelsepolitik. Inom målområdena Ökad fysisk aktivitet och Goda matvanor och säkra livsmedel berörs mål inom flera politikområden, nämligen inom Folk- hälsopolitik, Barnpolitik, Ungdomspolitik, Livsmedelspolitik, Hälso- och sjukvårdspolitik, Utbildningspolitik, Konsumentpolitik, Jämställdhets- politik, Integrationspolitik samt Miljöpolitik. Det övergripande målet för samhällets smittskydd är att det skall tillgodose befolkningens behov av skydd mot spridning av smittsamma sjukdomar. Målområdet Gott skydd mot smittspridning berörs också av mål och insatser inom en mängd andra politikområden som Ungdoms- politik, Integrationspolitik, Hälso- och sjukvårdspolitik, Djurpolitik, Livsmedelspolitik samt Miljöpolitik. Arbetet med genomförandet av den nya folkhälsopolitiken har startat. En nationell ledningsgrupp för folkhälsofrågor har inrättats med uppgift att verka för samordning på nationell, regional och lokal nivå. Regeringen avser att regelbundet i en skrivelse till redovisa folkhälsans utveckling i befolkningen och de åtgärder som vidtas för att förbättra denna. () har uppdraget att stödja och samordna genomförande och uppföljning av folkhälsoarbetet i särskilt berörda statliga myndigheter. Dessa myndigheter har i uppdrag att redovisa sin syn på myndighetens roll i genomförandet av den nya folkhälsopolitiken. FHI har redovisat sitt uppdrag om förslag till folkhälsoindikatorer. har redovisat sitt uppdrag med förslag angående utveckling av folkhälsoindex. Utöver dessa övergripande åtgärder har ytterligare åtgärder genomförts inom de politikområden som ingår i de olika folkhälsomålsområdena. I det internationella arbetet för hållbar utveckling har frågor om folkhälsa en framskjuten plats. Det gäller t.ex. arbetet med handlings- programmet , millennieutvecklingmålen samt genomförande- planen från toppmötet i . Folkhälsofrågorna är också prioriterade inom WHO-arbetet som stöds av och i arbetet med genomförandet av EU:s folkhälsoprogram där aktivt verkar för en vidareutveckling av en samlad folkhälsopolitik. Frågor som lyfts fram gäller exempelvis mänskliga rättigheter, smittskydd, inte minst hiv/aids- arbetet, förebyggande program för hälsa samt livsstilsfrågor. Pågående och nya åtgärder Regeringen har lämnat en proposition om rökfria serve- ringsmiljöer (prop. 2003/04:65). FHI disponerar för utveckling av tobaksprevention. Inom EU:s folkhälsoprogram (och Rådets beslut nr 1786/2002/EG) prioriteras åtgärder kring tobakskontroll och förebyggande av tobaksbruk samt lagstiftningsfrågor. Nästan delas ut i produktionsstöd till tobaksodlingar runt om i . arbetar för att detta stöd skall avvecklas. En mindre del av EU:s jordbruksstöd går till bl.a. informations- och upplysningskampanjer för tobaksprevention genom den så kallade Tobaksfonden. antogs en global bindande ramkonvention för tobakskontroll. Regeringen bedömer att konventionen kommer att kunna ge stöd till länder som inte har ett fungerande tobaksarbete eller som utsätts för press från kommersiella intressen. För att motverka de negativa effekterna för folkhälsan av den ökande alkoholkonsumtionen i beslutade 2001 om en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador. I handlingsplanen redovisas områden där insatser behöver göras . Syftet med handlingsplanen är att lägga fast grundvalarna för en alkoholpolitik som leder till minskad alkoholkonsumtion och begränsar alkoholskadorna. För genomförandet av handlingsplanen har regering och riksdag anslagit för åren 20012004. Av dessa går huvuddelen till att utveckla kommunernas lokala alkoholförebyggande arbete. En särskild kommitté, (S 2001:02), har tillsatts med uppgift att samordna insatserna på nationell nivå och i samspel med kommunerna och landstingen stimulera insatserna på regional och lokal nivå. En särskild utredare (2004:01) skall följa utvecklingen när det gäller införsel och försäljning av alkohol i framför allt för att föreslå de åtgärder som kan behövas för att minska de problem som ökad införsel och vidareförsäljning av alkohol skapar.