prop · GS031d3 · 2004-09-20 00:00:00 — Automaterna liknar ofta till utseendet terminaler eller persondatorer med flera funktionsmöjligheter där spel om pengar är en funktion. Lotteriinspektionen har , utifrån meddelade föreskrifter och riktlinjer för villkor, kontroll- och ordningsbestämmelser handlagt och beslutat i fem ärenden avseende ansökan om tillstånd att anordna lotterier som förmedlas med hjälp av elektromagnetiska vågor, EMV- lotterier. Vid utformningen av villkor för tillstånd till EMV-lotterier har de sociala riskerna med överdrivet spelande beaktats. Bestämmelser finns därför om att spelare skall ha rätt att stänga av sig från fortsatt spel och att begränsa sitt spelande. Dessutom skall anordnaren kunna lämna uppgifter till inspektionen om spelarnas åldersstruktur och hur mycket varje spelare omsätter. Inspektionen har också ändrat villkoren för anordnande av värdeautomatspel i syfte att minska riskerna för uppkomsten av olämpliga spelmiljöer. Villkoren innebär att värdeautomatspel endast får anordnas i lokaler där, om annat automatspel finns på platsen, detta har lagstadgad eller av myndighet villkorad åldersgräns . Vidare måste särskild motivering lämnas om anordnaren vill ha fler än tre värdeautomater i lokalen. 1 334 beslut fattats gällande ansökningar om tillstånd. De huvudsakliga aktörerna på den svenska spel- och lotterimarknaden är AB , AB Trav och Galopp (ATG) och folkrörelserna. Folkrörelserna är en samlad benämning för ideella föreningar som bedriver allmännyttig verksamhet. AB är ett helägt statligt bolag. ATG ägs av och . AB bedriver bl.a. vadhållning på idrottstävlingar och hundkapplöpningar, automatspel och lotterier. ATG bedriver vadhållning på hästkapplöpningar. Folkrörelserna bedriver lotterier och bingospel. Den svenska spelmarknaden omsatte 2003 och de största spelformerna är vadhållning, lotterier, automatspel och bingospel. Utvecklingen framgår av nedanstående tabell. Tabell 18.1 Spel- och lotterimarknadens utveckling Utvecklingen på spelmarknaden är i korthet följande. AB redovisar en liten ökning av omsättning, men flera av bolagets produkter, särskilt sportspelen, har en vikande omsättning. Den tidigare kraftiga ökningen av värdeautomatspelet har planat ut som en följd av att nästan samtliga automater nu är utplacerade. Casino Cosmopols omsättning har ökat som en följd av att samtliga fyra kasinon nu är i full drift. ATG har ökat sin omsättning jämfört med . Det är främst V65 söndag och V75 som går bra, sannolikt på grund av jackpotter och att en ny spelform, , har introducerats . Folkspels största produkt fortsätter att minska sin omsättning. har rikslotterianordnarna och A-lot- terierna bägge ökat sin omsättning . har de svenska aktörerna rätt att använda ny teknik såsom Internet för förmedling av sina lotterier. Internetspel och annan ny teknik för spel svarar fortfarande för en liten del av den totala spelmarknaden. Den internationella konkurrensen på den svenska spelmarknaden har ökat främst genom spel över Internet. Lotteriinspektionens arbete har även koncentrerats på central tillsyn och åtgärder mot misstänkta överträdelser av lotterilagens främjandeförbud samt åtgärder mot misstänkt olagliga lotterier och spel. Det är också på detta område som en stor del av myndighetens jurister ägnat mycket tid åt mål i domstol för prövning av olika rättsfrågor. Inom de sektorer på spelområdet som identifieras som problemområden har Lotteriinspektionen fortsatt sitt arbete för att motverka anordnande av olagliga lotterier och främjande av utom landet anordnat lotteri. Utländska spelaktörer, i huvudsak vadhållningsbolag, har fortsatt att rikta sin verksamhet mot den svenska spel- och lotterimarknaden. För inspektionens arbete har de utländska spelaktörernas agerande på den svenska marknaden inneburit att resurser inom såväl tillsyns- och kontrollverksamheten som inom det juridiska kompetensområdet använts i stor omfattning för denna typ av ärenden. Detta gäller främst tillämpningen av främjandeförbudet för lotterier 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 En annan företeelse som ökat kraftigt i omfattning är sådana lotterier som bedömts vara pyramidspel eller kedjebrevsspel. Antalet aktörer på marknaden synes ha ökat. Inspektionen har berett ett flertal ärenden och gjort ett antal polisanmälningar av denna typ av lotterier. 18.5.2 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att Lotteriinspektionen arbetat strategiskt och målmedvetet och på olika sätt verkat för en sund spelmarknad där sociala skyddshänsyn, konsumentintressen och risk för bedrägerier beaktats. Budgetförslag för anslaget 2:1 Lotteriinspektionen redovisas i utgiftsområde 17. I budgetpropositionen (prop. 2003/04:1, utg.omr. 2 Tillsyn av spelmarknaden) angav regeringen bl.a. att regeringen står fast vid att folkrörelsernas ställning på lotterimarknaden måste stärkas. I syfte att möta den pågående utvecklingen, både nationellt och internationellt, har regeringen tillkallat en särskild utredare (dir. 2004:76). Utredaren skall bland annat lämna de förslag som kan behövas för att anpassa regleringen inom området till den marknadsmässiga och tekniska utvecklingen samt till utvecklingen av EG-rätten. Vidare skall utredaren beakta utvecklingens och förslagens inverkan på folkhälsan och de sociala skyddshänsyn som skall tas. Uppdraget skall redovisas . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 19.1 Anslagsutveckling för 2:1 1 Motsvarar 178 401 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndighet för tillsyn av finansiella företag och marknader. anvisas ett ramanslag för täckning av verksamhetens utgifter. Vid ingången av 2004 förstärktes med ca . Resurstillskottet motiverades av behovet av att utveckla stabilitetstillsynen och marknadstillsynen, öka kompetensen och förbättra IT stödet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 19.2 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får disponeras) 1 avgifter för tillstånd och anmälningar hos disponeras av myndigheten. I beloppet ingår också ersättning från BFN och IGN. Baserat på kostnaderna tar ut en obligatorisk årlig avgift från företagen Därutöver tas avgifter också ut för ansökningar om tillstånd och anmälningar. Tabell 19.3 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 2:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. För att bättre skall kunna klara kraven föreslås en tillfällig förstärkning med under kommande budgetår. Anslagsnivån har också justerats med anledning av tidigare tillfälliga förstärkningar aktiva medverkan avseende civil beredskap och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred inom samverkansområdet Ekonomisk säkerhet (under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet) skall ges fortsatt prioritet. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 19.22:2 Regeringen föreslår att anslaget uppgår Tabell 19.4 Anslagsutveckling för 2:2 1 Motsvarar 7 518 tkr prisnivå. administrerar de statliga ersättningssystemen insättningsgarantin och investerarskyddet. Nämnden anvisas ett ramanslag för verksamhetens utgifter för förvaltningen. Motsvarande belopp avräknas från de årliga avgifter som tas ut av de institut som omfattas av insättningsgarantin och investerarskyddet. Inbetalda avgiftsmedel redovisas mot inkomsttitel i statsbudgeten. uppgår anslaget till . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 19.5 Offentligrättslig verksamhet [som inte får Tabell 19.6 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 2:2 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. har anslaget beräknats till och till . Tabell 19.7 Anslagsutveckling för 2:3 : Förvaltningskostnader 1 Motsvarar 265 576 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för löne-, systemutveck- lings-, lokal- och övriga förvaltningskostnader. Anslaget disponeras även för att täcka omkostnader i upplåningen och låneförvaltningen samt kostnader för samtliga verksamheter inom statens internbank. Budget för avgiftsbelagd verksamhet hanteras samtliga garantier utställda av i enlighet med den nya garantimodellen. Garantiverksamheten finansieras med riskbaserade avgifter som betalas av garantiobjektet, eller efter beslut av , över statsbudgeten om det är fråga om subventioner. Avgifterna, liksom återvinningar på regressfordringar efter infrianden, förs till en garantireserv på ett räntebärande konto i . Garantireserven skall täcka förväntade infrianden och administrativa kostnader. Garantireserven konsolideras med statens finanser i övrigt. Det innebär att influtna avgifter avräknas direkt mot statens upplåningsbehov. Någon verklig fondering sker inte utan effekten är att statsskulden blir i motsvarande mån mindre och statens löpande räntekostnader reduceras därigenom. Garantireserven i är således inte någon öronmärkt reserv med medel tillgängliga vid ett eventuellt infriande av en garanti. Infriandet belastar garantireserven, men det är enbart en redovisningsfråga. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Pengarna hämtas i praktiken in genom statlig upplåning. Garantiverksamheten uppvisade ett förhållandevis stort överskott 2003, . Överskottet berodde till stor del på kraftigt minskade reserveringar för framtida garantiförluster. Reserveringen avseende framtida förluster för Venantius upplåning minskades exempelvis med . Tabell 19.8 Budget för garantiverksamhet (Som inte får finansieras samtliga verksamheter inom avdelningen Statens internbank via förvaltningskostnadsanslaget. Avgifter skall dock tas ut avpassade för att användas som styrmedel för att effektivisera den finansiella verksamheten inom staten. Vidare är det också möjligt att ta ut avgifter för att undvika subventionering av kunder som inte är myndigheter eller av verksamheter inom andra samhällssektorer än den statliga. De avgifter som tar ut inlevereras till inkomsttitel Avgifter till statens internbank i . Den del som finansierades via avgifter uppgick till ca . Tabell 19.9 Budget för in- och utlåningsverksamheten i statens internbank i (som inte får 1 In- och utlåningsverksamheten anslagsfinansieras . Intäkterna förs på inkomsttitel. Tabell 19.10 Härledning av anslagsnivån 2005-2007, för 2:3 : Förvaltningskostnader Anvisat 2004 i 2004 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudgeten enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen förslår att anslaget uppgår till . Medel som tidigare tillfälligt omfördelats återförs delvis. beräknas anslaget till och till . Tabell 19.11 Anslagsutveckling för 2:4 1 Motsvarar 8 153 tkr prisnivå. är statens expertorgan avseende redovisningsfrågor och har utfärdat kompletterande normgivning. Nämnden utfärdar kompletterande normgivning, biträder i redovisningsfrågor och yttrar sig över författningsförslag m.m. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 19.12 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 2:4 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen förslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till och till . Tabell 19.14 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 2:5 Insatser i internationella finansiella institutioner Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. På anslaget fanns vid ingången av 2004 ett anslagssparande på . Av detta har tagits i anspråk inbetalning av grundkapitalet i samt medlemsavgiften i CEB. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till , som är för kapitalhöjningen i . 19.52:5 Insatser i internationella finansiella institutioner Tabell 19.13 Anslagsutveckling för 2:5 Insatser i internationella finansiella institutioner skall enligt tidigare beslut medverka i en höjning av grundkapitalet i () och teckna andelar motsvarande . Av detta belopp skall sammanlagt betalas in i åtta lika stora poster fördelade . Varje sådan årlig post uppgår således till , eller ca . Från anslaget finansieras dessutom medlemsavgift i utvecklingsbank (CEB). Denna avgift uppgår till ca . Anslaget kan också belastas om garantier till internationella finansieringsinstitut behöver infrias. 19.62:6 Avsättning för garantiverksamhet Tabell 19.15 Anslagsutveckling för 2:6 Avsättning för garantiverksamhet Anslaget avser garantiavgift för Hus i , där subventionsinslaget beräknas uppgå till . Från anslaget har vidare garantiavgift för på betalats 2001. Regeringen förslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till . Tabell 19.16 Anslagsutveckling för 2:7 1 Motsvarar 1 000 tkr prisnivå. Ett Finansmarknadsråd (FMR) bör inrättas (se avsnitt 13.5.2). Rådets interna verksamhet bör finansieras över statsbudgeten. Under bör en finansiering om anvisas på statsbudgeten. FMR skall lämna en verksamhetsberättelse samt följa uppställda mål. Medel som tillförs FMR på statsbudgeten möjliggörs via en omfördelning inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . () verksamhet finansieras med avgifter från pensionssparare, genom lån hos för rörelsekapitalbehov och för investeringar i anläggningstillgångar. Utgifterna uppgick till ca 2003. Tabell 19.17 PPM:s lån i 2004 (prognos) 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Delar av utgifterna för PPM:s administration täcks med avgifter som tas ut från pensionsspararna. Avgiften som tas ut får högst uppgå till av de sammanlagda tillgodohavandena på pensionsspararnas konton. Avgiftsintäkterna uppgick till ca och disponeras av PPM. Tabell 19.18 Offentligrättslig verksamhet PPM bör beviljas räntekontokredit för rörelsekapital och låneram för investeringar i anläggningstillgångar även . Den exakta nivån på dessa krediter avser regeringen fastställa i samband med regleringsbrevet . Regeringens förslag: Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om en rörlig kredit i om högst för att tillgodose behov av likviditet i handeln med fondandelar. Skälen för regeringens förslag: PPM bör, i likhet med vad som gäller , medges en rörlig fondhandelskredit . PPM:s behov av denna kredit kan variera kraftigt mellan de olika handelsdagarna. Regeringen föreslår därför också ett bemyndigande om att besluta om en rörlig kredit i omfattande . Krediten är avsedd att täcka ojämna likviditetsflöden i PPM:s handel med fondandelar. Ett bemyndigande finns som omfattar . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Myndigheten är en del av kontrollmakt och ansvarar för granskning av den statliga verksamheten. Enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. omfattar granskningen såväl effektivitetsrevision som årlig revision. får även bedriva internationell verksamhet. Verksamheten finansieras med två anslag, dels anslaget 90:1 inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, dels anslaget 8:6 : Internationella uppdrag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Tabell 20.1 Anslagsutveckling för 90:1 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 273 949 tkr prisnivå. Bestämmelser om finns bl.a. i regeringsformen (12 kap. 7 §). Myndigheten leds av tre av valda riksrevisorer. De beslutar självständigt om vad som skall granskas, hur granskningen skall gå till och om slutsatserna i granskningarna. Vid myndigheten finns också en av vald styrelse som skall tillgodose behov av samband med och insyn i verksamheten. Till styrelsens uppgifter hör att besluta om framställningar och redogörelser till med anledning av riksrevisiorernas granskningsrapporter och revisionsberättelser. Styrelsen skall också, efter det att riksdagsförvaltningen (riksdagsstyrelsen) yttrat sig, besluta om förslag till anslag på statsbudgeten för . I sitt betänkande för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (bet. 2003/04:FiU2) anger finansutskottet (s. 43) att styrelsen inte har underställt något förslag till mål för verksamhet. understryker utskottet att å andra sidan inte heller varit ålagd att komma med ett sådant förslag. I sitt förslag till anslag anförde styrelsen följande: Styrelsen för anser det som grundläggande att verksamheten tar sin utgångspunkt i den roll och i de uppgifter för som lagt fast i regeringsformen och i övrig lagstiftning. Uppgiften att revidera hela beslutskedjan i den verkställande makten och förse och regeringen med ett kvalificerat beslutsunderlag ställer stora krav på myndigheten. och dess verksamhet bör därför präglas av hög effektivitet och bör sträva efter att betraktas som ett 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 föredöme i statsförvaltningen. 2003/04:1, utg.omr. 2, s. 120). Styrelsen konstaterar för sin del att riksdagsstyrelsen i sina anslagsdirektiv för och i sin verksamhetsplan angett det som styrelsen här anfört som övergripande mål för . Målen för verksamhetsgrenarna effektivitetsrevision respektive årlig revision har av lagts fast i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Av lagen (4 §) framgår således att effektivitetsrevisionen främst skall ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen skall främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. På motsvarande sätt framgår (§5) att den årliga revisionen skall ske enligt god revisionssed. Den skall ha till syfte att dels bedöma om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande, dels om ledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskilda beslut. gäller att revisionen inte skall avse ledningens förvaltning. framhöll i samband med behandlingen av anslagen också (bet. 2003/04:FiU2 s. 43) att det får anses som självklart att bör lägga fram förslag till tydliga och lätt avläsbara mål för den egna verksamheten samt hur dessa bör kunna följas upp så att i efterhand lätt kan bedöma i vilken utsträckning uppställda mål har uppnåtts. Styrelsen noterar med tillfredsställelse att det inom inletts ett arbete med att utveckla mål och resultatindikatorer för verksamheten med utgångspunkt i de av fastlagda riktlinjerna. I verksamhetsplanen har således vissa operativa mål lagts fast för revisionsgrenarna. Målet för den årliga revisionen är att och i enlighet med god revisionssed avge revisionsberättelser i enlighet med lagen om revision av statlig verksamhet. Verksamheten omfattar över 270 myndigheter och vissa andra organisa- tioner, ett 40-tal bolag och ett 20-tal stiftelser. Målet för effektivitetsrevisionen 2004 är att slutföra minst 35 granskningar med Styrelsen anser för sin del det viktigt att utvecklingsarbetet inom fortsätter så att kostnader, prestationer och resultat för de olika verksamhetsgrenarna kan redovisas på ett lättillgängligt sätt redan i den årsredovisning för som styrelsen skall överlämna till . Styrelsen vill understryka betydelsen av att det finns ett rimligt förhållande mellan granskningsuppdrag och tilldelningen av resurser. Styrelsens bedömning är att 2005 bör ges samma finansiella förutsättningar att bedriva sin verksamhet som . Verksamheten befinner sig i ett uppbyggnadsskede och det finns därför viss osäkerhet när det gäller att bedöma det långsiktiga resursbehovet. Styrelsen kan konstatera att inom den årliga revisionen har granskning av delårsrapporter för och årsredovisningar genomförts och enligt god revisionssed. Inom effektivitetsrevisionen kommer ett tjugotal granskningsprojekt att avslutas . Ambitionen från bör vara att bedriva verksamhet på minst oförändrad nivå jämfört med . När organisationen nu går in ett konsolideringsskede utgår styrelsen från att det bör finnas goda möjligheter att ytterligare förbättra kvaliteten och effektiviteten i revisionsarbetet inom befintligt resursutrymme. I sammanhanget vill styrelsen erinra om att fr.o.m. kan s.k. samordningsförbund inrättas enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser mellan allmän försäkringskassa, länsarbetsnämnd, kommun och landsting. Av lagen (25 §) framgår att skall utse den revisor som för den allmänna och länsarbetsnämndens räkning skall granska samordningsförbundets räkenskaper och årsredovisning samt styrelsens förvaltning. kan ett stort antal nya revisionsobjekt tillkomma som kräver en inte oväsentlig kapacitet hos . Styrelsen vill också uppmärksamma på att bestämmelserna om revision i lagen om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser bör samordnas med lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. för att undvika tolkningsproblem. I anslagsberäkningen har en ökning gjorts av anslaget med för att finansiera ett s.k. EU- kontaktkommittémöte mellan riksrevisorerna i samtliga medlemsstater i EU tillsammans med Europeiska revisionsrätten. Värdskapet för mötet är roterande och möte har och utsetts som värd. Mötet samlar totalt mer än ett hundra deltagare och en stor del av kostnaderna utgörs av kvalificerad tolkning samt översättning av rapporter och annat material till engelska, tyska och franska. Ett arrangemang på denna nivå och av denna omfattning ligger utanför normala verksamhet och bör enligt styrelsen finansieras med medel av engångskaraktär. Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för är det finansutskottet som svarar för att revision sker av . Av utskottets betänkande (bet. 2003/04:FiU2) framgår att kostnaderna skall belasta som därvid skall kompenseras med anslagsmedel motsvarande kostnaderna för den externa revisionen. Styrelsen anser att denna kompensation bör avse kostnaderna för den externa revisionen fr.o.m. . Eftersom kostnaden inte är känd förutsätter styrelsen att finansutskottet i sin beredning av anslaget tar hänsyn till denna tillkommande kostnad. Styrelsen vill också anmäla att resultatområdet Viss årlig revision som var avgiftsfinansierad, upphörde /2004 i samband med att all årlig revision blev anslagsfinansierad. Enligt styrelsens mening bör det balanserade överskottet, få disponeras av . Syftet är att medlen skall användas för metodutveckling inom den årliga revisionen. All internationell uppdragsverksamhet i var avgiftsfinansierad . Regeringen beslutade (dnr Fi2003/3535) att det balanserade överskottet avseende tjänsteexport i skulle överföras tillsammans med verksamheten 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 I årsredovisning redovisades ett överskott om för tjänsteexportverksamheten, förutom det balanserade överskottet om . finansieras större delen av den tidigare avgiftsfinansierade verksamheten med anslag. Kvarvarande avgiftsfinansierad internationell uppdragsverksamhet omsluter ca . Det balanserade överskottet uppgår till .