prop · GR031d3 · 2004-01-01 00:00:00 — efterfrågar , , medlemmarnas bedömning av sin verksamhet. Av resultaten Servicebarometer kan sammanfattningsvis utläsas att medlemmarna visar stor tillfredsställelse med det arbete utför. Regeringen noterar bl.a. att 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Av medlemmarna är nöjda med sektorverksamheten 2002, en något större andel än 2001 (). Två av tre medlemmar anser att insatser bidragit till arbetsgivarsamverkan. av medlemmarna anser att deras behov och synpunkter har beaktats i avtalsrörelsen. Detta är oförändrade resultat jämfört med . Servicebarometern visar också att ledamöter i de rådgivande organen oftare är nöjda och mindre ofta missnöjda än de som inte är ledamöter. bedömer inte detta resultat som tillfredställande. En analys av resultatet har inletts. Nästan två av tre är nöjda med råd och stöd vad gäller lönepolitik och lokala löneförhandlingar. Fler medlemmar än 2001 tog inte ställning till denna fråga (), varför andelen nöjda minskat . Med ensamrätt administrerar SPV tjänstepensioner för statstjänstemän och tillhandahåller pensionsservice för 550 arbetsgivare (centrala, regionala och lokala) med drygt 200 000 anställda och 230 000 pensionärer. SPV genomför löpande Nöjd-kund-index- mätningar (NKI). Nöjdheten bland arbetsgivare i mätningen har i det övergripande indexet minskat sedan förra mätningen (2000) för denna grupp. Lägsta värdet får redovisning av beräkningar (har sjunkit ). SPV:s verksamhet indelas i tre verksamhetsgrenar: Statlig pensionsverksamhet m.m. (f.d. Pension Statlig), Pensionsverksamhet på uppdrag och Konkurrensutsatt verksamhet under avveckling (f.d. Pension Försäkring). Det ekonomiska målet för verksamhetsgrenen Statlig pensionsverksamhet m.m. är full kostnadstäckning. överstiger dock intäkterna kostnaderna med . Kostnaderna underskrider lagd budget med ca . Ungefär hälften av denna avvikelse förklaras av att kostnaden avseende den individuella ålderspensionen inom PA 03 administreras och redovisas inom verksamhetsgrenen Pensionsverksamhet på uppdrag. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Ytterligare förklaras av att övrig utvecklingsverksamhet begränsats. Personalkostnaderna underskrider lagd budget med ca . Det ekonomiska målet för verksamhetsgrenen Pensionsverksamhet på uppdrag är att generera ett verksamhetsutfall på lång sikt motsvarande av verksamhetens intäkter, exkl. ränteintäkter avseende balanserade vinstmedel. SPV har redovisat utfallet av avkastningskravet dels , dels ackumulerat. uppgår avkastningen till . Ackumulerat är avkastningen 2002. Regeringen redovisar sin bedömning av den statliga arbetsgivarpolitiken och dess utfall till . Senast detta gjordes var i budgetpropositionen (prop. 2002/03:1, utgiftsområde 2, bilaga 1.) Utgångpunkten för redovisningen är det uppföljningssystem för arbetsgivarpolitiken som regeringen införde 1997. Regeringens bedömning: Myndigheternas arbete med arbetsgivarpolitiska frågor fungerar i huvudsak väl. Medvetenheten om att staten måste vara en attraktiv arbetsgivare är stor och allt fler myndigheter arbetar strategiskt med kompetensförsörjningsfrågor. Regeringens övergripande iakttagelser och bedömningar av myndigheternas arbetsgivarpolitik 2002 framgår av bilaga 1, avsnitt 5. Regeringen bedömer utifrån servicebarometer samt genomförda dialoger att de prestationer som genomförts av liksom har lett till en vidareutvecklad och mer samordnad statlig arbetsgivarpolitik. Detta bidrar till ökad effektivitet i den statliga förvaltningen. Regeringen angav redan i förra årets budgetproposition att det är av mycket stor vikt att SPV vidareutvecklar metoderna för de beräkningsunderlag som ligger till grund för (NSA:s) beslut om m.m. Regeringen avvaktar nu översynen av modellen som reglerar åtaganden för myndigheter anslutna till de statliga avtalsförsäkringarna. I översynen ingår att se över NSA:s respektive SPV:s roller inom ramen för modellen. Regeringens sammanvägning av ett antal indikatorer (driftskostnadjämförelser med andra aktörer på marknaden, NKI [Nöjd-kund- index], analys av kostnadsutvecklingen samt säkerheten i form av andelen felaktiga utbetalningar), pekar på att SPV hanterar tillämpningen av den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring på ett tillfredsställande sätt. Regeringen har uppmärksammat SPV på vikten av goda medborgarkontakter och tillgänglighet. utvecklade SPV sin kundtjänst. Genom Pensionärspanelen erbjuds pensionärsorganisationerna ett forum för dialog. De statliga arbetsgivarna informeras kontinuerligt genom ett nyhetsbrev. Intresset för pensionsfrågor ökar och det är ett område där stora förändringar sker. Omvärldens ökade intresse för pensioner ställer krav på begripligare information. SPV:s utdelade priset Guldkanten 2002 med målet att skapa förutsättningar för en öppen och tydlig kommunikation i en komplex bransch. Individen vill kunna få en samlad information om den framtida pensionen. Ett arbete med en pensionsportal som kommer att kunna möjliggöra detta pågår. SPV är en av flera aktörer som kan bidra till detta. Renodlingen av SPV:s verksamhet ställer krav på fortsatta insatser. En dialog mellan regeringen och SPV har inletts vad gäller avkastningskrav m.m. i syfte att få en kundfokuserad och effektiv verksamhet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Delområdet omfattar () verksamhet som är produktion, spridning och samordning av statistik. I verksamheten ingår också prognoser inom områdena arbetsmarknad, utbildning och demografi. Vidare ingår det förberedelsearbete som genomförs av SCB tillsammans med , och kommunerna för att möjliggöra registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik. Drygt hälften av SCB:s verksamhet finansieras med avgifter. Målet för delområdet är lättillgänglig statistik av god kvalitet. Det skall uppnås som produktiviteten i statistikproduktionen förbättras, kostnaderna för uppgiftslämnandet minskasoch lämnade uppgifter skyddas. För att bedöma måluppfyllelsen används kvantitativa mått på statistikens kvalitet, produktivitetsutvecklingen och uppgiftslämnarnas kostnader. Politiken skall inriktas mot bibehållen god kvalitet och minskade uppgiftslämnarkostnader. Kraven på snabb och tillförlitlig ekonomisk statistik måste ges hög prioritet. God kvalitet är av grundläggande betydelse för statistikens trovärdighet och användbarhet. Statistikens kvalitet är därför en prioriterad uppgift. Det gäller särskilt tillgängligheten. Den har ökat markant men måste kontinuerligt förbättras genom fortsatt utnyttjande av modern informationsteknik. Uppgiftslämnarkostnaderna för företag, kommuner och organisationer skall minska. Åtgärder har genomförts men arbetet måste intensifieras. Samarbetet inom EU på statistikens område måste också i fortsättningen präglas av detta synsätt. Den ekonomiska statistiken har kommit att användas allt mer för uppföljning av ekonomisk politik på både nationell nivå och EU-nivå, vilket ställer allt större krav på tillförlitlighet och snabbhet. har svårigheterna att ta fram ekonomisk statistik av god kvalitet ökat genom de allt snabbare samhällsförändringarna. Bland annat mot denna bakgrund har en särskild utredare genomfört en översyn av den ekonomiska statistiken och lämnat slutbetänkandet Utveckling och förbättring av den ekonomiska statistiken (SOU 2002:118). Utredaren har tidigare lämnat delbetänkandet Behovet av ekonomisk statistik (SOU 2001:34) och delbetänkandet Förbättrad statistik om hushållens inkomster (SOU 2002:73). Slutbetänkandet och det senare delbetänkandet har remissbehandlats och en sammanställning av remissinstansernas synpunkter finns tillgänglig inom (Dnr 2003/ 836). Utredaren föreslår förbättrad ekonomisk statistik, förbättrade arbetssätt och förändrad organisation. Tyngdpunkten av förslagen ligger på en förbättring av nationalräkenskaperna (NR). 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Remissinstanserna är positiva till huvudparten av förslagen. Enligt regeringens bedömning har utredaren väl redovisat att svensk ekonomisk statistik visserligen håller en jämförelsevis bra kvalitet i ett internationellt perspektiv, men att det finns områden som behöver förbättras för att kunna svara mot dagens behov inom olika politikområden. Det gäller särskilt kvalitén och tillförlitligheten i NR. Regeringen delar utredarens och remissinstansernas bedömning vad gäller huvudparten av förslagen att förbättra och utveckla den ekonomiska statistiken. Förslagen bör genomföras i den takt som det ekonomiska utrymmet medger. Initialt bör det ske genom ökad rationalisering och förbättrad samordning av statistikproduktionen inom SCB. Den anslagsfinansierade statistikproduktionen inom SCB bör begränsas till löpande statistik som är av grundläggande betydelse för och EU:s informationsförsörjning. Regeringen förutsätter att SCB:s påbörjade uppbyggnad av en analysfunktion och planerade organisatoriska förändringar leder till förbättrad kvalitet i statistiken och ökade möjligheter för de aktörer som arbetar med analyser i samhället att förstå och använda statistiken. Under 20012003 har SCB tillförts för ny statistik och förbättrad kvalitet i befintlig statistik, varav tillfälligt för 20012003 och tillfälligt för 20032005. Inom den ekonomiska statistiken har insatserna gällt bl.a. förbättrade underlag för NR, utveckling av konsumentprisindex, skattestatistiska ändamål och kvalitetshöjande åtgärder i det kommunala utjämningssystemet. Arbetsmarknadsstatistiken har förstärkts för att möjliggöra regional redovisning och EU-anpassning av arbetskraftsundersökningen. Välfärdstatistiken har tillförts resurser för bl.a. arbete med demografiska analyser och befolkningsprognoser och för utveckling av undersökningar om levnadsförhållanden. Den grundläggande befolkningsstatistiken har har även demokratistatistiken utvecklats ytterligare. Förutsättningarna för att stärka samordningen av den officiella statistiken har förbättrats genom att ett råd för den officiella statistiken finns . Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken har överlämnat sitt slutbetänkande (se avsnitt 7.3). SCB har lämnat ett underlag för fördjupad prövning av inriktning och omfattning av officiell statistik inom SCB:s ansvarsområde. Förberedelserna för registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik har fortsatt. Regeringen avser att återkomma till med förslag till lagstiftning. Insatserna inom statistikområdet blir i allt högre grad integrerade med utvecklingen inom det europeiska statistiska systemet. Viktiga insatser har varit dels arbetet med harmonisering av statistiken inom EU, dels utvecklingen av statistiska indikatorer för att följa upp och utvärdera olika politikområden inom EU. Nya områden som harmoniserats är bl.a. index över arbetskraftskostnader och statistik över inkomster och levnadsförhållanden. När det gäller arbetet med indikatorer kan särskilt nämnas utveckling av de strukturindikatorer som behövs för att följa upp Lissabon-strategin och för hållbar utveckling och arbetet med att snabbare få fram den kortperiodiska ekonomiska statistiken för EMU:s behov. Det statistiska systemet kan sägas omfatta de 254 statistikprodukter som utgör den officiella statistiken och de metoder, bakomliggande register m.m. som utgör underlag för statistiken samt de 25 myndigheter som har ansvar för statistiken. De sammantagna insatserna inom det statistiska systemet är således beroende av vilka insatser som görs inom statistikområdet av statistikansvariga myndigheter också inom andra politikområden. Förberedelserna för registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik har fortsatt även inom andra politikområden. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 7.1 Nyckeltal för SCB:s verksamhet nisationer (mnkr) 3 1)Produktansvarigas vid SCB bedömning av kvalitetsutvecklingen. Andelen produkter (%) med förbättrad kvalitet minus andelen produkter med försämrad kvalitet jämfört med föregående år. 2)Nöjd-kund-index-talet kan variera mellan 1-100. 3)Beräkningsmetoden ändrades och ingår färre undersökningar än i talen som redovisas för 1998-2001. Målet var lättillgänglig statistik av god kvalitet. Resultatbedömningen visar att kvaliteten i statistiken har utvecklats positivt. Det gäller särskilt tillgängligheten. Samtliga statistikprodukter, som SCB ansvarar för, finns nu kostnadsfritt tillgängliga på SCB:s webbplats och i statistiska databaser genom Internet. Antalet besök på webbplatsen har ökat . Kostnaderna för uppgiftslämnandet har minskat något jämfört med året innan. Det är framför allt Intrastatundersökningen (företagens export till och import från länder inom EU) som bidragit till minskade kostnader. Undersökningen svarar ensam för 74procent av de totala kostnaderna i den studie som genomförts. Antalet företag som ingår i Intrastatundersökningen har minskats med ca 500 vilket påverkat den totala uppgiftslämnartiden. Produktiviteten i statistikproduktionen har förbättrats jämfört med föregående år. För perioden 19982002 som helhet redovisas en ökning på i genomsnitt 2,5procent . SCB:s totala intäkter har successivt ökat. En mindre minskning av anslagsintäkterna förklaras främst av att ansvaret för lönestatistiken överfördes till . ökade anslagsintäkterna och uppdragsintäkterna jämfört med . Totalkostnaderna ökade med jämfört med föregående år. Lönekostnadernas andel av de totala kostnaderna ökade något till följd av ett nytt löneavtal och högre personalantal. Investeringar i anläggningstillgångar uppgick till . Tabell 7.2 Nyckeltal för det statistiska systemet Total kostnad för den officiella stati- stiken (mkr) Kostnad för förvaltning av det statis- tiska systemet (mkr) Antal personer som arbetar med att ta fram den officiella statistiken Antal EU-rättsakter med statistik- - Rådet och Parlamentet Antal arbetsgrupper inom EU där en 1) Symbol finns för någon del av publikationen. Rådet för den officiella statistiken överlämnade sin första rapport om den officiella statistiken. Rapporten innehåller uppgifter om det statistiska systemets uppbyggnad och styrning, kostnaden för statistiken och statistikens kvalitet. Enligt rapporten förbättrades statistikens aktualitet jämfört . Det gäller både månads- och kvartalsstatistiken. Däremot försämrades punktligheten. För merparten av de statistikprodukter som ingår i den officiella statistiken finns en aktuell beskrivning av statistiken inklusive kvalitets- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Många myndigheter har inte tillräcklig kännedom om uppgiftslämnarkostnaderna. För de flesta individbaserade produkter inom den officiella statistiken finns uppgift om kön. Regeringens bedömning är att insatserna inom delområdet verksamt bidragit till bl.a. bättre beslutsunderlag inom förvaltningen och ökad kunskap inom forskningen och samhället i stort. Särskilt den ökade tillgängligheten till statistiken har bidragit till ökad öppenhet i samhället. SCB har i sitt underlag för fördjupad prövning av den officiella statistiken 20042006 redovisat ökade krav på förbättrad statistik inom ett stort antal samhällssektorer och påtalat att tillgängliga resurser inte kommer att kunna tillgodose dessa krav. Enligt regeringens uppfattning är det naturligt att förändringar i samhället styr behovet av statistik. Krav på förändrad och ny statistik uppkommer fortlöpande. Statistiken inom andra områden minskar i betydelse till följd av ändrad politik. Beredningsgruppen för granskning av SCB:s treårsrapport har i sin rapport pekat på sådana tänkbara områden. Rapporten bereds i . Kraven på snabb och tillförlitlig ekonomisk statistik har ökat . Det är därför en prioriterad uppgift att förbättra den ekonomiska statistiken, särskilt nationalräkenskaperna. Vissa resurser för detta ändamål har tillförts . Ovannämnda beredningsgrupp bedömer att rationaliseringstakten i SCB:s verksamhet bör kunna höjas. Regeringen delar gruppens uppfattning. Detta avgör i vilken takt de fortsatta förbättringarna av den ekonomiska statistiken kan genomföras. SCB måste i sin roll ompröva befintlig statistik och kritiskt granska krav på ny statistik som framförs både inom landet och inom EU. En åtgärdsplan för förbättring av den ekonomiska statistiken, utifrån nu givna förutsättningar, skall tas fram och följas upp. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 8 Prognos- och uppföljningsverksamhet Prognos- och uppföljningsverksamheten omfattar uppföljning och analys av utfall samt utarbetande av kort- och medelfristiga prognoser och analyser avseende den samhällsekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna. Budgetprognoser och prognoser för svensk och internationell makroekonomi är viktiga verksamheter inom området. I området ingår också visst miljöekonomiskt utvecklingsarbete samt arbete med att ta tillvara resultat från den nationalekonomiska forskningen som är relevanta för och verksamheter. Verksamheten är i huvudsak anslagsfinansierad och bedrivs inom , och . För prognoserna för BNP-till- växten anses ett absolut medelfel på mellan , mätt som ett genomsnitt , vara godtagbart. skall bidra till målet för området genom att ta initiativ till och presentera forskning och utredningsarbete som är relevant för den ekonomiska politiken. Rådet skall också vara rådgivande i vetenskapliga frågor till och . Inom den makroekonomiska prognos- och analysverksamheten prioriteras fortsatt utvecklad analys av arbetsmarknad, lönebildning och konkurrenskraft samt fortsatt utveckling och införande av nya metoder och modeller, framför allt för medelsiktiga kalkyler och simuleringar. Målet för delområdet är tillförlitliga och väldokumenterade prognoser och analyser över den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. För att bedöma måluppfyllelsen används dels kvantitativa mått på prognosernas tillförlitlighet, dels användarnas synpunkter på analyser och prognoser. För budgetprognoser gäller att skillnaden mellan genomsnittlig prognos för de takbegränsade utgifterna och utfall ej skall överstiga genomsnittet av motsvarande skillnader . När det gäller de makroekonomiska prognosernas precision redovisas olika mått regelbundet bland annat i () uppdrag inom området är att tillgodose statsmakternas behov av information om den statliga ekonomin. ESV lämnar underlag till regeringen i form av prognoser på statsbudgeten, och årlig uppföljning av statsbudgetens utfall samt underlag för årsredovisning för staten. ESV producerar även finansstatistik avseende den statliga verksamheten som underlag till nationalräkenskaperna. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 bedriver regelbunden prognos- och analysverksamhet. Dessutom utvecklar institutet metoder och modeller för prognoser samt för makroekonomiska och miljöekonomiska analyser. Institutet arbetar också med frågor som rör ekonomisk statistik och lämnar visst bistånd till . har bland annat regelbundet publicerat konjunkturprognoser, konjunkturbarometrar och undersökningar av hushållens inköpsplaner. Prognosprecisionen kommenteras i avsnitt 8.5.2. Utvecklingen av innehållet i prognosrapporterna och den årliga rapporten om lönebildningens samhällsekonomiska förutsättningar i riktning mot mer fördjupad ekonomisk analys och ett längre tidsperspektiv har fortsatt. Det makroekonomiska metodutvecklingsarbetet har bland annat resulterat i en ny aggregerad modell som använts i lönebildningsrapporten samt i en ny konjunkturbarometerbaserad indikator för BNP-utvecklingen. Vidare har verktyg för analys av de offentliga finanserna utvecklats, och den äldre medelfristiga modellen har anpassats till nya nationalräkenskapskonventioner. har regelbundna möten med finansministern och chefstjänstemän i . I sitt arbete med att initiera forskning, anlitar rådet ledande svensk och internationell expertis. Prognos- och uppföljningsverksamhet bedrivs även utanför detta delområde och av såväl offentliga som privata aktörer. Bland statliga prognosinsatser utanför detta delområde kan nämnas och uppföljnings- och prognosverksamhet samt de budgetprognoser som tas fram av myndigheter med ansvar för större anslag och transfereringar. Resultaten av verksamheten inom delområdet är i hög grad beroende av underlag från bland annat företag och myndigheter utanför politikområdet. De prognoser och analyser som produceras inom delområdet, inklusive det omfattande bakgrundsmaterial i form av databaser m.m. som görs allmänt tillgängligt, utgör i sin tur ett viktigt underlag för många olika aktörer utanför området. Inom ramen för prognos- och uppföljningsverksamheten har olika utvecklingsinsatser skett när det gäller bl.a. prognosmetoder, ökad tillgänglighet till prognoser samt förbättrad informationskvalitet. En betydande del av dessa insatser avser utveckling av relevant IT-stöd samt nya former för elektronisk informationsspridning. Som exempel kan nämnas utveckling av en ny makroekonomisk modell, tillhandahållande av elektroniska databaser via Internet samt utveckling av ett nytt koncerninformationssystem i syfte att förbättra informationen om statens samlade ekonomi. nya medelfristiga modell skulle enligt planerna ha tagits i reguljär drift , men resultaten visade sig inte klara de uppställda kraven, och arbete med att förändra modellen pågår. Målet är nu att ta modellen i bruk . Det miljöekonomiska utvecklingsarbetet har bland annat resulterat i en modell för hur hälsoeffekter av luftföroreningar skall inkluderas i miljöräkenskaperna. Den allmänna jämviktsmodellen EMEC har också vidareutvecklats. har utvecklat sin webbplats där all utfalls- och prognosstatistik och i stort sett alla publikationer numera finns gratis tillgängliga. Det totala antalet besök på hemsidan uppgick till närmare 400 000 vilket innebär en ökning med . analys av prognosavvikelserna visar att det genomsnittliga prognosfelet för de takbegränsade utgifterna blev medan motsvarande prognosfel för inkomsterna blev . Det är de lägsta genomsnittliga avvikelserna sedan utgiftstaket infördes. har den ordinarie prognossikten förlängts så att varje prognos innehåller en bedömning och analys av såväl innevarande som nästkommande år. Arbetet med att säkerställa hög kvalitet i underlaget till årsredovisningen för staten har fortsatt genom bl.a. vidareutveckling av motpartsavstämningarna mellan de statliga myndigheterna. En fortsatt anpassning av svensk finansstatistik har skett till kraven i det europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 95). Utvecklingen av det nya koncerninformationssystemet sker inom ramen för utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten (se avsnitt 4. 5.1) och utgör en väsentlig del i arbetet med att förbättra informationen om statens samlade ekonomi. togs det nya statsbudgetsystemet i drift och ekonomiska vårproposition kunde framställas i det nya systemet. Därefter har fortsatt utveckling skett, de elektroniska regleringsbreven har driftsatts och ett nytt statsredovisningssystem har införts . Utvecklingsarbetet har bedrivits i nära samarbete med . har arrangerat två vetenskapliga konferenser med internationella deltagare. I båda fallen avhandlades effekter av avregleringar; dels på varu- och tjänstemarknaderna, dels på bostadsmarknaden. har en internationell konferens om utbildningspolitik hållits och en om sjukfrånvaro är planerad till . Uppsatserna från dessa konferenser publiceras i tidskriften . och har haft regelbundna presentationer på . väljs ett aktuellt ekonomisk-politiskt ämne. EMU, sjukfrånvaron, konkurrens- och näringslivsfrågor har diskuterats. har svarat på remisser och dess ledamöter har deltagit som experter i referensgrupper till olika publikationer. När det gäller den makroekonomiskaprognosprecisionen kan konstateras att utvecklingen var mycket svårbedömd, och BNP-till- växten överskattades relativt kraftigt så sent som . Detta återspeglas även i de tidiga prognoserna , vilka överskattade den faktiska utvecklingen. prognoser , som gjordes efter att bilden av 2001 reviderats, låg närmare utfallet. Genomsnittsfelet för BNP-prognoser är högre än vad som varit normalt för institutet och något högre än genomsnittet för .