prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — Det behövs emellertid också ett ämnesövergripande arbete och en samverkan med idrottsrörelsen och det omgivande samhället och föreningslivet. Det är regeringens mening att alla elever bör ges möjlighet till någon form av fysisk aktivitet varje skoldag. Regeringen har genomfört flera samordnade insatser för att öka elevernas möjlighet till idrott, lek och rörelse. Genom en ändring av läroplanerna för grund- och gymnasieskolan har skolan givits ansvar att erbjuda daglig och regelbunden fysisk aktivitet inom ramen för den samlade skoldagen. För att erbjuda skolorna stöd och sprida goda erfaren- heter har ett nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet och andra hälsofrämjande åtgärder inrättats och kommer att påbörja sitt arbete. Genom regeringens handslag för idrott med idrottsrörelsen tillförs idrottsrörelsen sammanlagt under förutsättning att de bl.a. ökar samarbetet med skolorna. Likvärdig kvalitet i fristående och kommunala skolor Det är positivt med valfrihet och mångfald på skolans område, både bland de kommunala och fristående skolorna. Det är viktigt att det råder lika och rättvisa villkor mellan skolor, oavsett huvudman. har infört krav på behöriga lärare även i de fristående skolorna och att även fristående skolor skall vara öppna för alla elever, oavsett bakgrund, kultur eller övertygelse. Från får fristående skolor inte heller längre ta ut avgifter av eleverna. Det är därtill regeringens åsikt att konsekvenserna av en etablering av fristående skolor behöver prövas tydligare. För elevernas skull måste krav ställas på både på villkoren för och undervisningen i fristående skolor. Elevernas rätt till en saklig och allsidig utbildning innebär att undervisningen i de fristående skolorna måste följa läroplanens värdegrund. De fristående skolorna är tillsammans med de offentligt drivna skolorna en del av den gemensamma skolan. De har gemensamma grundläggande regler. De finansieras gemensamt. De har en gemensam värdegrund och gemensamma kunskapsmål. Därför är det enligt regeringen naturligt att de fristående skolorna ingår i den gemensamma utvärderingen av kvaliteten, nationellt och lokalt. En fristående skola, oavsett profil eller inriktning, skall vara öppen för skilda uppfattningar, hävda de grundläggande värden som anges i skollagen och läroplanerna samt klart ta avstånd från det som strider mot dessa värden. Regeringen menar att måste vara uppmärksamt och skarpt i sin tillsyn, när det gäller undervisningens kvalitet samt de värden som förmedlas och företräds. har fått i uppdrag av regeringen att skapa nya och skarpa rutiner och metoder för inspektion av fristående skolor. vidare utveckla sina metoder såväl vid godkännande som vid uppföljningsbesök vid nya skolor. skall därutöver genomföra en särskild inspektion av fristående skolor med konfessionell inriktning eller motsvarande. För att ytterligare förstärka inspektion och tillsyn föreslår regeringen en utökning av anslag med . Fortsatt satsning på vuxnas lärande Det livslånga lärandet skall vara en reell möjlighet för alla. Att få stöd för ett livslångt och livsvitt lärande är ett av välfärdssamhällets stora privilegier. har hundratusentals vuxna läst igen, kommit ikapp, bytt inriktning och lagt grunden för framtiden. I takt med att samhället förändras måste nya krav ställas på samhällets insatser för vuxnas lärande. Detta är en stor utmaning för kommunerna. Kommunernas roll och uppgifter har förändrats från att främst ha erbjudit och anordnat utbildning till att nu söka upp, informera, vägleda och validera samt inte minst stödja det lärande som efterfrågas. Ansvaret för att skapa förutsättningar för vuxnas lärande delas mellan stat och kommun. Kommunerna har kunnat söka medel motsvarande ca 46 500 årsstudieplatser för att utveckla dagens vuxenutbildning och stöd för lärande, under förutsättning att kommunerna själva finansierar ca 35 000 platser. beräknas ungefär motsvarande antal platser. Det innebär en fortsatt stor satsning och statligt åtagande när det gäller vuxnas lärande. För att skall kunna fortsätta vara ett land i ständig utveckling behöver alla utveckla sin kompetens. Det livslånga lärandet är ett individuellt projekt men det kräver ett gemensamt ansvar. Den enskilde skall ta ställning till vad, hur och när man vill lära. Dock krävs ett gemensamt ansvar för att garantera att möjligheterna och förutsättningarna för lärandet finns. Vuxenutbildningen har förändrats. Fokus för insatserna har förskjutits från att skapa utbildningsmöjligheter till när, var och hur man bäst skapar förutsättningar för den enskildes lärande. Det skall vara möjligt att läsa på kvällstid, 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kombinerat med arbete eller hemma vid datorn. Det handlar om att bygga nätverk, att skapa former och kanaler för samarbete och samverkan mellan utbildningsanordnare, arbetsliv och statliga myndigheter. Valen skall bli så tillgängliga som möjligt för den enskilde medborgaren. Kommunerna fick sammanlagt för att utveckla sin infrastruktur för vuxnas lärande. Därmed har kommunerna bättre möjligheter att bygga upp lärcentra som stödjer en utbildning av god kvalitet samt att erbjuda vägledning och handledning. Extra resurser till utbildningar inom är en samverkan kring den IT-stödda distansundervisningen som skapades 2002. Den bidrar till att öka tillgängligheten och bredda rekryteringen till högre utbildning. Nätuniversitetet ökar i omfattning både vad gäller kursutbud och antal studenter. För att fortsatt stimulera universitet och högskolor att erbjuda utbildning inom ramen för avsätts 2004 totalt . Det innebär, liksom , att det utgår en extra ersättning om per helårsstudent som kan ges för en stor del av distansundervisningen. Svenskundervisning för invandrare förnyas För att människor från andra länder snabbt skall ges likvärdiga möjligheter att verka i det svenska samhället måste den första kontakten med vara inriktad på hur fortsättningen av det nya livet skall se ut. För den som är nyanländ till bör validering vara en viktig del av introduktionen. Det behövs ett nytt samordnat system för bättre samverkan mellan olika myndigheter på lokal och nationell nivå. De olika aktörerna måste dela ansvaret och uppgiften. Varje invandrare skall erbjudas en bra utbildning i svenska i kombination med att behov av övrig utbildning och praktik tillgodoses. Mot denna bakgrund arbetar en utredning, som i nära samarbete med översynen av mottagandet och introduktionen för flyktingar, som skall redovisa förslag för den framtida inriktningen av utbildningen i svenska för invandrare. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Validering handlar om att ta till vara människors faktiska eller reella kunskaper och kompetens oberoende av hur den förvärvats. Det handlar om kunskaper man har skaffat sig i arbetslivet, i studiecirkeln eller på sin fritid. Validering är betydelsefullt inte minst för flyktingar och andra invandrare, som skaffat sina formella och informella kunskaper i andra länder och andra skolsystem och ofta har svårt att bli bedömda och värderade efter sin verkliga kompetens. Arbetet med validering måste inriktas mer på systematisk bedömning och dokumentation. För att säkerställa en nationell likvärdighet, hög kvalitet och rättssäkerhet för den enskilde skall en statlig delegation ha ett tidsbegränsat uppdrag att främja och stödja nya metoder och system för validering. En stark regional samverkan är nödvändig för att validering skall kunna genomföras. Ansvaret för att praktiskt genomföra valideringen kommer att ligga på enskilda utbildningshuvudmän, skolor, högskolor, branschorgan etc men delegationen får i uppdrag att konkret stimulera framväxten av en regional samverkan för att förverkliga validering. Delegationen disponerar fördelat . Som en del av arbetet med minskad snedrekrytering och ökad mångfald i högskolan har universitet och högskolor fått i uppdrag att bedöma de sökandes reella kompetens. Regeringen kommer noga att följa hur lärosätena utvecklar sin praxis i denna bedömning. Förbättrade vidareutbildningsmöjligheter kan bidra till att minska personalbristen i vården och omsorgen och till att stimulera rekryteringen. Regeringen avser att ge ett uppdrag att jämföra olika utbildningar i syfte att ta fram ett förslag till en förkortad vidareutbildning för undersköterskor som vill bli sjuksköterskor. IT-portal för bättre vägledning Det är viktigt att människor får stöd att formulera sina intressen, göra sin egen handlingsplan eller enkelt få annan relevant information för att kunna göra ett bra val. mångfacetterat utbildningssystemet blir, bland annat som en följd av förändringar på arbetsmarknaden, desto större blir behovet av vägledning. Därför föreslår regeringen att ett IT- baserat informationssystem som täcker all utbildning i skall utvecklas. Det skall kunna användas av såväl professionella vägledare som enskilda som söker information om utbildningar från grundskola till högre utbildning. För detta avsätts . Varierat utbud av yrkesutbildningar efter gymnasieskolan Eftergymnasiala yrkesutbildningar spelar en allt viktigare roll för att ge fler människor de fördjupade både teoretiska och praktiska kunskaper som ett modernt arbetsliv kräver. Det finns behov av ett brett utbud av eftergymnasiala yrkesutbildningar som präglas av stor flexibilitet, med olika upplägg och av varierande längd. Många kommuner har fått höga kostnader som de själva inte har kunnat styra över för elever som studerar på eftergymnasiala utbildningar i andra kommuner. Därför avser regeringen att återkomma med förslag till att systemet med reglerad interkommunal ersättning för påbyggnadsutbildningar skall avskaffas. Det bör prövas om vissa påbyggnadsutbildningar kan vidareutvecklas till utbildningsformer som är ett statligt ansvar och är statligt finansierade. På- byggnadsutbildningar som inte blir aktuella att överföra till annan utbildningsform bör kunna drivas vidare av nuvarande huvudmän. Den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) har genom sin starka regionala arbetslivsanknytning på ett framgångsrikt sätt mött arbetslivets behov av arbetskraft med högre yrkeskompetens och blivit en attraktiv yrkesutbildning som i mycket hög grad leder till arbete eller fortsatta studier. För att bredda rekryteringen till högskolan, bl.a. av elever från gymnasieskolans yrkesinriktade program, inrättade regeringen en yrkeshögskoleexamen om 80 poäng. Säkrad återväxt inom hantverksyrken Nyrekryteringen inom hantverksyrken har varit liten på grund av bristande utbildningsmöjligheter, vilket har medverkat till en sned åldersfördelning bland de yrkesverksamma. Det är därför av såväl utbildningspolitiska som kultur- och arbetsmarknadspolitiska skäl angeläget att skapa ett ramverk som kan stödja återväxten inom hantverksyrkena. Regeringen föreslår att anvisas för att skapa möjlighet till försöksverksamhet med eftergymnasiala lärlingsutbildningar inom hantverksområdet. En stark folkbildning är viktig i ett kunskapssamhälle. Folkbildningen bidrar till att höja människors kompetens och höjer därmed utbildningsnivån i samhället. Den är ett alternativ till annan utbildning. Den pågående statliga utvärderingen av folkbildningen skall redovisas . Som ett komplement till utvärderingen och för att bredda beslutsunderlaget skall en särskild utredare belysa vilka grupper som inte deltar i folkbildningen och skälen till detta. Utredaren skall undersöka ungdomsorganisationernas erfarenheter av studieförbunden och belysa folkbildningen ur icke-deltagarens perspektiv samt undersöka om det finns önskemål som folkbildningen kan tillgodose. Uppdraget skall redovisas . har också av regeringen fått resurser för att formulera folkbildningens egen syn på sin framtida roll och uppgifter. Uppdraget skall redovisas . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 domar som börjar en högskoleutbildning. Personer födda är nu den mest välutbildade generationen i . Övergångsfrekvensen har ökat till . Det ökade antalet studieplatser tillsammans med andra åtgärder som ett förbättrat studiestöd och åtgärderna i propositionen Den öppna högskolan innebär att den sociala snedrekryteringen till högskolan nu minskar. Drygt hälften av nybörjarna i högskolan har föräldrar utan högskoleutbildning. har andelen högskolenybörjare under som kommer från arbetarhem ökat från som andelen från högre tjänstemannahem minskat från . I den första fasen av utbyggnaden lades tyngdpunkten på teknik och naturvetenskap vilket ledde till en kraftig expansion på dessa områden. Antalet examinerade inom teknikområdet fördubblades . är behoven i samhället och på arbetsmarknaden större inom vården och utbildningen. Därför sker nu en förskjutning av utbildningsutbudet mot dessa områden. Inom vissa områden har dock inte den snabba och omfattande utbyggnaden av grundutbildningen mötts av en lika stor efterfrågan från studenterna. Regeringen föreslår nu att omprioriteras från vissa högskolors grundutbildningsanslag till forskning, framför allt inom och . Detta ger en betydelsefull förstärkning till både den tillämpade industriforskningen inom IT/telekom och grundforskningen. Starka högskolor i varje län ger fler tillgång till högskoleutbildning Utbyggnaden av högskolan har skapat minst en stark högskola i varje län som fungerar som ett kraftcentrum för förnyelse och dynamik. Genom att nivån på de statliga resurserna ökat med (prisnivå) har det blivit möjligt att bygga ut högskoleutbildningen, inklusive studiestöd, mycket kraftigt. Därigenom ökas möjligheterna för alla att ta del av en högskoleutbildning. Regeringens långsiktiga mål är att av en ungdomskull skall ha påbörjat en högskoleutbildning . Den kraftiga utbyggnaden av högskolan har inneburit en fördubbling av antalet ung- Fler välutbildade lärare och förskollärare Att säkerställa tillgången på välutbildade förskollärare och lärare är en viktig statlig angelägenhet. För att kunna utveckla kvaliteten i förskolan och skolan är det nödvändigt med en hög nivå på lärarutbildningen. För att ökade resurser till förskolan och skolan skall kunna leda till en ökning av antalet lärare måste utbildningen av lärare fortsätta att öka. Lärarutbildningen har byggts ut mycket kraftigt. Antalet lärare i de olika skolformerna är större än . har lärarbristen sjunkit markant och det har blivit avsevärt lättare för skolorna att rekrytera lärare. Andelen obehöriga lärare som arbetar i skolorna är dock alltför hög. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att öka utbildningen av lärare. De viktigaste åtgärderna är införandet av en ny lärarutbildning, fler utbildningsplatser, kompletteringsutbildning för obehöriga lärare (det s.k. ), vidareutbildning av friställda ingenjörer till lärare samt utvecklingsprojektet . Arbetet för en utbyggd lärarutbildning har givit goda resultat. /98 till 2001/02 har antalet nybörjare i lärarutbildningen ökat från ca 10 000 till 15 600, en ökning med . För att möta personalbehovet inom förskolan krävs att antalet lärare med inriktning mot arbete i förskolan ökar. Utbildningen av lärare för gymnasieskolans yrkesämnen tillgodoser inte den framtida efterfrågan. Universitet och högskolor med lärarutbildning måste vidta nödvändiga åtgärder för att möta dessa behov. Internationell utveckling påverkar svensk högskoleutbildning I Bolognaprocessen samarbetar mer än 30 länder för att stärka den högre utbildningen i och göra de olika ländernas system jämförbara. Syftet är att utveckla det europeiska samarbetet inom högre utbildning dels för att främja studenternas rörlighet inom , dels för att öka konkurrenskraft och attraktionskraft som utbildningskontinent. Detta internationella samarbete är en viktig drivkraft för utvecklingen av högre utbildning i vår del av världen. En ökad mångfald, internationalisering och rörlighet av studenter både till och från är viktig för utbildningens kvalitet. Det är nu drygt 27 000 svenska studenter som studerar utomlands, dvs. lika många som vid ett stort svenskt universitet. Antalet utländska studenter som kommer till ökar kontinuerligt. Regeringens mål är att universitet och högskolor skall öka den internationella rörligheten genom att erbjuda internationellt attraktiva utbildningar, öka antalet utbildningar som ges på engelska samt verka aktivt i internationellt samarbete. Bolognaprocessen och behovet av en ökad mångfald och internationalisering ställer krav på den framtida utvecklingen av svensk högskoleutbildning. Det är bl.a. mot denna bakgrund som en projektgrupp inom Utbildningsdepartemen- tet nu gör en översyn av vissa examensfrågor i högskolan. Reglerna för tillträde till högskolan har stor påverkan på arbetet i gymnasieskolan och på förutsättningarna för olika grupper att komma in på högskolan. Regeringen strävar efter att öka direktövergången från gymnasieskolan till högskolan, uppmuntra elevers prestationer i gymnasieskolan, minska konkurrenskompletteringen och bredda rekryteringen till högre utbildning. Alltför många som redan klarat kurserna i gymnasieskolan studerar inom den kommunala vuxenutbildningen för att förbättra sina meriter. Många elever väljer bort kurser, exempelvis i moderna språk eller matematik, ibland p.g.a. att de anses vara svåra i förhållande till de meriter de ger. Tillträdessystemet bör förändras för att uppmuntra till studier i språk och matematik. En särskild utredare ser på regeringens uppdrag över tillträdesreglerna och ska redovisa uppdraget . finns också ett utredningsförslag om en ny struktur för gymnasieskolan. Viktiga delar av gymnasieskolans uppbyggnad och högskolans antagning bör förändras samlat för att stödja ett gott arbetsklimat i gymnasieskolan och väl förberedda studenter i högskolan. Universitet och högskolor har allt större betydelse för samhällsutvecklingen och för enskilda individer. Till detta skall läggas den starka förändringskraften i det internationella samarbetet och dess påverkan på det svenska högskolesystemet och behoven av en förändrad antagning. Regeringen avser mot denna bakgrund att behandla dessa och andra högskolefrågor i en proposition . Regeringen har beslutat att skall få benämnas universitet från . Beslutet är en viktig framtidssatsning som bidrar till att stärka som kunskapsnation. Det är ett led i regeringens politik att stärka den högre utbildningen och forskningen i och att skapa starka lärosäten i hela landet. har genomfört en lång rad åtgärder för att stärka och samla sina forskningsmiljöer. Regeringen beslutade, i linje med bedömning, att ge ytterligare tid för att bygga upp och konsolidera sina forskningsmiljöer inom humaniora och samhällsvetenskap. Vidare kommer högskolan i att ges ett generellt tillstånd att utfärda forskarexamen inom humanistiskt samhällsvetenskapligt vetenskapsområde. Nytt avtal om läkarutbildning och kliniskt inriktad medicinsk forskning Ett nytt avtal har slutits mellan staten och berörda landsting om läkarutbildning och kliniskt inriktad medicinsk forskning, det s.k. ALF-av- talet. Genom höjningen av den statliga ersättningen kan det nya bidra till att utveckla grundutbildningen av läkare och stärka den kliniskt inriktade medicinska forskningen i . Det nya avtalet lägger grunden för ett fortsatt gott samarbete mellan berörda universitet och landsting, ett samarbete som är av mycket stor betydelse för kvaliteten på läkarutbildning och medicinska forskning. De stora satsningarna på utbyggnad av universitet och högskolor ökar lärosätenas betydelse för samhällsutvecklingen och ställer nya krav på högskolans inre organisationsformer. Nya behov av samverkan mellan lärosätena och det omgivande samhället har vuxit fram, liksom behov av tvärvetenskapligt samarbete. Regeringen föreslår därför att högskolelagen ändras så att regeringen kan medge försöksverksamhet med nya organisationsformer inom högskolan. Det reformerade studiestödet får full genomslagskraft Studiestödet är en viktig faktor för att ge fler, oberoende av sina ekonomiska resurser, möjlighet att studera och skaffa den kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 stödssystem som infördes gjorde att med internationella mått mätt generösa studiestöd blev ännu förmånligare. har de övergångsbestämmelser som fanns i samband med införandet av det nya systemet upphört. Detta medför en förenklad administration för () samt att studiestödssystemet blir mer överblickbart för den enskilde. Regeringens avsikt är att noga följa reformen och har därför gett CSN i uppdrag att följa studiestödssystemets utveckling och analysera dess effekter. Studiestödssystemet är tänkt att fungera tillsammans med övriga trygghetssystem. Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att göra en samlad analys av de studerandes ekonomiska och sociala situation. Utredaren skall också analysera förutsättningarna för att införa ett barntillägg till studerande. För att förbättra det ekonomiska stödet till ungdomar som går i gymnasieskolan och deras föräldrar lämnas studiebidrag fr.o.m. , istället för som tidigare . infördes ett nytt rekryteringsbidrag vid vuxenstudier. Syftet är att nå svårrekryterade grupper med ett särskilt förmånligt ekonomiskt bidrag. Kommunerna skall använda bidraget som ett verktyg i sin uppsökande verksamhet för att stimulera till studier på grundskole- och gymnasienivå och skall då kunna ge ett tillförlitligt besked om de ekonomiska villkoren för studierna. Bidraget kan lämnas till personer med kort tidigare utbildning som antingen är eller riskerar att bli arbetslösa eller som på grund av funktionshinder behöver extra tid för att nå studiemålen. För att via uppsökande verksamhet öka rekryteringen av kortutbildade samt skapa intresse och förutsättningar för en fortsatt längre kompetenshöjande utbildning finns ett bidrag för korttidsstudier d.v.s. till studier av mindre omfattning. Som en följd av att hanteringen av verksamheten kommit närmare målgruppen har en avsevärd förbättring i rekryteringen till korttidsstudier kunnat nås. Mot bakgrund av den ökande efterfrågan föreslår regeringen att under kommande verksamhetsår anvisar nya medel motsvarande för att ytterligare stärka förutsättningarna till finansiering under kortare studier för dessa vik- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I satsningen ingår även medel till administration av den utökade verksamheten. Teknik, naturvetenskap och matematik Trots en kraftig ökning av såväl antalet studenter som antalet examinerade inom teknik och naturvetenskap finns ett fortsatt stort behov av fler högskoleutbildade inom området. I , liksom i övriga västvärlden, väljer för få ungdomar tekniska eller naturvetenskapliga utbildningar. och övriga EU-länder har därför en gemensam målsättning att arbeta för ökad rekrytering till dessa utbildningar. För att lyckas med detta anger regeringen mål för andelen examinerade lärare med sådan inriktning. Detta arbete behöver kompletteras med särskilda insatser för att skapa intresse för området redan tidigt i förskola och skola. Även om svenska elever hävdar sig förhållandevis bra i internationella undersökningar av resultat inom och intresse för teknik och naturvetenskap, behövs fortsatta insatser både för att höja resultaten och för att motivera fler och nya grupper av elever och studenter att välja utbildningar inom dessa områden. Det finns t.ex. en markant social snedrekrytering till gymnasieskolans naturvetenskapliga program. Arbetet med att öka intresset har pågått länge genom en rad olika åtgärder. En viktig insats gör de olika teknik- och naturvetenskapscentra som finns över hela landet. Regeringen föreslår en förstärkning av statsbidraget till dessa centra med . Bland de större satsningarna kan vidare nämnas högskolans utbyggnad som till att börja med hade tyngdpunkten inom teknik och naturvetenskap, möjligheten till förmånligare studiestöd för äldre studenter på NT-utbildningar i högskolan , samt det s.k. basåret i komvux och högskola. driver och det s.k. som ska stimulera intresset för naturvetenskap och teknik genom att påverka attityder och ge stöd till lärare. Projektet avslutas och skall därefter utvärderas.