prop · GR031d27 · 2004-01-01 00:00:00 — Det är aktiebolagen som står för det ökande antalet konkurser. Företagsformerna enskild firma och handelsbolag visar på en nedgång i antalet konkurser . Antalet anställda personer som berördes av konkurs uppgick till knappt 27 000 personer, vilket var en ökning jämfört med . 353 400 företagare var verksamma . Efter toppnoteringen 2000 med 359 800 företagare syns alltså en liten tillbakagång av antalet företagare . Diagram 3.4 Antal företagare 1990-2002 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Källa: , SCB Fördelningen mellan manliga och kvinnliga företagare har varit relativ män och kvinnor. Antalet kvinnor som startar nya företag ökar dock och uppgår nu till av antalet nyföretagare. Antalet utlandsfödda företagare5 uppgick till 41 700 personer. Det utgör av det totala antalet företagare, en andel som har minskat . Andelen företagare per sysselsatt för utlandsfödda är högre än totalt. jordbruk, skog och fiske Antalet företag som bedriver näringsverksamhet samt antalet anställda har ökat . har antalet nystartade företag varit stabilt på en nivå runt 36 000 företag. Detta är betydligt fler nystartade företag än de nivåer som fanns och . Utvecklingen går i positiv riktning i förhållande till målet för näringspolitiken. Ökat företagande är av stor betydelse för den svenska tillväxten och sysselsättningen. Regeringen arbetar med att utveckla gynnsamma förutsättningar för företagandet, både för att öka nyföretagandet och för att få redan etablerade företag att växa. Särskilt prioriterade områden inom näringspolitiken är insatser för att tillförsäkra utbud av kapital (särskilt i tidiga utvecklingsfaser), åtgärder som gynnar ökat entreprenörskap, tydligare och tillgängligare information och rådgivning samt enklare regler för företagare, enklare administrativa rutiner vid företagsstarten, gynnsamma konkurrensvillkor samt insatser inom bl.a. design och miljödriven näringslivsutveckling för ökad konkurrenskraft. Den svenska näringspolitikens inriktning ligger även väl i linje med och dess mål och riktlinjer. Hur genomför sysselsättningsstrategin redovisas i den nationella handlingsplanen för sysselsättning. Regeringen har initierat ett arbete med att ta fram en innovationsstrategi för hållbar tillväxt och förnyelse. I det grundläggande arbetet har företrädare för näringsliv, arbetsmarknadens parter och universitet/högskola deltagit. Målet för innovationsstrategin är att förstärka förmåga att skapa kunskap och omsätta den till en hållbar tillväxt och nya arbetstillfällen. För detta krävs en sammanhållen politik inriktad på att underlätta förnyelse. Detta mål ligger helt i linje med de ambitioner regeringen uttalade i vårpropositionen om att samverkan mellan näringsliv, högskola och samhälle skall utvecklas på nationell och regional nivå, entreprenörskap skall underlättas, företagandets villkor skall förbättras, flödet av kunskap mellan forskning, utbildning och näringsliv skall underlättas och att styrkor inom forskning och profilområden skall bibehållas och utvecklas. Målet för den Regionala utvecklingspolitiken skall uppnås genom bl.a. åtgärder inom Näringspolitiken. Miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport Regeringen har tillsammans med samarbetspartierna i det s.k. 121-punktsprogrammet tagit initiativ till en satsning på miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport. Satsningen skall ses i ett längre tidsperspektiv men i första hand genomföras . Regeringen ser det som angeläget att skapa starkare länkar mellan den offentliga och privata sektorn vad avser forskning, teknikutveckling, kommersialisering och internationalisering av den svenska miljötekniken. Kopplingen mellan idéer, produkter och tjänster samt försäljning skall stärkas. Satsningar skall inriktas på områden där och svenska företag har särskild kompetens och genomföras i samverkan med relevanta statliga, regionala och lokala aktörer samt företag. Insatserna skall genomföras i samverkan med andra initiativ, främst inom utbildnings-, miljö-, bistånds- och regionala utvecklingspolitiken. Nätverkssamarbete och klusterutveckling skall prioriteras. Strategiska exportmarknader, geografiskt eller på annat sätt avgränsade, skall prioriteras. Miljötekniksektorn är ett av framtidens tillväxtområden med en snabbt växande världsmarknad. Hög miljöprestanda blir ett allt viktigare konkurrensmedel. Ökad miljömedvetenhet och intresse för ekologisk hållbarhet hos allt större kundgrupper och allt fler marknader skapar efterfrågan och därmed globalt stor tillväxtpotential. har en betydande roll och god image som pådrivare av förbättringar på miljöområdet internationellt. Svenska företag och svensk forskning ligger långt framme på många områden. Miljömedvetenheten och de höga miljökraven i har inneburit att industrin anpassat sin produktion och infört miljövänligare produktionsprocesser. är världsledande när det gäller att ta fram patent inom miljöteknik, patent som dessvärre ofta vidareutvecklas och kommersialiseras i utlandet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 behöver därför bli bättre på att utveckla och kommersialisera produkter och tjänster inom miljöteknik. styrka ligger i en helhetssyn som fokuserar på det ekologiskt hållbara samhället. har hela systemlösningar att presentera avseende hållbara kretslopp inom flera områden såsom vatten, avfall och biobränslen, medan det inom andra områden krävs ytterligare utvecklingsarbete. För att bibehålla denna framskjutna position krävs ett ständigt utvecklingsarbete men även samordning, framtagande och presentation av nya systemlösningar. Inventering av resurser och tillgångar inom landet skall matchas mot exportkrav vilka behöver identifieras genom omvärldsanalyser. I många delar av världen behövs stora investeringar för att komma till rätta med de snabbt ökande miljöproblemen. Här har den svenska resursbasen synnerligen goda förutsättningar att erbjuda ekonomiskt och ekologiskt hållbara lösningar. är den svenska exportvolymen begränsad. Statliga insatser för företagsutveckling Inriktning för företagsutveckling på regional nivå En omorganisation av nationella myndigheter inom det näringspolitiska området genomfördes . Syftet var att effektivisera, renodla och koncentrera de statliga insatserna och öka samspelet med det regionala och lokala näringslivet samt partnerskapen för tillväxtavtalen. Behovet av samordning och effektivisering på regional nivå är dock fortsatt mycket stort. Regeringen tillkallade därför en utredare som skulle lämna förslag till inriktning, effektivisering och organisering av statens insatser för företagsutveckling på regional nivå. Utredaren lämnade sitt betänkande till regeringen (SOU 2002:101 Företagsutveckling på regional nivå). Utredningen har remissbehandlats. I princip samtliga remissinstanser anser att det finns ett stort antal aktörer och att det finns behov av att öka samordningen. De flesta anser även att det finns behov av förstärkt finansiering i tidiga skeden. Flera instanser, bl.a. Statskontoret, anser att utredningen saknar utvärderingar och analys och att förändringar inte bör genomföras utan ytterligare utredning. När det gäller frågan om hur de regionala insatserna skall organiseras går åsikterna bland remissinstanserna isär. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen delar utredningens analys att det regionala systemet för företagsinriktade insatser bör förenklas och effektiviseras. Regeringen avser att fortsätta beredningen av lämpliga former för samverkan och samordning. Verket för näringslivsutveckling () och () bildar ett för företagsutveckling. Organisationerna skall även fortsättningsvis vara skilda juridiska personer men skall genom ett ytterligare utvecklat samarbete använda de gemensamma resurserna på ett optimalt sätt för att skapa tillväxt och förnyelse i näringslivet. ALMI-bolagen är statens näringslivsfrämjande aktör på den regionala nivån med huvudsaklig inriktning på finansiering med tillhörande rådgivning. ALMI-bolagen har en tydlig marknadskompletterande roll. Delägandet mellan staten och regionerna innebär förutsättningar för dels en regional anpassning, dels uppfyllelse av statens uppställda mål. Moderbolaget och de regionala delägarna har inför den kommande treårsperioden för avsikt att bedriva verksamheten i enlighet med nuvarande avtal, som förhandlingar rörande verksamheten fortsätter. Stöd till start av näringsverksamhet Stöd till start av näringsverksamhet är en arbetsmarknadspolitisk insats. Insatsen har dock även näringspolitiska effekter framförallt avseende tillkomsten av nya företag. Stödet kan även innebära vissa negativa näringspolitiska effekter i form av konkurrenssnedvridning. För att ytterligare öka de arbetsmarknads- och näringspolitiska effekterna och minimera de negativa effekterna skall en samordning övervägas mellan exempelvis handläggningen av ALMI:s företagarlån och stöd till start av näringsverksamhet. Regeringen kommer också att se över villkoren för förlängning av stödperioden. Industriella Utvecklingscentra (IUC-bolagen) har fått statliga medel för finansiering av uppsökande verksamhet, produktutveckling och förstudier för avknoppning (UPA). Syftet med UPA-uppdragen är att stimulera till utveckling och nya jobb i mindre och medelstora företag genom att utveckla idéer och produkter med utvecklingspotential som annars inte kommer till stånd. Regeringen anser i likhet med utredaren att det är viktigt att de som utför denna typ av uppdrag har en betydande verksamhet vid sidan av UPA-uppdragen. Finansiering av utvecklingsprojekt i tidiga skeden Tillgång till kompetent kapital till utvecklingsprojekt i tidiga skeden är en kritisk faktor för tillkomsten av nya företag med hög utvecklingspotential. Denna form av kapital har minskat bl.a. på grund av en negativ börsutveckling. Regeringen avser att, inom befintliga resursramar, öka tillgången till kompetent kapital till tidiga utvecklingsprojekt. Uppföljning av statens insatser för företagsutveckling bör ges i uppdrag att ta fram en uppföljnings- och rapporteringsmodell, som omfattar insatser för företagsutveckling som finansieras med statliga medel. bör löpande samla och redovisa jämförbara nyckeltal för de olika verksamheternas resultat. Enklare att starta och driva företag Handlingsplan för minskad administrativ börda Regeringen aviserade i budgetpropositionen en handlingsplan för att minska den administrativa bördan. I det följande redovisas kortfattat de viktigaste initiativen som ingår i handlingsplanen. En utförligare beskrivning återfinns i regeringens skrivelse till (2003/04:8). Regeringen kommer att uppdra åt berörda myndigheter att genomföra en genomgång av relevanta föreskrifter och allmänna råd för att minska den administrativa bördan för företag. sker en departementsvis genomgång av lagar och förordningar med samma syfte. De konkreta åtgärder som vidtagits och planeras på myndigheter och departement kommer att redovisas till . () överlämnade ett förslag på metod att mäta den administrativa bördan. Förslaget har remitterats till berörda myndigheter och näringslivets organisationer. Den fortsatta implementeringen av en mätmetod redovisas i regeringens skrivelse till (2003/04:8). Regeringen skickade in en ansökan till om en granskning av regelreformeringsarbetet i . Regeringen avser att lägga ut uppdrag på ett antal myndigheter för att minska tiden för ärendehantering vid företagsstart. I övrigt fortsätter granskningen av förslag på nya lagar och förordningar i syfte att anpassa regler till små företags villkor. Detsamma gäller utbildningsverksamheten för tjänstemän inom , övriga myndigheter och kommittéväsendet. Elektronisk registrering av företag Regeringen vill underlätta registreringen av företag. är det möjligt för en blivande företagare att via Internettjänsten Företagsregistrering använda en helt elektronisk registreringsprocess. Genom en elektronisk ansökan med elektronisk signatur kan registrering hos () och () av enskild näringsidkare ske. Detta innebär att handläggningstiderna kan förkortas då bland annat tiden för postgång försvinner. Arbetet går vidare med att även göra det möjligt att registrera aktiebolag elektroniskt. Krav om kungörelse i Post- och Inrikestidningar har i ett förnyat tillkännagivande uppmanat regeringen att se till att kravet på PRV att kungöra i Post- och Inrikestidningar slopas. Regeringen har i en departementspromemoria presenterat de lagändringar som krävs för att åstadkomma en sådan förändring. Promemorian innehåller även en analys av de konsekvenser en ändrad ordning får. Regeringen avser att, efter remissbehandling av promemorian, återkomma till i ärendet i enlighet med de uttalanden som gjort i betänkandet 2002/03:NU1. En väl fungerande konkurrens är en grundförutsättning för dynamiska marknader och högre tillväxt, som den gynnar konsumenterna genom att ett större urval av produkter med högre kvalitet till lägre priser erbjuds. En viktig fråga för regeringen är att effektivisera arbetet med att bekämpa karteller som är en allvarlig form av ekonomisk brottslighet. Konsumenterna drabbas hårt när marknader störs genom t.ex. hemliga och olagliga prisöverenskommelser eller uppdelning av försäljningsom- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Med målsättningen att bekämpa denna verksamhet lade regeringen fram ett lagförslag i proposition Ändringar i Konkurrenslagen för effektivare kartellbekämpning (2001/2002: 167). Förslagen innebär bl.a. att konkurrensskadeavgiften kan efterges eller sättas ned (s.k. leniency) för den som avslöjar en kartell och underlättar utredning. Lagförslagen antogs av och reglerna har numera trätt i kraft (bet. 2001/02:NU16, rskr. 2001/02:318). På uppmaning kommer regeringen nu att ge en utredning i uppdrag att analysera möjligheterna till en kriminalisering av karteller. Regeringen kommer även fortsättningsvis att uppmärksamma konkurrenssituationen mellan offentliga och privata aktörer. Skälet är att en rad problem uppkommer då offentliga aktörer bedriver konkurrensutsatt verksamhet. Det är särskilt små företag som drabbas eftersom de ofta bedriver verksamhet inom sektorer där även offentliga aktörer verkar. Frågan om att införa en konfliktlösningsregel i konkurrenslagen bereds inom . Inriktningen i arbetet är att ett förslag till lagregel som har uppslutning både från offentlig och privat sektor skall kunna presenteras. Kvinnor på ledande poster i näringslivet överlämnades betänkandet SOU 2003:16 Mansdominans i förändring om ledningsgrupper och styrelser. Utredningen har kartlagt kvinnors deltagande på lednings- och styrelsenivå i näringslivet och mot bakgrund av befintlig forskning på området sammanfattat kunskapsläget angående de hinder och strukturer som styr utvecklingen. Utredningen är en uppföljning av en liknande kartläggning som gjordes 1994. har samtal ägt rum med näringslivet kring dessa frågeställningar. kommer en bredare debatt att äga rum som också ska tjäna som underlag i det fortsatta arbetet med att öka kvinnors representation på ledande poster i näringslivet. överlämnade Stiftelsen Svensk Industridesign i samarbete med Föreningen ett förslag till nationellt program 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Design som utvecklingskraft inom näringsliv och offentlig verksamhet. beviljade regeringen vissa medel för starta näringslivsdelarna inom programmet samt för att starta förberedelserna inför det utlysta . Ett programråd har bildats med företrädare från näringsliv, kultur, forskning/utbildning och export för att tillgodose bredden i enlighet med programförslaget och de aktiviteter som kommer att genomföras under designåret. Vidare kommer ett rådslag om programförslaget i sin helhet att genomföras . Ett antal seminarier kommer också att genomföras som en uppstart inför . Forskning och utveckling är en tillväxtfaktor av strategisk betydelse för näringslivet. Forskning och utveckling spelar också en stor roll för att förbättra samhällets förmåga att lösa uppgifter inom viktiga områden såsom energiförsörjning, transport- och kommunikation, arbetsliv, försvar och sjukvård. En effektiv kompetensförsörjning och ett väl fungerande samarbete mellan företag, forskningsinstitut, universitet och högskolor är viktigt för en gynnsam utveckling. Näringspolitikens insatser inom forskning och utveckling är nära kopplade till de insatser som görs inom politikområde Forskningspolitik. För att forskningen skall leda till tillväxt är det angeläget att forskningsresultaten i så stor utsträckning som möjligt omsätts i verksamheter som leder till detta. Regeringen gav i uppdrag att studera incitamentsstrukturer för kommersialisering av forskningsresultat. Resultaten har redovisats av och kommer att remissbehandlas . Regeringen kommer också att utvärdera teknikbrostiftelsernas verksamhet för att få fram ytterligare underlag för en fortsatt innovationspolitik. Den svenska rymdverksamheten bidrar till att utveckla tillämpningar inom framför allt forskning, kommunikation, navigering och jordobservation. Verksamheten bedrivs i stor utsträckning i internationellt, framför allt europeiskt, samarbete. Statliga insatser inom politikområdet En effektivt fungerande kapitalmarknad är en grundförutsättning för skapandet av nya företag och tillväxt i befintliga företag. har ofta sämre möjligheter att attrahera externt riskkapital. Staten underlättar småföretagens kapitalförsörjning via bl.a. (), som finns representerat i varje län. skall komplettera bankerna och ta större risk men bara investera i företag/projekt som bedöms ge företagsekonomisk lönsamhet. har i de flesta fall relativt små finansieringsbehov men kan ändå ha svårt att få nödvändig finansiering på kapitalmarknaden. Svårigheterna med anskaffning av små krediter har tidigare bedömts vara ett särskilt stort problem för kvinnor och ungdomar. Behovet har av och andra aktörer dock bedömts vara hög i hela gruppen nyföretagare och småföretagare. Därför införde regeringen ett system med generella företagarlån som administreras av . Det är dock fortsatt angeläget att de tidigare prioriterade grupperna, kvinnor och ungdomar ges fortsatt prioritet, eftersom företagandet bland dessa grupper är lågt. har tillsammans med Industrifonden ansvar för den så kallade såddfinansieringen (finansiering av teknikutvecklingsprojekt i tidiga skeden). Såddfinansieringen bidrar till att nya tillväxtinriktade företag, som grundar sin verksamhet på FoU-resultat och andra tekniska framsteg, etableras. Programmet vänder sig till små och medelstora företag som driver teknikutvecklingsprojekt med potential att växa och till entreprenörer och innovatörer som skall starta nya teknikföretag. Staten stödjer Industriella utvecklingscentra (IUC) som skall stimulera till utveckling och nya jobb i mindre och medelstora företag. Varje IUC-bolag är ett fristående privat aktiebolag. Det lokala/regionala näringslivet är majoritetsägare. Även kommuner, fackliga organisationer samt andra regionala intressenter kan ingå i bolaget. Staten lämnar stöd till tre aktiviteter vid IUC. Dessa är: uppsökande verksamhet, produktutveckling och förstudier för avknoppning (UPA). Stiftelsen innovationscentrum () är en statlig aktör som kompletterar marknadens utbud av kapital. Dess ändamål är att ge ekonomiskt stöd till innovationer i tidiga utvecklingsfaser som antas kunna kommersialiseras samt på andra sätt verka för främjandet av innovationer. Stödet kan ges som villkorslån eller bidrag och skall i första hand gå till enskilda personer eller nystartade företag. SIC:s kapital skall, tillsammans med avkastningen, användas under de som verkar. och har ett avtal om en stegvis integrering av SIC-verksamheten med de regionala ALMI-bolagen. Samarbetet är fullt ut genomförd avseende finansiering av innovationer. Organisatorisk samordning är genomförd i 18 av de 21 regionerna . Den statliga stiftelsen verkar för tillväxt i det svenska näringslivet. Det sker främst genom finansiering via olika typer av lån eller ägarkapital till små och medelstora företag. Det finansiella engagemanget kombineras med rådgivning och stöd. Industrifonden har tillgångar på . Stiftelsen fonden för svensk-norskt industriellt samarbete (SNI) bildades och har som mål att stärka samarbetet mellan svensk och norsk industri genom finansiering av industriella utvecklingsprojekt. Fondens tillgångar värderades vid ingången av till ca . Fonden har avvecklat huvuddelen av sina låne- och ägarengagemang. Av- vecklingen av engagemangen genomförs mot bakgrund av att fonden bedömer att dess resurser är alltför begränsade för att på ett effektivt sätt kunna främja svensk-norska industriella samarbetsprojekt. Regeringen delar denna bedömning. I regeringens proposition om tilläggsbudget för /96 (prop. 1995/96:105) förordade regeringen att staten skulle utfärda en kreditgaranti på högst för att fonden vid behov skall kunna ta upp lån på marknaden och sålunda fullgöra alla sina förpliktelser. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 1995/96:NU18, rskr. 1995/96:198). Mot bakgrund av fondens beslut om att avveckla sina engagemang är det inte längre aktuellt för svenska staten att utfärda ovan nämnda kreditgaranti och regeringen föreslår därför att återkallar bemyndigandet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Målet för verksamhetsområdet är: Ta tillvara och utveckla idéer med hög tillväxtpotential genom marknadskompletterande finansiering. En resultatbedömning görs för ALMI:s utlåningsverksamhet, såddfinansiering samt SIC:s innovationsfinansiering. ALMI:s totala nyutlåning ökade något jämfört med året innan. 2 282 små och medelstora företag beviljades lån med totalt . Andelen kvinnliga företagare var . Huvuddelen av nyutlåningen , ca till 1 223 företag, avsåg investeringar i växande företag. Resterande nyutlåning gick till nya och små företag med små lånebehov. Tabell 3.1 ALMI:s utlåning Beviljade lån, mkr har genomfört en kundundersökning som omfattar både konsult- och finansieringskunder. Sedan den första undersökningen 1996 har ALMI:s kundvärde förbättrats och låg 2002 på 4,0, vilket får anses vara ett mycket högt värde (högst betyg 5,0). Finansieringskunderna är främst nöjda med att är ett bra komplement till bankfinansiering och att personalen är pålitlig. Av finansieringskunderna kan (92 bland affärsutveckling) tänka sig att rekommendera och anser att ALMI:s insatser påverkat företaget i positiv riktning. SIC:s effektmätning och undersökning av kundattityder visar på lika goda siffror som . har beviljat innovationslån med . av låntagarna var kvinnor. Utöver innovationslånen som nämns i tabellen nedan finansierar med hjälp av inno- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 vationsbidrag ytterligare cirka 2 500 innovationsprojekt på årsbasis. Tabell 3.2 SIC:s innovationsfinansiering har beviljat lån och bidrag avseende såddfinansiering med . Det är en minskning med ca jämfört med . Nedan redovisas en sammanställning över det antal ansökningar som mottagit och behandlat samt medelstilldelningen. Inom utgiftsområde 19 Regional utveckling beviljades dessutom såddfinansiering om . Mätningen visar också att överlevnadsgraden bland var efter ALMI:s insats. Statens långivning via torde således haft god effekt på tillväxten i de företag som erhållit lån. () har följt upp hur de företag som beviljats såddfinansiering har utvecklats i form av antal anställda samt överlevnadsgrad efter beslutstidpunkten. Vid framtida uppföljningar skall SCB även följa upp hur stödet har fördelats mellan könen. Statens marknadskompletterande finansiering är särskilt viktig i lågkonjunktur då bankerna är mer försiktiga i sin utlåning. spelar här en betydelsefull roll. ALMI:s avkastningskrav att hålla lånefonden nominellt intakt har uppnåtts. Regeringen bedömer att resultaten av såddfinansieringen är goda. Överlevnadsgraden för såddföretag med insatsår 1996 var . ökade antalet anställda med . Regeringen anser att utbudet av såddkapital måste öka. Regeringen avser att, inom befintliga resursramar, öka tillgången till kompetent kapital till tidiga utvecklingsprojekt.