prop · GR0386 · 2004-03-10 00:00:00 — För riksdagsvalens vidkommande följer användningen av divisorn 1,4 av 3 kap. 8 § regeringsformen, medan regleringen för landstingsvalen, kommunalvalen och valen till finns i 20 kap. 1 § vallagen. Genom att talet 1,4 används som första divisor motverkas att småpartier får mandat. Att valet till i detta avseende kommit att få en från de allmänna valen avvikande reglering har sin grund i att det vid tillkomst ansågs att det inte borde finnas någon spärr mot småpartier. Enligt departementschefen borde , för att det skulle kunna representera alla samer, vara så uppbyggt att även mindre samiska sammanslutningar skulle kunna nominera sina kandidater (prop. 1992/93:32 s. 48). Enligt utredningen saknas numera skäl att värna om att mindre samiska sammanslutningar skall kunna bli representerade i , eftersom utvecklingen gått mot etablerade partier. Behovet av en stabiliserande faktor är av den anledningen mera angeläget. En särreglering som den aktuella är därför inte längre motiverad. Regeringen instämmer i utredningens bedömning. Första divisor i sametingsvalet bör därför vara 1,4. 4.6Registrering av grupper och partier m.m. Regeringens förslag: Grupper, partier och liknande sammanslutningar som inte redan har mandat i måste ha ett dokumenterat stöd av minst 50 personer för att kunna bli registrerade och få ställa upp i valet. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: har tillstyrkt förslaget. remissinstanser har lämnat förslaget utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Enligt 3 kap. 9 § sametingslagen skall det av en anmälan av kandidater till framgå vilken grupp, vilket parti eller liknande sammanslutning som kandidaterna till- hör. Anmälan skall också innehålla uppgift om namn på minst tre kandidater i bestämd ordningsföljd. beslutar härefter om registrering av gruppen, partiet eller den liknande samman- slutningen. Andra än kandidater för registrerade grupper, partier eller liknande sammanslutningar är inte valbara. Bestämmelsen innebär således att det krävs tre personer för att registrera ett parti. Någon motsvarande bestämmelse om krav på registrering saknas när det gäller de allmänna valen. Det finns dock enligt 5 kap. vallagen en möjlighet att skydda en partibeteckning genom att registrera beteck- ningen och anmäla kandidater till valet. En ansökan om registrering av en partibeteckning för val till skall enligt 5 kap. 6 § ha doku- menterat stöd av minst 1 500 personer som har rösträtt i hela landet, om partiet inte redan är representerat i . Motsvarande antal är 100 personer för landstingsvalet och 50 personer för val till kommun- fullmäktige. Det förhållande att det bara krävs tre personer för att registrera grupper, partier och liknande sammanslutningar har naturligtvis bety- delse för splittringen av rösterna i sametingsvalet. Utredningen påpekar att varje registrerat parti bl.a. har rätt till fria valsedlar och att således även ett parti som har stöd av endast tre personer kan belasta valsystemet. Utredningen finner, som nämnts ovan i avsnitt 4.5, att ett skärpt krav inför registreringen skulle ha en dämpande effekt på röstsplittringen och har föreslagit att det införs ett krav på att minst 50 personer skall stödja grupper, partier eller liknande sammanslutningar för att de skall få registreras och ha rätt att ställa upp i valet. Detta skulle enligt utredningen utgöra en effektiv spärr mot att mycket små partier skulle bli representerade i . Bestämmelsen i 3 kap. 9 § sametingslagen föreslås därför kompletterad med ett krav på att grupper, partier m.m. utöver vad som krävs enligt bestämmelsens nuvarande lydelse skall ha ett dokumenterat stöd av minst 50 röstberättigade personer, inklusive de angivna kandidaterna. Vidare föreslås att detta skall gälla endast grupper, partier och liknande sammanslutningar som inte har mandat i . Skälet härtill är att det enligt utredningens uppfattning är lämpligt ur demokratisk synvinkel att de partier som redan är representerade i kan komma under väljarnas bedömning. Om ett parti misslyckas med att få mandat i det kommande valet skall dock det skärpta registreringskravet omfatta partiet i nästföljande val. Regeringen instämmer i vad utredningen anfört. Regeringens förslag: Regler om omval införs i sametingslagen. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen har dock föreslagit att dagen för omval skall bestämmas av den centrala valmyndigheten i samråd med och . Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks av samtliga remissinstanser. Skälen för regeringens förslag: I samband med valet till 2001 uppstod behov av att genomföra ett omval. Bestämmelser om omval saknades dock i sametingslagen, till skillnad mot vad som är fallet enligt vallagen beträffande allmänna val. Som en temporär lösning på problemet utfärdade regeringen en förordning med tillfällig giltighet, förordningen (2001:725) om valdag m.m. för omval till . I förordningen föreskrevs bl.a. att den röstlängd som upprättats för det ordinarie valet skulle användas också vid omvalet. Förordningen upphörde att gälla . För att liknande situationer inte skall uppstå bör som utredningen föreslagit regler om omval införas i sametingslagen. Detta innebär att det till en början måste föreskrivas om hur dagen för omval skall bestämmas. Vallagen (1997:157) föreskriver i 1 kap. 12 § beträffande omval till landstings- eller kommunfullmäktige att efter samråd med skall bestämma valdagen. När det gäller valen till kommer, förutom och , att ha uppgifter. Dagen för omval bör därför, på motsvarande sätt som vid de allmänna valen, bestämmas av efter samråd med och . Det är vidare lämpligt att samma röstlängd används som vid det ordinarie valet. En sådan reglering överensstämmer med vad som föreskrevs i den tillfälliga förordning som utfärdades i samband med valet . Det saknas skäl att reglera frågan annorlunda när den nu får en permanent lösning. Den slutliga röstlängden får inte överklagas. Av 33 § följer att påstådda felaktigheter i den slutliga röstlängden inte kan utgöra en grund för ett beslut att förordna om omval. Det är därmed följdriktigt att den tidigare röstlängden används vid omval. 5 Behandling av personuppgifter Regeringens förslag: Lagen (2001:183) om behandling av person- uppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar ändras så att lagen gäller även valen till . Utredningens förslag: Utredningen har inte lämnat något förslag i denna del. Remissinstanserna: Endast har berört frågan. har framhållit att den ändrade ansvarsfördelningen förutsätter att ett datorstöd utvecklas för röstlängds- och röstkorts- framställningen, valsedelshanteringen och sammanräkningen. 2003/04:86 måste enligt myndigheten föras med automatiserad databehandling över de personer som anmält sig till röstlängden för att denna skall kunna framställas. Vidare behövs ett sådant register med uppgifter om kandidaterna för en rationell och säker röstsammanräkning. Valmyndig- heten har även framhållit att en reglering av den typ som finns i lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar behövs för behandlingen av personuppgifter i samband med sametingsvalet. Skälen för regeringens förslag: Som påpekat behövs en reglering av personuppgiftsbehandlingen vid sametingsvalen. Lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar är bl.a. tillämplig vid allmänna val. Lagen innehåller bestämmelser om bl.a. ändamålet med behandlingen, personuppgiftsansvar, behandling av känsliga personuppgifter, innehåll i val- och folkomröstningsdatabasen och direktåtkomst. Det behov som pekat på kan enligt regeringens mening tillgodoses genom vissa ändringar i den nämnda lagen. Lagen skall därför göras tillämplig även på valen till . För behandlingen av personuppgifter i samband med valen bör det finnas en särskild databas (databas för sametingsvalet) som används för tillhandahållande av den information som behövs för framställning av röstlängden, röstkort och valsedlar samt sammanräkning av valresultat, tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten samt statistik om valen. Dessa ändamål överensstämmer med vad som föreskrivs i lagen för de allmänna valen. Enligt 3 § personuppgiftslagen (1998:204) är den personuppgifts- ansvarig som ensam eller tillsammans med andra bestämmer ändamålen med och medlen för behandlingen av personuppgifter. Enligt förslaget till ändring i sametingslagen skall även i fortsättningen ansvara för upprättandet av röstlängden. kommer härigenom att bestämma över behandlingen på det sätt som avses med definitionen. skall därför anges vara personuppgiftsansvarig myndighet för denna behandling. och skall vara personuppgiftsansvariga myndigheter för den del av behandlingen av personuppgifter som dessa myndigheter var för sig är satta att utföra. Till databasen skall , och ha direktåtkomst när det hålls val till . Gallring av uppgifterna i databasen bör ske på samma sätt som gällt för gallringen, dvs. så att den slutliga röstlängden bevaras för bruk i framtida val. bör, i likhet med och läns- styrelsen, ha möjlighet att i enlighet med regeringens föreskrifter ta ut avgift för att lämna ut uppgifter ur databasen. Det bör observeras att denna möjlighet inte får användas för att inskränka rätten att ta del av allmänna handlingar enligt tryckfrihetsförordningen. De föreslagna ändringarna i lagen är av teknisk karaktär och innebär sammanfattningsvis att i huvudsak samma regler om personuppgifts- behandling skall tillämpas vid valet till som vid allmänna val. Med en ny reglering av personuppgiftsbehandlingen som den beskrivna blir 4 kap. sametingslagen till största delen överflödigt. Kapitlet bör därför upphävas. Nuvarande 4 kap. 4 § bör dock bibehållas Prop. 2003/04:86 och erhålla ny placering i lagen. Regeringens förslag har under hand beretts med de närmast berörda myndigheterna, , och i , som härigenom fått tillfälle att lämna synpunkter. Ingen av dem har haft någon erinran mot förslaget. Eftersom ansvaret för vissa valfrågor överförs från valnämnden till och i innebär det minskade kostnader för och ökade kostnader för framför allt . Vad gäller i kommer arbetsbördan att utökas i viss omfattning. Regeringen föreslår utökade möjligheter att överklaga den preliminära röstlängden. I vilken utsträck- ning dessa ärenden kommer att öka är svårt att förutse. prövar överklaganden av den preliminära röstlängden. Regeringen anser, i likhet med utredningen, att det endast kommer att vara ett fåtal ärenden. Därutöver kommer det att ankomma på att räkna rösterna i sametingsvalet och sköta mandat- fördelningen. Detta kommer dock endast att ske . Sammantaget är det regeringens slutsats att detta endast medför en marginell kostnadsökning för i . Beträffande kommer ansvarsfördelningen att innebära att det förberedande valarbetet och organisationen av röstningen omhänderhas av . Denna myndighet har redan tidigare bistått valnämnden i stor utsträckning. Det utökade ansvaret får dock anses innebära ökade kostnader framför allt vad avser upphandling, tryckning och distribution av valsedlar och information om valet. De ökade kostnaderna bedöms uppgå till och avses täckas genom en omfördelning av resurser till från . Regeringen har för avsikt att återkomma i den ekonomiska vårpropositionen med förslag till anslagsförändringar. bedöms kostnaderna för och arbete med Sametingsvalet uppgå till , vilka även dessa avses täckas genom en omfördelning av resurser från . De anslagsförändringar som detta ger upphov till avser regeringen att återkomma till i budgetpropositionen . 7.1Förslag till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433) Ändringen har behandlats i avsnitt 4.2 och innebär att ett nytt andra stycke läggs till paragrafen. Genom den nya 3 kap. 5 a § blir det möjligt för den som upptagits i sameröstlängden att överklaga den preliminära röstlängden under åberopande av att någon annan felaktigt tagits upp i röstlängden. Genom den nya bestämmelsen i andra stycket klargörs att om efter ett överklagande bedömt att en person inte uppfyller kraven för att anses som same, så skall det förhållande att personen tidigare tagits upp i röstlängden inte innebära att personens barn skall anses som same enligt första stycket 3. Detta hindrar inte att barnet kan anses som same enligt de övriga punkterna i första stycket. Ändringen föranleds av att ansvaret för valet till delas mellan flera myndigheter. Ändringen, som behandlats i avsnitt 4.3, följer av att ansvaret för sametingsvalet fördelas mellan , och i det län där har sitt säte efter mönster av vad som gäller vid de allmänna valen. I anslutning till vallagens (1997:157) systematik används uttrycket den centrala valmyndigheten. Enligt 1 kap. 15 § vallagen skall det finnas en central valmyndighet. Regeringen skall bestämma vilken myndighet som skall vara central valmyndighet. Av förordningen (2001:240) med instruktion för följer att är central förvaltningsmyndighet för frågor om val. Av ändringen framgår att den för anmälan till röstlängden är året före valåret. Ändringarna, som huvudsakligen har behandlats i avsnitt 4.2, innebär att paragrafen ändras i flera avseenden. Enligt första stycket skall samtliga personer som enligt valnämnden har rätt att rösta i valet tas upp i den preliminära röstlängden. serna motsvarar delvis tidigare bestämmelser i 5 § första stycket och 6 §. Av andra stycket framgår bl.a. att den preliminära röstlängden skall hållas tillgänglig för granskning. Tid och plats för detta skall beslutas av i samråd med . Kungörelse om beslutet skall införas i Post- och . Paragrafen är ny. Av första stycket, som delvis motsvarar tidigare 5 § första stycket, framgår vilka som får överklaga valnämndens beslut om Förutom att den som anmält sig men inte upptagits i den preliminära röstlängden kan överklaga detta får nu även var och en som har upptagits i den preliminära röstlängden överklaga att någon annan har upptagits i längden. I andra och tredje styckena, som delvis motsvarar tidigare 5 §, byts i förtydligande syfte uttrycket anmärkning mot röstlängden ut mot Vidare fastställs ändrade datum för överklagande av valnämnds beslut om preliminär röstlängd samt länsstyrel- sens prövning av överklaganden. Av paragrafen framgår att valnämnden skall upprätta en slutlig röstlängd. Ändringen, som behandlats i avsnitt 4.2, innebär att den slutliga röstlängden skall omfatta de personer som enligt valnämndens beslut om preliminär röstlängd eller enligt beslut efter överklagande av valnämndens beslut skall upptas i röstlängden. upprättande av den slutliga röstlängden ändras till följd av den utsträckta tiden för valprocessen. I förtydligande syfte anges att den som enligt beslut, efter överklagande av den preliminära röstlängden, inte skall tas upp i röstlängden inte skall tas upp i den slutliga röst- Ändringen föranleds av den nya ansvarsfördelningen mellan myndig- heterna i samband med valen. Duplettröstkort/duplettytterkuvert skall kunna erhållas från såväl som Ändringen av första stycket, som har behandlats i avsnitt 4.3, innebär att kandidater till skall anmälas till i stället för skall även besluta om Ett nytt andra stycke, som har behandlats i avsnitt 4.6, innebär att kraven för registrering av en grupp, ett parti eller en liknande För att en sådan gruppering skall kunna registreras skall, förutom det tidigare gällande kravet på stöd av minst tre kandidater, den även ha ett dokumenterat stöd av minst 50 personer. Personerna skall vara upptagna i röstlängden. kandidaterna inräknas bland de personer som stöder grupperingen. Kravet gäller grupperingar som inte har mandat i . registreringskravet omfattar inte den som har mandat. misslyckas med att ta mandat i det påföljande valet omfattar dock det skärpta registreringskravet grupperingen i nästa val. senaste datum för anmälan av kandidater. Ändringen innebär att ordet valnämnden ersätts av uttrycket den centrala valmyndigheten. Ändringen är en följd av den nya ansvarsfördelningen mellan myndigheterna vid sametingsvalen. Se vid 10 §. Ändringen innebär att valsedlar vid brevröstning skall sändas med post till i stället för som tidigare till . Ändringen är en följd av den nya ansvarsfördelningen mellan myndig- heterna i samband med sametingsvalen. Ändringen innebär att valförrättaren skall sända de förslutna ytterkuvert som innehåller valkuvertet och valsedeln till i stället för till . Ändringen är en följd av den nya ansvars- fördelningen vid sametingsvalen. Paragrafen rör brevröstning. Ändringen innebär att brevröstnings- försändelser skall sändas till i stället för till . Ändringen är en följd av den nya ansvarsfördelningen vid sametingsvalen. Ändringen innebär att valnämnden ersätts av . Ändringen är en följd av den nya ansvarsfördelningen vid sametingsvalen. Se vid 21 §. Se vid 21 §. Genom ändringen, som har behandlats i avsnitt 4.5, föreskrivs bl.a. att talet 1,4 skall användas som första divisor vid mandatfördelningen efter sametingsvalet. Ändringarna i övrigt är en följd av den nya ansvars- fördelningen mellan myndigheterna vid sametingsvalen. Dessa ändringar innebär bl. a. att det är och inte som fördelar mandaten i och utfärdar bevis till valda ledamöter och ersättare. Ändringen, som har behandlats i avsnitt 4.3, innebär att skall utse efterträdare till ordinarie ledamöter som avgått före den tid för vilken han blivit vald och ytterligare ersättare för ersättare för ledamöter som inträtt som ordinarie ledamot eller avgått som ersättare av någon Dessa personer utses därmed av samma myndighet som Prop. 2003/04:86 enligt 2 kap. 32 § utser de ordinarie ledamöterna och ersättarna. Ändringen, som har behandlats i avsnitt 4.3, innebär att beslut om prövning av valsedlars giltighet (3 kap. 22 §), mandat- fördelningen (3 kap. 32 §) och utseende av efterträdare till ordinarie ledamöter och efterträdare (3 kap. 32 a §) överklagas hos Valmyndig- heten. Ändringen är en följd av den ändrade ansvarsfördelningen vid sametingsvalen. Vidare anges i förtydligande syfte att i samband med att den upphäver ett val även får förordna att omval skall hållas. Paragraferna och rubriken är nya. Genom bestämmelserna införs regler om omval i Sametingslagen. Reglerna har utformats efter förebild av 1 kap. 12 § andra stycket vallagen och den tidsbegränsade förordningen (2001:725) om valdag m.m. för omval till . Vid omval skall röstlängden från det föregående ordinarie valet användas. Ett över- klagande av ett val till måste ske från det att resultatet av valet offentliggjorts (jfr 3 kap. 33 §). Paragrafen motsvarar i huvudsak tidigare 4 kap. 4 §. Bestämmelsen inne- bär att inhämtning av uppgifter från folkbokföringen får ske för kontroll m.m. av uppgifter som avser sameröstlängden, såsom uppgifter i en anmälan till längden. Uppgifter om medborgarskap får dock inte regi- streras i databasen för sametingsvalet. Bestämmelsen har därför, i förhållande till lydelsen av tidigare 4 kap. 4 §, ändrats så att det tydligare framgår att den inte reglerar vilka uppgifter som får registreras i databasen. Vilka uppgifter som får behandlas i databasen regleras i stället i lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar. 7.2Förslag till lag om ändring i lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar Genom ändringen görs lagen tillämplig även på behandlingen av person- uppgifter vid val till enligt sametingslagen. Genom ändringen, som behandlas i kapitel 5, föreskrivs att skall vara personuppgiftsansvarigt för den behandling av personuppgifter i databasen för sametingsvalet som skall utföra. Samma ansvar åligger och för den behandling som dessa myndigheter utför. Ändringen är en följd av att det inrättas en särskild databas för val till Paragrafen är ny. Vid valen till skall det liksom vid de allmänna valen finnas en databas (databas för sametingsvalet). Uppgifterna i denna får behandlas för samma ändamål som vid motsvarande behandling av uppgifter i databasen för de allmänna valen. Paragraferna är nya. Bestämmelserna motsvarar i huvudsak bestäm- melserna i 2 kap. 211 §§. Paragrafen är ny och motsvarar den upphävda 4 kap. 5 § sametingslagen. Röstlängden från tidigare val skall bevaras, eftersom den enligt 3 kap. 6 § sametingslagen används som grund för upprättande av röstlängden inför ett nytt val. röstlängd används även vid tillämpningen av 1 kap. 2 § sametingslagen. Genom ändringen får , och rätt att i enlighet med regeringens föreskrifter ta ut avgift för att lämna ut uppgifter ur databasen för sametingsvalet. Sammanfattning av betänkandet roll i det svenska folkstyret (SOU 2002:77) Utredaren har haft i uppdrag att göra en översyn av organisation och de dubbla rollerna som folkvalt organ och myndighet. Här sammanfattas de delar av utredningens förslag som behandlas i lagrådsremissen. Röstningsförfarande, valnämndens ställning, omval och valets tidpunkt Grunden för översynen av valets tidpunkt och röstningsförfarande har varit att valdeltagandet till skulle vara alltför lågt. Enligt skulle röstningsförfarandet kunna utgöra ett skäl för det låga valdeltagandet. Valets tidpunkt skulle kunna vara ett annat. Vid det senaste valet till röstade av dem som tagits upp på röstlängden. Utredningen anser att denna siffra inte är uppseende- väckande låg. Utredningens utgångspunkt är att det inte är realistiskt att jämföra valet till med riksdagsvalet. En mer rättvisande bild om valdeltagande erhåller man i stället om man jämför med Europavalet eller valet till kyrkofullmäktige (38,respektive av de röst- berättigade). Ett problem skulle dock, enligt utredningen, i stället vara förhållandet att endast cirka hälften av alla samer är registrerade på röstlängden. Från har anförts att en ansökan om att upptas på röstlängden leder till en bedömning om sökanden uppfyller kriterierna för att vara same, vilket avskräcker många från att söka. Det kan dock finnas flera andra skäl. Utredningens slutsats är att det är nödvändigt att upprätthålla kravet om en röstlängd. legitimitet har sin grund i att det företräder det samiska folket. Därmed skall endast den som anses vara same ha rösträtt och detta medför i sin tur att det finns ett behov av en röstlängd. Det finns vidare, enligt utredningens uppfattning, inte skäl att ändra på de gällande kriterierna för vem som skall anses som same. Utredningen anser det också olämpligt att skapa förutsättningar för att sekretess- belägga röstlängden, såsom föreslagit. Sammantaget anser utredningen att det får ankomma på att genom exempelvis information försöka lösa de problem som uppstår på grund av kravet på registrering i röstlängden. Det har påståtts att valnämnden, efter beslut av i plenum, har fört upp personer på röstlängden vars enda annan samisk anknytning är att de är gifta med en same. Enligt utredningen medger en rimlig tolkning av lagtexten inte detta. Det anförda anses aktualisera två problem. Det ena är att det även inför framtida val kan finnas personer på röstlängden som inte uppfyller kriterierna. Enligt utredningen är detta olämpligt. För att komma till rätta med detta föreslås att det skall vara möjligt att överklaga den preliminära röstlängden till även under påstående att någon förts upp på röstlängden utan att vara därtill berättigad. har den enda grunden för överklagande varit att man själv uteslutits från rösträtt. Utredningen tar i detta sammanhang även upp frågan om ett av kriterierna för att anses som same behöver ändras. det förhållandet att en förälder varit med i röstlängd. Det skulle innebära att barn till den som en gång felaktigt förts upp anses vara same och kan tas med i röstlängden. För att åtgärda detta föreslås att det kriteriet ändras så att kravet blir att en förälder varit uppförd utan att detta ändrats av . Utredningen anser att det av principiella skäl är felaktigt att handhar sitt eget val fullt ut. Det skulle exempelvis inte komma i fråga att räknade sina röster.