prop · GR03100 · 2004-04-15 00:00:00 — I budgetpropositionen preciserade regeringen strategin för beskattning av alternativa drivmedel. För att säkerställa de alternativa drivmedlens konkurrenskraft föreslogs att de koldioxidneutrala drivmedlen skulle befrias inte bara från koldioxidskatt utan även från energiskatt. Ansökan om godkännande enligt för statsstöd har lämnats . Förutom skattebefrielse även för energiskatt avser ansökan att stödordningen också skall omfatta vätgas för bland annat bränslecellsdrivna fordon. Stödprogrammet planeras gälla . upphörde undantag från de allmänna EG-reglerna för privatinförsel av alkohol och tobak. Regeringen följer noga utvecklingen av gränshandeln och den illegala handeln. Skattesänkningar i och , och de baltiska staternas anslutning till EU samt målen för alkohol- politiken skall tas med vid bedömningen av behovet av svenska skattejusteringar. Systembolagets alkoholpolitiska funktion skall upprätthållas. Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. Det innebär att alla politiska beslut skall utformas på ett sådant sätt att de beaktar de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna. Arbetet med hållbar utveckling bygger på insikten att tillväxt och välfärd bara kan upprätthållas om vi långsiktigt investerar i de gemensamma resurser som utgör grunden för samhällsekonomin: människors hälsa och utbildning, infrastruktur, naturresurser och biologisk mångfald. En ekonomisk tillväxt och hållbar social välfärd utan negativ miljöpåverkan ställer nya krav på politiken och sätt att arbeta. Därför har regeringen inrättat ett särskilt samordningskansli för hållbar utveckling vid Statsrådsberedningen. Kansliet skall samordna arbetet med hållbar utveckling i samtliga departement och vara pådrivande i det nationella och internationella arbetet. Miljöpolitiken är en viktig del av regeringens politik för hållbar utveckling. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Klimatfrågan är en av de centrala frågorna inom miljöpolitiken. Grunden för arbetet mot klimatförändringar är det internationella samarbetet inom ramen för klimat- konventionerna. Den nationella klimatpolitiken är även fortsättningsvis högt prioriterad, bland annat genom ekonomiska styrmedel och stöd till kommunala investeringar för att minska utsläppen av växthusgaser, KLIMP. Klimat- investeringsprogram skapar även möjligheter att mobilisera ett lokalt arbete och föra ner klimat- arbetet till enskilda människor. Klimat- investeringsprogrammet utökas nu i enlighet med 121-punktsprogrammet med 2005 och 2006. Detta möjliggör en ökad takt och höjda ambitioner i klimatarbetet. God vattenkvalitet blir i och med ram- direktivet för vatten målet för alla vatten såväl i som i . Det svenska arbetet med genomförandet av ramdirektivet har påbörjats vid berörda myndigheter. Genomförandet skall ske enligt en snäv tidtabell. En viktig del i arbetet för en hållbar utveckling är att främja idédebatt, utveckla samverkan mellan samhällets aktörer samt stödja nytänkande forskning och utveckling. Dessutom skapas nytt lärande genom spridning av resultat och goda exempel från hittillsvarande arbete lokalt, nationellt och internationellt. Anslagen till biologisk mångfald skall höjas med 2005 och 2006. Ett beredningsarbete pågår i syfte att ta fram en miljöpolicy för statliga bilar. En kartläggning av förutsättningarna för policyn avses vara genomförd innevarande år. skall av alla statliga nyinköpta bilar vara miljöbilar. Regeringen kommer att särskilt uppmärksamma frågor om framtagande av djurskyddsregister, biotopskydd och småskalig livsmedelsförädling. Totalt ökas ramen för bland annat dessa ändamål med 2005 och 2006. Sedan 1999 års ekonomiska vårproposition redovisas gröna nyckeltal som ett komplement till de ekonomiska nyckeltalen. Syftet med gröna nyckeltal är att spegla den nationella utvecklingen för viktiga miljöproblem på ett enkelt och informativt sätt. Variationerna i nyckeltalen mellan enstaka år är ofta ett resultat av väderleks- och konjunkturvariationer. Över längre tidsperioder ger dock gröna nyckeltal en indikation om utvecklingen mot det över- gripande miljökvalitetsmålet att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Den totala energianvändningen har ökat , men över tiden har det skett en successivt minskad energianvändning i relation till BNP. utsläpp av koldioxid minskade kraftigt . Detta var framför allt ett resultat av den energipolitik som bedrevs med syftet att minska oljeberoendet. Omkring 1990 planade den nedåtgående trenden ut och utsläppen har stabiliserat sig kring 1990-års nivå. Enligt senast tillgängliga statistik låg utsläppen , inklusive utsläpp från internationell luft- och sjöfart, strax nivå. Om utsläppen från internationell sjö- och luftfart exkluderas låg utsläppen istället något års nivå. har de svenska utsläppen av svaveldioxid minskat kraftigt och under 1990- talet nästan halverats. Till stor del är detta ett resultat av ökad användning av olja med låg svavelhalt och ny reningsteknik. De svenska utsläppen av kväveoxider har också minskat, men inte i samma omfattning. Förbättrade förbrännings- och reningstekniker inom transportsektorn, som till stor del kommit till följd av katalytisk avgasrening samt minskade utsläpp inom energisektorn på grund av kväveoxidavgiften, är de främsta orsakerna till de minskade utsläppen av kväveoxider. Halterna av kväve och fosfor i havet utgör en indikator på näringstillståndet i havet. minskade belastningen på haven av dessa föroreningar. De svenska utsläppen av gödande kväve och fosfor till haven har fortsatt att minska . När det gäller kväve står reningsverken för den största minskningen medan jordbruken haft nära oförändrade utsläpp, men minskade fosfor- utsläpp. Halterna av de flesta luftföroreningar i svenska tätorter minskade markant från 1980- talet och . /2001 är denna trend emellertid inte lika tydlig. Förändrade väderleksförhållanden kan vara en viktig orsak till att halten av vissa luftföroreningar inte minskat . Tack vare katalytisk avgasrening och minskad bensenhalt i bensin har stadsluftens genom- snittliga bensenhalt sjunkit , men i många stadskärnor inte gällande riktvärden. Tabell 1.8 Gröna nyckeltal Energianvändning (TWh respektive Wh/kr) Utsläpp till luft (tusentals ton)3 Belastning på haven (tusentals ton) Påverkan på luftkvalitet (mikrogram per kubikmeter)5 1Total energianvändning exklusive energiomvandlingsförluster i kärnkraftverk. 2Energiintensiteten mäts som total energianvändning i relation till BNP referenspriser. 3Inkluderar bunkring för internationell luft- och sjöfart. Ej normalårsjusterade siffror. 4Framräknad enligt äldre metodik och därför ej direkt jämförbar med siffror och . 5Vinterhalvårsmedelvärden i tätortsluft. Källor: , , , och . Den ekonomiska politiken skall bidra till att öka tillväxten och minska de ekonomiska och sociala orättvisorna. En uthållig ekonomisk tillväxt är en förutsättning för ökad rättvisa och jämlikhet. Hushållens ekonomiska standard har ökat med och beräknas öka med . För att det växande välståndet skall komma alla till del krävs en tydlig rättvise- politik. Den inkomstspridning som kunde noteras har bromsats upp. Den ekonomiska krisen drabbade ensamstående föräldrar hårt. Trots flera reformer har ensamstående föräldrar haft en svag standardutveckling. Därför har regeringen tillsatt en arbetsgrupp med uppdrag att beskriva och analysera situationen för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Förbättringar för den gruppen av barn skall prioriteras. Den viktigaste fördelningspolitiska uppgiften är att minska klyftor och utslagning. Utbildningspolitiken, biståndet, kampen mot sjukfrånvaron, integrationspolitiken och välfärdspolitiken är alla viktiga delar i en politik som långsiktigt skall öka rättvisan. Den största klyftan går mellan de som har arbete och de som är arbetslösa. Den omfattande sjukfrånvaron är en av vår tids allvarligaste fördelningspolitiska problem. Arbete och god hälsa utgör grunden för en egen försörjning. I ett samhälle som skall kännetecknas av utveckling och jämlikhet skall alla ha rätt att vara med och skapa och ta del av frukterna av ett stigande välstånd. Allas rätt till ett arbete är också en samhällsekonomisk fråga. Hög sysselsättning är särskilt viktig i ett land som med höga välfärdsambitioner. Detta gäller inte minst mot bakgrund av den demografiska förändring som står inför, med en allt större andel äldre och minskande andel personer i förvärvsarbetande ålder. Människors vilja och förmåga till arbete och egen försörjning måste tas tillvara i alla delar av landet. I årets fördelningspolitiska redogörelse redovisas en omfattande analys av regionala skillnader i arbete och försörjning. Som en följd av att bland annat sysselsättningsgrad och arbetstider varierar starkt mellan olika delar av landet, är de regionala skillnaderna mellan hushållens inkomster av arbete stor. Offentliga skatte- och transfereringssystem medför en omfattande utjämning av regionala skillnader i hushållens ekonomiska standard. Om även värdet av den offentliga konsumtion som kan knytas till individen och boendekostnaderna beaktas, sker en ytterligare utjämning mellan invånare i landets regioner. Att ta tillvara alla människors vilja och förmåga till arbete och egen försörjning är avgörande för rättvisan, och för tillväxt och välfärd. Ett sätt är att fortsätta arbetet med att minska tröskel- och marginaleffekter. Marginaleffekterna är den sammanlagda effekten av skatter och bidrag. För den som går från bidrag till arbete eller vill arbeta mer kan effekten av minskade bidrag och ökade skatter kraftigt minska det ekonomiska utbytet av en sådan förändring. Det finns en risk att grupper som kortsiktigt inte förbättrar sin ekonomiska situation om de arbetar mer, studerar, byter arbete, eller går till arbete från bidrag kan fastna i permanent låg ekonomisk standard. Att motverka de hinder som marginaleffekter utgör är därför ett viktigt inslag i regeringens rättvise- och tillväxtpolitik. Flera förändringar har gjorts under en följd av år för att minska marginaleffekterna. Regeringen har infört en kompensation för tre fjärdedelar av pensionsavgiften och höjt gränsen för uttag av statlig inkomstskatt. Införandet av maxtaxan i barnomsorgen har inneburit att marginaleffekten minskat betydligt för barnfamiljerna. De insatser regeringen har vidtagit för att minska marginaleffekterna och öka drivkrafterna har varit framgångsrika. En analys av utvecklingen visar att den genomsnittliga marginaleffekten har minskat från till . bedöms dock marginaleffekten ha ökat till . Marginaleffekten i a-kassan och sjukförsäkringssystemet har minskats genom ändrade beslut. Men en ökad arbetslöshet och de skattehöjningar som en del kommuner och landsting genomfört, för att värna kvaliteten i verksamheten, innebär ändå att den genomsnittliga marginaleffekten ökat något. Regeringen kommer att fortsätta arbetet för att minska marginal- och tröskeleffekterna, särskilt för låg- och medelinkomsttagare. 2 Förslag till riksdagsbeslut vad gäller den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 1.godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken (kapitel 1), 2.godkänner regeringens förslag till riktlinjer för budgetpolitiken (kapitel 1), 3.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall inne- fattas i utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet respektive utgifts- område 22 Kommunikationer (avsnitt 6.6), 4.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som skall innefattas i utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp respektive utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom (avsnitt 6.6), vad gäller tilläggsbudget till statsbudgeten 5.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier (avsnitt 3.1 och 7.1.1), 6.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1993:389) om assistansersättning (avsnitt 3.2 och 7.1.8), 7.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag (avsnitt 3.3 och 7.1.9), 8.antar regeringens förslag till lag om ändring av lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av telenät (avsnitt 3.4 och 7.1.18), 9.antar regeringens förslag till lag om ändring av lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation (avsnitt 3.5 och 7.1.18), 10.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting (avsnitt 3.6 och 7.1.21) 11.godkänner att betalning av årlig ränta på kung hemgiftskapital upphör (avsnitt 7.1.1), 12.godkänner att staten förvärvar fastigheten 21 i (av- snitt 7.1.2), 13.godkänner att staten utnyttjar en köp- option avseende en ny byggnad för svenska ambassaden i , (avsnitt 7.1.2), 14.godkänner en ny investeringsplan för i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 7.1.2), 15.bemyndigar regeringen att 2004 besluta att får ta upp lån inom en ram av högst 7 i för investeringar i fastig- heter, lokaler och mark i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 7.1.2), 16.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet uppförda ram- anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling besluta om beställningar av materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling som inklu- sive tidigare gjorda beställningar medför utgifter på högst 68 efter 2004 (avsnitt 7.1.6), 17.bemyndigar regeringen att godkänna en överenskommelse mellan staten och Lands- tinget om Salberga sjukhus i enlighet med vad regeringen förordar (av- snitt 7.1.8), 18.godkänner vad regeringen förordar om det särskilda anställningsstödet (avsnitt 7.1.10), 19.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 14 Arbetsliv upp- förda ramanslaget 23:1 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (avsnitt 7.1.11), 20.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda ramanslaget 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning besluta om bidrag till kvalificerad yrkes- utbildning som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 1 under 20052009 (avsnitt 7.1.13), 21.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda ramanslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. besluta om stipendier på Svenska institutets område som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (avsnitt 7.1.13), 22.godkänner att regeringen på en extra bolagsstämma med AB verkar för att innestående medel avsedda för konst, teater och andra kulturella ändamål delas ut till regeringen och används för avsedda ändamål (avsnitt 7.1.14), 23.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning och byggande uppförda ramanslaget 31:10 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet (avsnitt 7.1.15), 24.godkänner att regeringen inte genomför en fusion av de två aktiebolagen (avsnitt 7.1.15), 25.godkänner de riktlinjer för bidrag till in- stallation av hissar som regeringen förordar (avsnitt 7.1.15), 26.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning och byggande uppförda nya ramanslaget 31:14 Bidrag till installation av hissar besluta om bidrag som medför utgifter på högst efter 2004 (avsnitt 7.1.15), 27.godkänner de riktlinjer för investerings- stimulans till ombyggnad av vissa utrym- men till bostadslägenheter som regeringen förordar (avsnitt 7.1.15), 28.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda ramanslaget 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , högst , högst , högst 29.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda ramanslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald ingå ekonomiska förpliktelser i samband med förvärv av eller intrångsersättning i ur naturvårdssynpunkt värdefulla naturom- råden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (avsnitt 7.1.16), 30.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda ramanslaget 34:5 Miljöforskning ingå ekonomiska förpliktel- ser i samband med planering, upphandling och genomförande av forskningsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , högst under 2006 och högst under 2007 (avsnitt 7.1.16), 31.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda ramanslaget 34:13 Stöd till klimatinvesteringar ingå ekonom- iska förpliktelser i samband med beslut om stöd till klimatinvesteringar som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2009 (avsnitt 7.1.16), 32.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 21 Energi uppförda ramanslaget 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser (avsnitt 7.1.17), 33.godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 8 för de prioriterade vägprojekten delen RabbaldshedeHogdal, E20 delen Tolle- redAlingsås samt genom , Rv40 delen BrämhultHester, 40 delen , Rv45 delen , Rv44 delen BåbergVäneryr samt Rv49 SkaraVarnhem (avsnitt 7.1.18), 34.godkänner den föreslagna användningen av det under utgiftsområde 22 Kommunika- tioner uppförda ramanslaget 36:2 Väg- hållning och statsbidrag (avsnitt 7.1.18), 35.godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 17 för de prioriterade järnvägsprojekten , MjölbyMotala, samt järnvägsprojekt i Stock- holmsregionen (avsnitt 7.1.18), 36.godkänner att regeringen får besluta om låneramar i för , , och AB Swedcarrier som sammanlagt uppgår till högst 2 (avsnitt 7.1.18), 37.godkänner vad regeringen förordar om avveckling av (avsnitt 7.1.18), 38.bemyndigar regeringen att för det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 26:1 för miljö, areella näringar och samhälls- byggande: Forskning och samfinansierad forskning ingå ekonomiska förpliktelser i samband med planering, upphandling och genomförande av forskningsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , högst , högst och högst (avsnitt 7.1.19), 39.godkänner vad regeringen förordar om avgiftsintäkter från pass för sällskapsdjur som tillhandahåller (avsnitt 7.1.19), 40.godkänner vad regeringen förordar om en förbättrad kapitalstruktur i statliga bolag (avsnitt 7.1.20), 41.godkänner att ett tillfälligt sysselsättnings- stöd till kommuner och landsting utgår (avsnitt 7.1.21), 42.godkänner ändrade ramar för utgiftsom- råden samt anvisar ändrade och nya anslag, som står till regeringens disposition, enligt specifikation i tabell 2.1. på tilläggsbudget till statsbudgeten 43.antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring av lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i (avsnitt 3.7 och 7.1.1), 44.anvisar ändrade anslag, som är avsedda för eller dess myndigheter, enligt specifikation i tabell 2.1. på tilläggsbudget till statsbudgeten 45.bemyndigar att ta upp lån i för invester- ingar i anläggningstillgångar som används i verksamheten inom en ram av (avsnitt 7.1.2). Tabell 2.1 Specifikation av ändrade ramar samt nya och ändrade anslag 2004 Allmänna val och demokrati Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m.1 Stöd till politiska partier Skatt, tull och exekution Bidrag till vissa internationella organisationer Utresor för avvisade och utvisade Hälsovård, sjukvård och social omsorg Kostnader för statlig assistansersättning Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Bidrag till administration av grundbeloppet Utveckling av skolväsende och barnomsorg Särskilda insatser på skolområdet Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Bidrag till installation av hissar (nytt ramanslag) Allmän miljö- och naturvård Sanering och återställning av förorenade områden : Banhållning och sektorsuppgifter Järnvägsstyrelsen (nytt ramanslag) Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Främjande av rennäringen m.m. Allmänna bidrag till kommuner -2 600 000 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting -2 600 000 Summa anslagsförändring på tilläggsbudget 1 Anslag avsedda för eller dess myndigheter. Regeringen har följande förslag till lagtext. 3.1Förslag till lag om ändring i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier Härigenom föreskrivs att 2, 6 och 8 §§ lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier skall ha följande lydelse. Partistöd lämnas som mandat- bidrag. Varje mandatbidrag utgör . Partistöd lämnas som mandat- bidrag. Varje mandatbidrag utgör . Parti som vid val till fått av rösterna i hela landet får för vilket valet gäller ett helt grundstöd. Helt grundstöd utgör . Parti som vid val till fått av rösterna i hela landet får för vilket valet gäller ett helt grundstöd. Helt grundstöd utgör . Parti som avses i 6 eller 7 § får utöver grundstödet tilläggsstöd för vilket valet gäller med för varje vunnet mandat, om partiet är företrätt i regeringen och annars Parti som avses i 6 eller 7 § får utöver grundstödet tilläggsstöd för vilket valet gäller med för varje vunnet mandat, om partiet är företrätt i regeringen och annars 1Senaste lydelse 1996:1533. 2Senaste lydelse 1996:1533. 3Senaste lydelse 1996:1533. för varje vunnet mandat. för varje vunnet mandat. Denna lag träder i kraft men tillämpas från och med det bidragsår som började . 3.2Förslag till lag om ändring i lagen (1993:389) om assistansersättning Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1993:389) om assistansersättning skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ansökan om assistansersättning skall göras skriftligen hos den allmänna . får uppdra åt en annan försäkringskassa att handlägga ärendet. Om någon hos en kommun har ansökt om biträde av personlig assistent eller ekonomiskt stöd till sådan assistans enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, skall kommunen, om den enskilde kan antas ha rätt till assistansersättning, anmäla detta till . I sådant fall skall även utan ansökan pröva frågan om Assistansersättning får inte lämnas Assistansersättning får inte lämnas tillbaka än en månad före den månad då ansökan eller före den månad då ansökan eller Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ansökningar eller anmälningar som gjorts före ikraftträdandet. 4 Senaste lydelse 1999:819. Vårdbidrag får inte utges tillbaka än den månad då ansökan om vårdbidrag gjordes. Handikappersättning får inte utges tillbaka än före ansökningsmånaden. 3.3Förslag till lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag Härigenom föreskrivs att 13 § lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag skall ha följande lydelse. Handikappersättning och vårdbidrag utges från och med den månad då rätt till förmånen har inträtt. Vårdbidrag får inte utges tillbaka än den månad då ansökan om vårdbidrag gjordes. Handikappersättning får inte utges tillbaka än före ansökningsmånaden. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ansökningar om handikappersättning som gjorts före ikraftträdandet. 5 Senaste lydelse 2001:1110. 3.4Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av telenät