prop · GR031d12 · 2004-01-01 00:00:00 — Finansiell samordning föreslås kunna ske frivilligt mellan en försäkringskassa, ett landsting, en länsarbetsnämnd samt en eller flera kommuner. Målgruppen för den föreslagna finansiella samordningen utgörs av människor som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser från flera av de samverkande parterna för att uppnå eller förbättra sin förmåga till förvärvsarbete. Åtgärder inom området aktivitets- och sjukersättning För att öka intresset för att pröva möjligheten att förvärvsarbeta har RFV genomfört särskilda informationsinsatser för att de försäkrade skall få god kännedom om reglerna om vilande förtidspension. Reglerna infördes och syftar till att stimulera till återgång i arbetslivet och ett i övrigt aktivt liv. lämnade regeringen förslag om en utvidgning av den nuvarande möjligheten till vilande sjuk- eller aktivitetsersättning från ett till för att pröva att förvärvsarbeta utan att rätten till förmånen går förlorad. De utvidgade reglerna trädde i kraft . Ett förstärkt förebyggande arbete Regeringen har i budgetpropositionen framhållit behovet av att förbättra det förebyggande och rehabiliterande arbetet. Grunden för det fortsatta arbetet för ökad hälsa i arbetslivet är en utveckling av arbetet på arbetsplatserna i samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare. Åtgärder när det gäller utvecklingen och förstärkningen av det förebyggande arbetet har aviserats. Det gäller företagshälsovården samt tillsynen på arbetsmiljöområdet. Följande kan redovisas för de punkter i strategin som närmast faller inom det förebyggande området. Trepartsamtalen, som inleddes , avslutades i och med att slutrapporten arbetsliv för alla lämnades. Samtalen har haft till uppgift att skapa samsyn och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA samordna insatserna i strategin. Rapporten och dess förslag kommer att utgöra ett viktigt underlag i det fortsatta arbetet med att öka hälsan i arbetslivet. Regeringen har beslutat att tillsätta en arbetsgrupp Hälsa i staten med uppgift att stimulera till gemensamma insatser i statlig förvaltning för ökad hälsa och lägre sjukfrånvaro. Regeringen har beslutat att genomföra en informationssatsning om hälsa i arbetslivet. har beslutat om under förutsättning att parterna medverkar både i genomförande och finansiering. har en resursförstärkning om totalt tillförts för att stärka tillsynsverksamheten. har haft regeringens uppdrag att komma in med en rapport som innefattar en beskrivning och analys av nya trender i arbetslivet och som bedöms vara av betydelse för eller inverka på utvecklingen av ett hållbart arbetsliv i . Regeringen har uppdragit åt (Verket för innovationssystem) att föreslå former och inriktning för stödinsatser som avser samverkan mellan flera arbetsgivare i fråga om förebyggande och rehabiliterande arbete. Beslutet om ett uppdrag för genomförande av insatser bereds i . För ändamålet har avsatts. Lagstiftning om obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro i årsredovisningarna i företag och kommuner har beslutats av . Regeringen har vidare föreskrivit motsvarande krav för de statliga myndigheterna. De nya reglerna trädde i kraft . Vidare beslutade regeringen , inom ramen för försöksverksamheten inom offentlig sektor, om medel till försöksverksamhet avseende hälsobokslut. Det handlar om att prova olika modeller för redovisning och styrning av verksamheten från arbetsmiljösynpunkt. Även denna försöksverkamhet skall följas och utvärderas av . Totalt avsätts för att förstärka den regionala skyddsombudsverksamheten. Medlen, utöver detta tillskott, uppgår till . kronor för utbildning av regionala skyddsombud. Totalt har tillskjutits för att förstärka utbildningen av personal inom företagshälsovården. avsattes för metodutveckling av företagshälsovårdsutbildningen. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att utreda vissa frågor om företagshälsovården. Utredaren skall redovisa uppdraget såvitt avser företagshälsovårdsutbildningen samt såvitt avser frågorna i övrigt . Ett uppdrag gavs åt att utreda hur arbetsmiljöcertifiering (frivillig kvalitetssäkring/bedömning av ett företags arbetsmiljöarbete) kan stärka arbetsmiljöarbetet. Verket pekar i sin rapport bl.a. på de svårigheter som finns att förena certifiering med ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare att vidta förebyggande arbetsmiljöåtgärder. Regeringen har uppdragit åt Statskontoret att utvärdera insatser vad gäller införande av systematiskt arbetsmiljöarbete. En sådan utvärdering har aviserats budgetpropositionen . Uppdraget skall redovisas . Arbetsmarknadens parter har en viktig roll i arbetet att minska ohälsan. Särskilt gäller detta förändringar som syftar till att förbättra arbetsmiljön. Parterna har engagerat sig i detta arbete på olika sätt. Som exempel kan nämnas två större projekt som bedriver i samarbete med . Programmet Bättre arbetsmiljö och hälsa genomförs av på uppdrag av , LO och PTK och riktar sig till arbetsplatser inom den privata sektorn. Programmet bygger på ett samarbete mellan företag och branscher och där företagsledningar, medarbetare och fackförbund blir delaktiga. En utvärdering som har gjort på ett av de företag som har deltagit i programmet, , visar lyckade resultat i form av sjunkande sjukfrånvaro. Dessutom hade andelen som inte har varit sjukskrivna ökat från . Programmet Sunt liv.nu genomförs av på uppdrag av , landstingsförbundet och de fackliga organisationerna , OFR (), och . Sunt liv.nu riktar sig till de som arbetar i kommuner och landsting. Målsättningen är att alla landets kommuner och landsting skall beröras av programmet. Ett annat exempel är , som på uppdrag av och , , sköter tjänstepensionen ITP och som aktivt arbetar för att lösa problemen med de höga sjukskrivningarna bland anslutna företag. Detta innebär att identifierar företag som har störst behov att komma till rätta med sjukskrivningarna, tydliggör de kostnader som kan undvikas och tillsammans med företagen driver projekt för att minska antalet sjukskrivna och förkorta tiden för sjukskrivningar. identifierar verktyg och angreppssätt som ger bevisade effekter inom områdena ledarskap, medarbetarskap, arbetsmiljö och rehabilitering. Dessutom utvärderar och prövar tillsammans med företag och aktörer nya modeller. stöder dessutom relevant forskning inom området. arbetar också aktivt för att visa på goda exempel, insatser på arbetsplatsen som ger resultat i form av färre sjukskrivningar och därmed ökad lönsamhet. Utmärkelsen är ett sätt att lyfta fram de goda exemplen. 5Arbete för att minska ohälsan på myndighetsnivå En central del av arbetet att minska ohälsan sker på myndighetsnivå. Indikatorer som visar hur myndigheten lyckas med detta är därför ett viktigt instrument i uppföljning och utvärdering av regeringens ohälsoarbete. Därför har (), (), och () i regleringsbrev fått regeringens uppdrag att redovisa förslag till indikatorer för hur de olika myndigheterna bidrar till att uppnå regeringens mål. Avsikten är att indikatorer som myndigheterna redovisar för det egna arbetet följs upp. Det finns också ett antal myndigheter som exempelvis genom forskning, utredning eller utvärderingsinsatser kan bidra till arbetet. Några av dessa, , 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA (FHI) och (), har fått i uppdrag att redovisa vilka insatser man vidtagit för att bidra till att målet att sänka ohälsan nås. Utöver dessa bedrivs betydelsefullt arbete inom området vid . Vid institutet bedrivs forskning och utveckling inom sex kunskapsområden; arbetshälsa, arbetsmarknad, arbetsorganisering, ergonomi och belastning, fysiska och kemiska hälsorisker samt integrations- och utvecklingsprocesser. är också ett nationellt inom arbetslivsområdet. Rapportering av uppdraget har inkommit från , , , och , vilka redovisas i korthet nedan. I rapportering beskrivs bl.a. den strategi som socialförsäkringsadministrationen tagit fram för arbetet med att minska sjukfrånvaron. Där har tre insatsområden prioriterats. Dessa är attityder, rätt ersättning och förmån samt samordningsuppdraget. Strategin utgår från tre begrepp, förhindra nya sjukfall, förkorta sjukfall och föra åter personer till arbetslivet, dvs. att samordna samhällsinsatser kring den sjukskrivne i den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Genom information till arbetsgivare och allmänhet och utbildning av läkare vill socialförsäkringsadministrationen påverka attityderna till sjukförsäkringen. Framför allt ska alla inblandade parters förväntningar förändras till en mer aktiv inställning där den enskildes arbetsförmåga i ökad utsträckning tas tillvara och passiv sjukskrivning undviks. Deltidssjukskrivning ska vara huvudalternativet. Vidare planeras en satsning på kvalitén i prövningen av ersättningsrätten i nya sjukskrivningsfall. Detta innebär bl.a. omfattande utbildningsinsatser och flyttning av resurser. Dessutom avser socialförsäkringsadministrationen att satsa på att göra avstämningsmötet till ett effektivt instrument. På detta möte ska den sjukskrivne, dennes läkare och arbetsgivare tillsammans med göra en plan för återgång i arbete. De resultatindikatorer som RFV redovisar utgår från begreppen förhindra, förkorta och föra åter och de tre nämnda insatsområdena. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA av indikatorerna kan tas fram direkt från RFV:s statistiksystem. Detta gäller bl.a.: frekvens av partiella ersättningar i sjukfall , andel sjukfall som passerar olika intervall t.ex. 90, , antal sjukfall över viss längd t.ex. ett och per tusen invånare och antal nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar. Vissa av indikatorerna som presenteras innebär en ny administrativ hantering och är fortfarande under diskussion och har ännu inte tagits fram. har valt att redovisa tre olika indikatorer på effekterna av insatser: andel krav efter inriktning, antal efterfrågade föreskrivningar och arbetsgivarnas tillämpning av systematisk arbetsmiljöarbete. Andel krav efter inriktning har valts som indikator för att visa inom vilka av arbetsmiljöns problemområden som AV inriktar sina krav via inspektion. Indikatorn antal efterfrågade föreskrifter indikerar hur AV når ut med sina informationsinsatser. Indikatorn är exempel på de insatser AV gör för att påverka olika aktörer, för att de ska göra vad arbetsmiljölagen föreskriver. När insatser har genomförts och de första effekterna i form av ökad kunskapsnivå och ändrade attityder märks, är nästa effekt faktiska förändringar i hur arbetet med arbetsmiljön bedrivs i företag och förvaltningar. AV bedömer att införande av systematiskt arbetsmiljöarbete i den form som anges i föreskriften med samma namn är ett viktigt steg i arbetet med att åstadkomma en förbättrad arbetsmiljö. AV föreslår därför indikatorn arbetsgivares tillämpning av Systematiskt arbetsmiljöarbete som anger i vilken utsträckning som föreskriftens krav har genomförts ute på arbetsplatserna har med anledning av uppdraget lämnat följande förslag på åtgärder för att minska ohälsan i arbetslivet. avser att göra en generell översyn av de allmänna råd och föreskrifter som berör intyg. avser att samverka med övriga myndigheter i genomförandet av förslaget Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet (Ds 2003:2). kommer att lämna förslag till indikatorer för att följa utvecklingen av ohälsa. vill framhålla att hälsodataregistren är en viktig kunskapskälla i arbetet med att sänka ohälsotalet. föreslår studier avseende analys av regionala skillnader i sjukskrivning, sjukfrånvaro och arbetslöshetsersättning samt skillnader mellan dagens och gårdagens sjukskrivning. avser att i samarbete med och göra en kartläggning av sjuka mottagare av annan ersättning än från sjukförsäkringen. avser att utöka tillsynsarbetet, bl.a. med fokus på hur rehabiliteringsbehovet tillgodoses vid sjukskrivning. () är nationellt för metoder och strategier på folkhälsoområdet. FHI skall även följa upp samhällets folkhälsopolitik och folkhälsoutvecklingen i relation till folkhälsans bestämningsfaktorer. FHI presenterar följande insatser i vilka FHI har en viktig uppgift, ofta i samarbete med andra myndigheter och kunskapsorganisationer: kunskapssammanställning om sjukskrivningens effekter och motåtgärder, analyser om orsaker till arbetsrelaterad ohälsa ur ett folkhälsoperspektiv med ett brett hälsobegrepp, metodutveckling och kunskapsöversikter om hälsofrämjande arbetsplatser, kunskapssammanställningar om framgångsrikt regionalt/lokalt arbete (dialog med företrädare för landsting, kommuner, länsstyrelser), metodutveckling för alkohol-, drog- och tobaksförebyggande insatser i arbetslivet, metodutveckling för att främja fysisk aktivitet i arbetslivet samt utvecklingsarbete kring målinriktad rehabilitering. FHI planerar att tillsammans med och uppdatera den kunskapssammanställning som gjordes i samband med . Kunskapssammanställningar planeras dessutom om framgångsrikt regionalt/lokalt folkhälsoarbete inom arbetslivsområdet. FHI planerar även att tillsammans med , AV och RFV utveckla och stärka ett svenskt nätverk kring hälsofrämjande arbetsplatser. () har som huvuduppgift att bedriva och främja forskning inom sitt kunskapsområde, psykosocial medicin. Arbetslivet är ett av de områden som IPM bedriver forskning inom. IPM definierar sina insatser för ökad hälsa i arbetslivet enligt följande: 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA produktion och sammanställning av kunskap, främst genom IPM:s forskningsprojekt samt publikationer i form av stressforskningsrapporter, originalartiklar och kunskapssammanställningar, spridning av kunskap genom seminarier, debatter, kurser av olika slag, konferenser och utbildningsverksamhet, genom rådgivning till andra myndigheter, olika professionella grupper, frivilligorganisationer och företag, IPM:s medverkan i populärvetenskapliga böcker, läromedel och tidskrifter samt genom hemsida på Internet, samordning av kunskap. IPM bedriver ett mångsidigt kunskaps- och erfarenhetsutbyte med andra myndigheter, universitet, högskolor och vetenskapliga institutioner. IPM samordnar Det svenska nätverket för stressforskning, som bildades av 34 olika kunskapsproducenter. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA , K: Varför har kvinnor högre sjukfrånvaro? Bilaga 5 i SOU 2000:121, Sjukfrånvaro och sjukskrivning fakta och förslag , G;, , K (2002): Sjuknärvaro förekomst och utvecklingstendenser, Ds 2002:63: Starkare ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare att minska sjukfrånvaron, Henrekson, M; , M (2004): The Effects on of Changes in the . , Vol 22, No 1 Karasek R och , (1990): Healthy Work: Stress, Productivity and the Re- construction of Working Life, Basic Books, , , Palmer (2002): Den svenska sjukan, Ds 2002:49, Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () (2001): Ekonomiska drivkrafter eller selektion i sjukfrånvaron?, RFV redovisar 2001:10 (2002): Långtidssjukskrivna regionala skillnader i diagnos, yrke, arbetsgivare och återgång till arbete (2003): Psykosociala faktorer som förklaring till sjukskrivningar (2003): Regional skillnader i sjukskrivningsmönster (2003): Arbetsförhållanden orsak till sjukskrivning? SOU 2000:91: Hälsa på lika villkor nationella mål för folkhälsan, Slutbetänkande från SOU 2001:79: Välfärdsbokslut för 1990-talet, Slutbetänkande från Kommittén Välfärdsbokslutet SOU 2002:5: Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet, Slutbetänkande från HpH- utredningen SOU 2002:62: Kunskapsläge sjukförsäkringen. Delbetänkande av utredningen om analys av hälsa och arbete (AHA) SOU 2003:13: AHA: utredningsinstitut och mötesplats Slutbetänkande från AHA-utred- ning , A; , S (2003): Tolkningar av arbetssjuklighetens utveckling i . I Trendantologin och inne i arbetslivet, Sannolikheten för sjukskrivning och utträde från arbetsmarknaden på grund av sjukdom ökar med stigande ålder. Det framgår av tabellen nedan att ohälsotalet varierar kraftigt med åldern. Sjuktalen är högre för kvinnor än för män i samtliga åldersgrupper. Det är således rimligt att förutsätta att såväl antalet sjukskrivningar som aktivitets- och sjukersättningar ökar när befolkningen i arbetsför ålder blir äldre, vilket har varit fallet . Tabell 1 Ohälsotal1 efter ålder 1 Antalet dagar med sjukpenning och aktivitets- och sjukersättning per person och år. Den demografiska utvecklingen med allt fler äldre i arbetsför ålder har bidragit till att öka sjukskrivningarna . Enligt de beräkningar som har gjorts av svarar demografin för av den totala ökningen av nettosjukpenningdagar på . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 UNDERBILAGA Diagram 1 Kvinnor och män i åldrarna som andel av befolkningen i arbetsför ålder () 1985 1987 1989 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 kvinnor, progn. män, progn. Andelen personer i de äldre åldersgrupperna (50 ) har ökat från år 2002. beräknas den äldsta femårsgruppen 60 öka sin andel medan andelen 50 minskar. Effekten av den demografiska utvecklingen på antalet nettodagar beräknas till en miljon dagar för perioden till . Beräkningen utgår års åldersfördelning av antalet ersatta nettodagar. Beräkningarna har gjorts genom att antalet nettodagar 1998 uppdelats i femårsklasser, kvinnor för sig och män för sig. Antalet nettodagar för respektive åldersklass har sedan skrivits fram med den demografiska utvecklingen för respektive åldersgrupp. Om antalet personer i en åldersgrupp har ökat/minskat har antalet nettodagar för denna grupp skrivits upp/ned med samma procentuella förändring. T.o.m. har framskrivningarna gjorts med den faktiska befolkningsförändringen för respektive åldersgrupp. därefter har framskrivningarna gjorts med SCB:s senaste befolkningsprognos. Totalt beräknas antalet dagar ha ökat med 3,2 miljoner och 2,2 miljoner på grund av den demografiska utvecklingen. Därav kan 2,1 miljoner sjukpenningdagar hänföras till perioden 19982002. Således beräknas antalet nettodagar öka med 1,1 miljoner . Effekten är något mindre om perioden förlängs till , ca 0,8 miljoner dagar. Demografieffekten beräknas till en miljon dagar, som redan nämnts. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 UNDERBILAGA Det är inte möjligt att mer exakt avgöra demografieffekterna på sjuklöne- och karensdagar. Dock har en effekt om 0,2 miljoner dagar räknats fram. Talet baseras på antagandet att den demografiska utvecklingen påverkar frånvaron procentuellt lika mycket som gäller för den sjukfrånvaro som ersätts av . Totalt beräknas antalet nettodagar samt sjuklöne- och karensdagar öka med 1,2 miljoner till följd av den demografiska utvecklingen. Demografieffekten kommer inte att ändras i målformuleringen även om utfallet skulle bli något annorlunda än den befolkningsprognos som har använts i beräkningarna. Målet skall beräknas så att det totala antalet dagar 2002 halveras och därefter görs ett tillägg om 1,2 miljoner dagar Utgångsåret vid beräkning av effekten av den demografiska utveckling för aktivitets- och sjukersättningar är 2002. Även dessa beräkningar har gjorts på 5-års kohorter som har skrivits fram med SCB:s befolkningsprognos. Enligt beräkningarna är den genomsnittliga nivån för nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar ca 500 högre jämfört med nivån på grund av den demografiska utveckling.