prop · GR0375 · 2004-03-11 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2003/04:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen . Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av de beslut regeringen fat- tat med anledning av de riksdagsbeslut som meddelats i skri- velser till regeringen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen regeringsbe- slut 1 januari31 . Vidare lämnar regeringen vissa uppgifter om antalet gällande författ- ningar samt arbetet med regelförbättring och språkvård. Regelförbättring, språkvård och information om regelverket . . . . . . . Utskottsindelat register . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 159 Konstitutionsutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 160 Finansutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 161 Skatteutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 162 Justitieutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 163 Lagutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 164 Utrikesutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 165 Försvarsutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 166 Socialförsäkringsutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 166 Socialutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 167 Kulturutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 168 Utbildningsutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 168 Trafikutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 169 Miljö- och Jordbruksutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 170 Näringsutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 170 Arbetsmarknadsutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 171 Bostadsutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 172 Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet . . . . . . . . . . . . . . . . . . 172 Sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet . . . . . . . . . . . . . 173 Sammansatta utrikes, miljö- och jordbruksutskottet . Utdrag ur regeringsprotokollet . . . . . . . . . . . . . . . . 174 Regeringens skrivelse med redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen har regeringen lämnat redogörelser till för vilka åt- gärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut, senast i skr. 2002/03:75. Redogörelsen är knuten till de skrivelser i vilka meddelar regeringen sina beslut. Redogörelsen upptar samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret som är ställda till rege- ringen, men även äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporte- rats som slutbehandlade av regeringen har tagits med. Utöver själva redogörelsen för riksdagsskrivelsernas behandling har regeringen i de senaste årens skrivelser lämnat redovisningar av regel- beståndet och regelregistreringen (senast skr. 2002/03:75 s. 514). Såda- na redovisningar lämnades i budgetpropositionerna (t.o.m. i bil. 2 Gemensamma frågor och i bil. 8 Fi- nansdepartementet). 1995 utökades dessutom skrivelsen med information om regelverket och en redogörelse för det pågående reformarbetet avse- ende reglers kvalitet och språkvård. har upprättats en ny redogörelse för behandling- en av skrivelser till regeringen. Den nu sammanställda redo- görelsen avser huvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits 1 januari31 . För att underlätta för riksdagsutskotten att vid sitt utvärderings- och uppföljningsarbete få en så aktuell bild som möjligt har redovisningen fått omfatta även vissa regeringsbeslut från ti- den efter den egentliga redovisningsperiodens utgång. Detta förfarande har använts om riksdagsskrivelserna därigenom har kunnat rapporteras som slutbehandlade. Liksom tidigare är redogörelsen uppställd departementsvis , som regel efter det departement riksdagsskrivelsen har ställts till. En sådan princip kan dock inte upprätthållas fullt ut. Vissa departement har upphört eller ändrat namn och även med i övrigt bibehållen departementsorganisation har ärendegrupper flyttats mellan olika departements verksamhetsområden. I sådana fall redovisas riksdagsskrivelserna under de departement som är ansvariga för beredningen av sakfrågorna enligt uppdelningen i bilagan till förordningen (1996:1515) med instruk- tion för (omtryckt och ändrad 2003:1112). Inom varje departements område har material grupperats i fyra huvud- avsnitt, nämligen först de äldre riksmötena, därefter riksmötena /02 och 2002/03 och sist tiden fram till juluppehållet av det nu pågående /04. Redovisningen omfattar alla till regeringen ställda riksdagsskrivelser fr.o.m. nr 94 /03 t.o.m. nr 132 /04. Redovisningen omfattar vidare de riksdagsskrivelser från tidigare riks- möten som inte har redovisats som slutbehandlade. ringen och uppföljningen av beslut tilldrar sig regeringens åt- gärder med anledning av tillkännagivanden till regeringen ett De moment i utskottsbetänkandena som innehåller såda- na tillkännagivanden utmärks i redovisningen med en asterisk (*). De departementsvisa avsnitten kompletteras med två register . kronologiskt uppställt och innehåller hänvisningar om var i redogörelsen varje riksdagsskrivelse återfinns, uppgift om vilket riksdagsutskott som berett ärendet och om regeringen har slutbehandlat skrivelsen eller ej. det andra registret, som innehåller samma sakuppgifter, är riksdagsskri- velserna grupperade efter de utskott där ärendena beretts. Ett väsentligt inslag i redogörelsen för behandlingen av riksdagsskri- velserna utgör lagstiftningsärendena och regeringens utfärdande av lagar eller beslut om förordningar. Många av förordningarna är grun- den för en omfattande normgivning på myndighetsnivå. detta sammanhang en aktuell redovisning av regelbeståndet och registre- ringen av regler. Stort avseende fästs vid regelfrågor och konsekvenser av regler. mitten av bedrivs ett omfattande arbete med att ompröva regler i takt med att resultat- och målstyrningen utvecklas. Syftet med detta ar- bete är främst att bättre anpassa reglerna till de aktuella målen för verk- samheterna men även att så långt det går begränsa antalet regler. gelarbetet hör också att få en bättre struktur i reglerna och ett enkelt och Inledningsvis redovisas därför information om regelverket samt arbetet med regelförbättring, språkvård och det offentliga rättsin- Regelförbättring, språkvård och det offentliga rättsinformations- systemet arbetar kontinuerligt med frågor om enhetlighet och hög kvalitet i lagstiftningen. Huvudsakligen sker arbe- tet genom granskning av textutkast till regeringens beslut. Texter som granskas är lagrådsremisser, propositioner, skrivelser till , förordningar, kommittédirektiv och lagar inför kungörande i SFS. Varken trycklov, överlämnande till Lagrådet eller offentliggörande på annat sätt får ske innan granskningen ägt rum. Granskningen av texterna inriktas på konstitutionella frågor, andra centrala rättsliga frågor, författningstekniska frågor samt på språkliga frå- gor. I konstitutionellt hänseende skall de granskade texterna uppfylla rege- ringsformens krav på remissbehandling och lagrådsgranskning. Bemyn- diganden för regeringen, kommunerna och myndigheterna skall vara kor- rekt utformade och myndighetsutövning får inte överlämnas till enskilda organ utan lagstöd. Andra centrala rättsliga frågor som granskas är om förslagen leder till några betänkliga retroaktiva verkningar från rättssäkerhetssynpunkt och vilka konsekvenser som ett förslag får för tillämpningen av förvaltning- slagens (1986:223) grundläggande regler. Författningstekniken granskas så att den är genomtänkt, klar och en- hetlig. Detta gäller särskilt vid genomförandet av EG-rätten i . I språkligt hänseende lämnas förslag till ett överskådligt och effektivt presentationssätt. Förslag lämnas även på rubriker, meningsbyggnad, lämplig terminologi och ett enhetligt skrivsätt. De granskade texterna skall hålla hög allmän kvalitet och vara begripliga. Målet är att språket i författningarna skall vara klart och enkelt. Arbetet med granskningen beskrivs i stora drag i Statsrådsberedning- ens (SB) PM 1996:6 Hur granskningsenheten granskar delningar. Vid granskningen används SB:s PM 1995:2 Att styra genom regler? Check- lista för regelgivare. Detaljerade anvisningar för den formella utform- ningen av författningar finns i Gröna boken (Ds 1998:66). Språkexperter- nas granskningsarbete beskrivs översiktligt i SB:s PM 1994:2. Som stöd för den språkliga granskningen av författningar används bl.a. SB:s PM 1994:4 Några riktlinjer för författningsspråket. Samtliga PM finns intag- na i SB:s riktlinjer (Ds 1998:52). anordnar regelbundet särskilda utbildningar i propo- sitions- och författningsskrivning. Reglers effekter för små företags villkor SimpLex, som är en särskild funktion inom , gran- skar konsekvenser för små företags villkor av förslag till nya och ändrade regler. Samtliga förslag till nya eller ändrade författningar som kan ha effekt på små företags villkor skall enligt gällande riktlinjer inom Regerings- kansliet föregås av en konsekvensanalys. Analyserna redovisas i rege- ringens propositioner och i eventuella lagrådsremisser. gav regeringen samtliga departement och 45 myn- digheter i uppdrag att göra en genomgång av de lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter som berör företagande. Utifrån genomgången skall de åtgärder som vidtas eller planeras att vidtas för att minska den administrativa bördan redovisas. Exempel på sådana åtgärder är förenk- ling av regler, utveckling av myndigheternas administration, effektivare lösningar när det gäller informationsteknik och sänkta krav på uppgifts- lämnande. De planerade åtgärderna skall redovisas till regeringen av en interdepartemental arbetsgrupp och till . gav regeringen för näringslivsutveckling () i uppdrag att genomföra en provmätning med en metod som gör det möjligt att beräkna den administrativa bördan som regelverken medför för företagen. skall redovisa re- sultatet av provmätningarna. Regeringen redovisade sitt regelförenklingsarbete med inriktning på små företag i en skrivelse som lämnades till (skr. 2003/04:8). Regeringen avser att redovisa sitt arbete i en skri- velse till även . Regelförbättring inom Europeiska unionen , kommissionen, rådet och har vidtagit följande åtgärder i syfte att förbättra reglerna in- om Europeiska unionen. riktade senast vid ett möte i en uppmaning till kommissionen, parlamentet och rådet att de skall avtala med varandra om arbetet med regelförbättring. Ett interinstitutionellt av- tal för bättre lagstiftning slöts också och ratificerades (12175/03 POLGEN 56). Det innehåller bestämmelser om bl.a. samråd och konsekvensanalyser samt ett embryo till det som kallas för ett snabbspår för förenklad lagstiftning. Syftet med det sistnämnda är att möjliggöra tillfälliga beslutsstrukturer som innebär att man på ett snab- bare sätt än i den vanliga beslutsprocessen kan anta rättsakter som konso- liderats och alltså inte ändrats till sitt innehåll. kan föråldrade akter upphävas. Kommissionen beslutade om en handlingsplan för regelför- bättring inom Europeiska unionen (KOM (2002) 278). Kommissionen beslutade vid samma tillfälle om minimiriktlinjer för samrådsförfaranden och även att analyser skall utföras av ett lagförslags sociala, ekonomiska och ekologiska effekter. Handlingsplanen, riktlinjerna och beslutet om konsekvensanalyser bygger till stor del på innehållet i den rapport om re- gelförenkling som den s.k. Mandelkerngruppen lade fram 2001 (Bättre lagstiftning, KOM (2003) 770 slutlig). Kommissionen publicerade i de- cember 2003 ett meddelande som beskriver hur arbetet fortskridit. Sveri- ge, i likhet med många andra länder, har uttryckt stor tillfredsställelse med kommissionens arbete . Kommissionen bedrev tidigare en del av arbetet med regelförbättring inom ett särskilt program för regelförenkling som kallas för SLIM (Sim- pler Legislation for the Internal Market). I enlighet med kommissionens handlingsplan har SLIM ersatts av ett nytt program för förenkling av gäl- Det nya programmet pågår och omfattar har framhållit att programmet även bör omfatta en språklig och redaktionell översyn av reglerna. om hur arbetet fortskrider publicerades (Uppdatera och förenkla gemenskapens lagstiftning, KOM (2003) 623 slutlig). konstateras att arbetet i huvudsak fortskrider i enlighet med vad som ut- lovats och omfattar alla lagstiftningsområden. Kommissionen har upprättat en s.k. företagspanel som består av före- tag från medlemsstaterna. nyats och effektiviserats. Målsättningen är att företagspanelen skall bestå av 3 000 europeiska företag. Av dessa skall 126 vara svenska. knappt 80 svenska företag registrerat sig. Företagspanelen skall regelbundet, uppskattningsvis , ges möjlighet att lämna synpunkter på aktuella regelförslag inom Panelen samråder om vilka anpassningskostnader och administrativa bördor som kan bli följden av ett visst regelförslag. Samråden kommer att äga rum på Internet och kan alltså ske på ett snab- bare och mer effektivt sätt . Resultaten från samråden kommer att finnas tillgängliga för både deltagare och beslutsfattare. lotsamråd rörande skatter genomfördes . Rådet har ställt sig bakom kommissionens beslut om en handlingsplan för regelförbättring och avser att inrätta en arbetsgrupp som skall överva- ka genomförandet av planen. Regelförbättring utanför Europeiska unionen Inom bedrivs regelreformarbete i den s.k. Committee (PUMA). Arbetet innebär bl.a. att det utförs djupanalyser av regelgivningen i enskilda . har granskat ett tjugotal länders arbete med regelreformering, däribland , och deltar liksom tidigare i analysarbetet och granskningen av rapporterna från arbetet. har anmält sig för gransk- ning av regelreformarbetet i . Språkvård för bättre offentliga texter Ett klart och enkelt språk är avgörande för regelkvaliteten och för en väl fungerande kommunikation mellan myndigheter och medborgare, såväl nationellt som inom EU. I finns språkexperter knutna till De arbetar, förutom med den språkliga granskningen av bl.a. lag- och förordningstexter, även med rådgivning, utbildning och annan vägledning i textarbetet. verkar också i de handböcker och promemorior från Statsrådsberedningen där språk- och textfrågor ingår. har en ny utgåva förberetts av Svarta listan, som tar upp ord och fraser som kan ersättas i författnings- Även en ny utgåva av Svara på remiss Hur och varför är färdig- Dessa och andra rekommendationer från språkexperterna finns till- gängliga på webbsidorna Klarspråk på adressen En språkexpert finns också hos förvaltningsavdelningens enhet kom- Språkexperten ger råd om betänkandenas utformning under hela textproduktionen och kan på så sätt medverka till en hög kvalitet på beslutsunderlagen redan i början av lagstiftningsprocessen. I språkexperternas verksamhet ingår också den s.k. EU-språkvården , har flera seminarier genomförts inom och på myndigheter, bl.a. en heldagskonferens i mars där EU-institutionernas chefer för de svenska översättarna och svens- ka juristlingvister gav sin syn på hur samarbetet kring de svenska EU- texterna kunde förbättras. för EU-språkliga frågor på adressen En checklista för hur svenska deltagare i EU:s arbetsgrupper kan lämna synpunkter på översättningarna och originaltexterna blev klar under året och finns tillgänglig på webben. har på språkexperternas initiativ intensivt verkat för att den språkliga och redaktionella kvaliteten på EU:s rättsakter skall in- gå som en viktig del i regelförbättringsarbetet inom EU. har skett i konventsarbetet och i regeringskonferensen genom ett förslag om tillägg i det föreslagna konstitutionella fördraget (artikel I:37.2) med innebörden att EU:s rättsakter skall skrivas klart och enkelt i syfte att gö- ra dem lättlästa och begripliga för medborgarna. Även i arbetet med ett nytt interinstitutionellt avtal Bättre lagstiftning har drivit språk- Avtalet (12175/03 POLGEN 56) fastställdes slutligt I EU-språkvårdens uppgifter ingår också att granska viktigare utkast till EG-rättsakter i svensk översättning, att utbilda och informera svenska tjänstemän som deltar i EU-arbetet om hur rättsakterna kan skrivas på ett klarare sätt och att skriva riktlinjer. Endast ett fåtal granskningsuppdrag har kunnat genomföras, däribland översättningen av förslaget till ny kon- stitution för Europeiska unionen. finns medel för en årsarbetskraft för att bygga upp EU-språkvården. Det är viktigt att rätts- akter som har omedelbar giltighet i omfattas av samma språkliga granskning som inhemska författningar. pernas officiella publikationer den handledning som institutionernas rättstjänster uppmanades att ge ut från det att det interinstitu- avtalet om gemensamma riktlinjer för gemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet offentliggjordes (EGT C 73, . ska versionens titel är praktisk handledning för utformningen av gemenskapslagstiftning (). består handledningen av formella, författningstekniska anvisningar för hur rättsakterna ställs upp och hur de olika delarna i rättsakterna utfor- mas, men där finns också allmänna principer om att skriva klart och en- kelt och att skriva för de tilltänkta användarna. Det är angeläget att insti- tutionerna gör handledningen elektroniskt tillgänglig, så att den på ett ef- fektivt sätt kan spridas till alla dem som deltar i EU:s lagstiftningsarbete, såväl i institutionerna som i medlemsstaterna. Även om handledningen till viss del konserverar det traditionella sättet att skriva rättsakter (med långa titlar, lång inledande ingress med beaktandemening och skälsatser m.m.) finns det ändå goda rekommendationer där att ta fasta på. Klarspråksgruppen (Fi 1994:A) har regeringens uppdrag att främja språkvårdsarbete hos myndigheterna. Gruppen har skapat en växande in- sikt om språkets betydelse för effektiviteten i verksamheterna, för demo- kratin och för rättssäkerheten. Av Klarspråksgruppens verksamhetsberättelse för framgår att även vissa rättsvårdande myndigheter nu tagit initiativ till klarspråkssats- ningar. ordnade ett heldagsseminarium kring hur man skriver klara gärningsbeskrivningar och Riksåklagaren in- ledde arbetet med att förnya myndighetens beslutsmallar. Priset Klarspråkskristallen delades ut på konferen- sen På väg mot en klarare framtid . Stora klarspråkskristallen gick till i , som med hjälp av Klarspråks- gruppens klarspråkstest analyserat sina brev och beslutstexter och före- slagit hur dessa skall arbetas om. Klarspråksbulleti- nen ges ut regelbundet med fyra nummer och en informationsbro- schyr om språkvård gavs ut i samband med Jurist- stämman . Klarspråksgruppens och språkexperternas gemen- samma webbsidor på regeringens webbplats utvecklas och uppdateras fortlöpande. En utveckling av det webbaserade klarspråkstestet påbörjades . Det kommer att anpassas på ett tydligare sätt till särskilda texttyper, nämligen förvaltningsbeslut och rapporter. En särskild handledning för testets användning har tagits fram. Testet bygger på det diagnosinstru- ment som Statskontoret på regeringens uppdrag presenterade i rapporten väg mot ett bättre myndighetsspråk (Statskontoret 2001:18). språkets betänkande Mål i mun (SOU 2002:27) bereds inom Regeringkansliet med avsikten att en propo- sition kan lämnas till . Där finns en rad för- slag som rör myndighetsspråkvården och svenska språkets ställning i EU. Bland annat föreslås att de statliga myndigheterna ges ett tydligare ansvar för sitt eget språkvårdsarbete och att det centrala stödet till myndighets- språkvården utökas till nya områden och förstärks. Klarspråksgruppens verksamhet föreslås bli flyttad till en ny myndighet, språkråd. Det offentliga rättsinformationssystemet (Lagrummet) Det offentliga rättsinformationssystemet utvecklas och förnyas kontin- uerligt. är i huvudsak all information som skall in- gå i systemet tillgänglig genom en gemensam ingångssida på Internet: . Rättsinformationssystemet innehåller före- skrifter av olika slag, både sådana som publiceras i Svensk författnings- samling och sådana som publiceras i någon myndighets författningssam- ling. Systemet innehåller också förarbeten till lagstiftning, rättspraxis och visst internationellt material. för att låta systemet omfatta vägledande domstolsavgöranden i sin helhet och inte endast korta referensuppgifter om dessa avgöranden. muner och landsting har möjlighet att ansluta sig till rättsinformations- systemet, men det har ännu inte skett. Nästan all information i rättsinformationssystemet tillhandahålls utan Detta är betydelsefullt ur ett demokratiskt perspektiv. Varje offentligt organ som deltar i rättsinformationssystemet ansvarar för att informationen sprids elektroniskt och att den är korrekt och aktu- För samordningen av rättsinformationssystemet finns det en samord- ningsmyndighet, som är Statskontoret. samordningsmyndigheten finns det ett råd med högst 14 ledamöter, som representerar de deltagande myndigheterna. detta råd är , och Statskontoret. gare fem myndigheter ingår i rådet för en begränsad tid. har det inom gjorts en översyn av syste- Resultatet av översynen har presenterats i promemorian Den fortsat- ta utvecklingen av rättsinformationssystemet (dnr Ju2003/5219). har sänts till ett 50-tal remissinstanser för synpunkter. rian är avsedd att ligga till grund för en skrivelse till under Antalet gällande grundförfattningar per är 3 497. dessa författningar är 1 054 lagar. 2003 var 3 451, varav 1 038 lagar. har EG-direktiv genomförts i 49 ändringsförfattningar (19 lagar och 30 förordningar) och 25 nya grundförfattningar (11 lagar och 14 förordningar) enligt de nothänvisningar som finns på varje författ- ning som innehåller EG-regler. Elektronisk tillgång till EG-rätten finns framför allt i databasen (index.- lägger också ut sina utslag samt EG-fördragen på sin egen webbplats på Internet ( int/sv/index.htm). Antalet kungjorda grund- och ändringsförfattningar i SFS var 1 227. Av dessa författningar var 135 grundförfattningar (41 lagar och 94 förordningar m.m.). Den siffran kan jämföras med 1 175 , 1 309 och 1 477 . Fördelningen på departements- område av SFS-författningarna per är följande. Antalet rubriker i myndigheternas regelförteckningar har beräknats till ca 8 200. Det innebär en minskning med ca 100 regelrubriker innan. Uppgifterna i myndigheternas regelför- teckningar är fortfarande mycket osäkra. Det är exempelvis inte säkert att begreppet grundförfattning definieras på samma sätt hos olika myndighe- ter. Användningen av datateknik blir emellertid allt vanligare också i myndigheternas interna regelregistrering. Det nya rättsinformationssyste- met förutsätter bl.a. att definitionerna i regelförteckningen standardiseras. Allteftersom myndigheternas författningar registreras i det nya rättsinfor- mationssystemet kommer därför uppgifterna att bli mer tillförlitliga. Antal regelrubriker per departementsområde är ungefär följande (avrundade hundratal) Anslag som regeringen disponerar och fördelar revisorers förslag 2000/01:RR14, bet. 2001/02:KU5 Skrivelsen är slutbehandlad. Mom. 1 a) om principiella synpunkter på regeringen som bidragsför- delare*, mom. 1 b) om behovet av ett bättre beslutsunderlag och en utökad resultatrapportering* , mom. 1 c) om regeringens bidrags- hantering*, mom. 1 d) om att kraven på redovisning och revision be- höver skärpas* samt mom. 1 e) om behovet av en samlad översyn av föreskrifter m.m.* : beslutade regeringen (SB2001/8259) att genomföra ett projekt för effektivisering och ra- tionalisering av . beslutade re- geringen budgetpropositionen (prop. 2002/03:1, volym 2, utgiftsområde 1 , avsnitt 7.7.6, anslaget 90:6 m.m., s. 50). färdigställdes rapporten effektivare regeringskansli förslag till åtgärder.