prop · GR0360 · 2004-03-10 00:00:00 — a. innebär att tensider i tvätt- och ren- göringsmedel ska uppfylla krav om fullständig biologisk nedbrytbarhet. Rådsslutsatser om en strategi för att minska utsläppen till luft från havsgående fartyg antogs. Arbetet fortsatte när det gäller förslag till förordning om allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljö- frågor. En gemensam ståndpunkt om ansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador antogs. Det handlar om att den som orsakat en miljöskada ska vidta åtgärder för att avhjälpa skadan. agerade aktivt i för- handlingarna för ett större ansvarstagande hos verksamhetsutövarna. Rådets slutsatser angående kommissionens strategi för miljö och hälsa, som bl. a. handlar om att minska de miljörelaterade hälsoeffekterna, be- tonade barns utsatta situation. Kommissionen och medlemsländerna har arbetat med att förenkla och decentralisera administrationen kring utbildningsprogrammen och . Genom beslut av och rådet startar två nya program som ska bidra till att målen för Lissabon- strategin på utbildningsområdet uppnås. ska bl.a. stimulera kvalificerade, utomeuropeiska studenter att välja för sin vidare utbildning och eLearning-programmet ska stödja användning av informationsteknik för anpassning till kunskapssamhällets behov. Ytterligare steg togs i genomförandet av rådets och kommissionens gemensamma program för uppföljning av de framtidsmål för utbildnings- systemen som antagits inom Lissabonstrategin. Vid ett rådsmöte antogs fem riktmärken för uppföljning av målen. Det gäller andelen elever som avbryter sin skolgång, antalet utexaminerade inom matematik, natur- vetenskap och teknik, andelen 22-åringar med avslutad gymnasie- utbildning, andelen 15-åringar med otillräcklig läsförmåga samt andelen av den vuxna, arbetande befolkningen som deltar i livslångt lärande. Bland andra frågor som ägnats uppmärksamhet är invest- eringar i utbildning. Som ett led i uppföljningen av vitboken för ungdom antog rådet en resolution om gemensamma mål för ungdomars inflytande och information. Vid rådsmötet antogs också ett uttalande om idrottens sociala värde för ungdomar som bl. a. handlar om skapandet av identitet och gemenskap människor emellan och om behovet av att öka ungas engagemang i både formellt och icke-formellt lärande och att stödja de demokratiska värderingarna. Vid informella rådsmöten behandlades frågan om idrotten inom EU Skr. 2003/04:60 och dopningsfrågor. Rådet och parlamentet beslutade att utse till Europeiska året för utbildning genom idrott. Regeringen beslutade att skulle utses till att vara nationellt samordningsorgan för året. Rådet har godkänt kommissionens förslag att förlänga EU:s ramprogram för kultur . Årets kulturhuvudstad var den österrikiska staden , är och kulturhuvudstäder. Nästa gång står värd för projektet är 2014, enligt kommissionens förslag med . Rådet enades även om att förlänga MEDIA-programmet . Programmet ger stöd till den europeiska audiovisuella industrin i syfte att stärka dess konkurrenskraft och öka spridningen av europeiska verk. Arbetet en översyn av direktivet om TV utan gränser har fortsatt. har framfört synpunkter till kommissionen angående reklam riktad till barn samt en uppmaning till kommissionen att granska den s.k. sändarlandsprincipen (det land varifrån TV-sändningarna härrör är det land som har jurisdiktion över det sändande programföretaget, även om sändningarna är riktade till en annan medlemsstat). Vid rådsmötet godkändes också en resolution om funktionshind- rades tillgänglighet till kulturell infrastruktur och aktiviteter. För att effektivisera ministerrådets förberedelser och genomförande av möten inför utvidgningen togs beslut om en uppförandekod för rådet. Kommissionen, rådet och enades om ett nytt interinstitutionellt avtal om "bättre lagstiftning". Avtalet föreskriver bl.a. större öppenhet i lagstiftningsprocessen samt uppdatering och reducering av lagstiftningsvolymen och är ett led i genomförandet av kommiss- ionens regelförbättringspaket. Diskussionen fortsatte om att upprätta ett gemensamt regelverk för löner, skatt och andra villkor för ledamöter. antog ett nytt förslag till ledamotsstadga, vilket reviderades efter kritik från rådet. antogs och rådets förordning om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå. Diskussionerna om en förändring av ombudsmannens status, som initierades av , har ännu inte lett till något beslut. begärde nationella domstolar förhandsavgörande från EG- domstolen i cirka 200 fall. Av dessa kom fem från svenska domstolar. Den yttrade sig i tio mål om förhandsavgörande. verksamhet dominerades av framtids- konventet och regeringskonferensen och antagit yttranden bl.a. om regionernas roll i EU samt bättre och enklare lagstiftning. EU måste företrädas av moderna, öppna och medborgarorienterade Skr. 2003/04:60 institutioner. fortsatte att verka för ökad öppenhet och insyn i Genom ett svenskt initiativ kommer yttrande- friheten för EU:s tjänstemän att skrivas in i tjänsteföreskrifterna. Då språkfrågan utgör en del av regeringens strävan efter större öppenhet och demokratisk förankring av EU-arbete är svenska språkets ställning mycket betydelsefull. Rådet beslutade att nio nya språk tillförs tolkningssystemet fr.o.m. utvidgningen. DEL I DEN ÖVERGRIPANDE UTVECKLINGEN I EUROPEISKA UNIONEN 1 Samarbete i svenskt och europeiskt intresse Förberedelserna inför utvidgningen av unionen med tio nya medlems- stater samt arbetet med ett nytt fördrag präglade i hög grad arbetet . Dagen efter undertecknandet av anslutningsfördraget i inträdde de tio anslutningsländerna i EU:s rådsarbete som aktiva observatörer, som ett led inför det fullvärdiga EU-medlemskapet . Vid Europeiska rådets möte konstaterades att EU:s målsättning är att kunna välkomna och som med- lemmar . har gjort avsevärda ansträng- ningar i sitt reformarbete. konstaterade dock att fortsatta reformer krävs för att landet ska anses uppfylla det politiska kriteriet för inträde, som är ett av de s.k. Köpenhamnskriterierna, och som krävs för att medlemskapsförhandlingar ska kunna inledas. Förberedelserna inför den nu pågående regeringskonferensen, som bl.a. syftar till effektivare beslutsprocesser i den utvidgade unionen, slut- fördes . Detta arbete skedde inom ramen för det s.k. konven- tet om framtid, under ledning av f.d. franske presidenten d'Estaing. Vid mötet med i bestämdes att en regeringskonferens skulle sammankallas . Det italienska ordförandeskapets ambition att avsluta förhand- lingarna kunde dock inte infrias. Arbetet med att inom unionen främja en hållbar utveckling, dvs. ett integrerat synsätt på ekonomiska, sociala/sysselsättnings- och miljö- frågor, fortsatte inom ramen för Lissabonstrategin. Vid Lissa- bonstrategins tredje uppföljningsmöte i betonades att miljö- frågorna, en fråga som drivits aktivt från svensk sida, utgjorde ett bärande inslag i strategin. konstaterade att betydande framsteg gjorts sedan det senaste vårtoppmötet, bl.a. skapandet av en gemensam energimarknad för hushåll och företag, uppgörelsen om ett gemensamt europeiskt luftrum, om handel med utsläppsrättigheter samt ett gemensamt regelverk för energibeskattning. Det betonades även att arbetet med att främja och utveckla användningen av renare och mer resurseffektiv teknologi utgjorde en viktig drivkraft för framtida tillväxt och sysselsättning. På det ekonomiska området antogs de årliga allmänna ekonomiska riktlinjerna. Dessa lyfte fram ett antal områden som viktiga för att åstad- komma en hållbar tillväxt, bl.a. en väl avvägd makroekonomisk politik, sunda offentliga finanser, ökade investeringar i kunskap och innovation samt bättre fungerande och mer konkurrenskraftiga arbets-, produkt- och kapitalmarknader. fortsatte diskussionen kring utformningen och tillämpning- en av stabilitets- och tillväxtpakten. Kommissionens s.k. underskottsför- faranden avseende och inleddes när det stod klart att budgetunderskottet i dessa länder överstigit treprocentsgränsen. kunde dock inte enas kring de rekommendationer om förbättringar i de tyska respektive franska offentliga finanserna som kommissionen presen- I stället antogs icke förpliktande rådsslutsatser som dock i sak anslöt mycket nära till dessa rekommendationer. Den folkomröstning om införandet av euron som beslutade efter partiledaröverläggningar hölls som Utfallet visade att det inte fanns stöd för ett beslut om att skulle delta fullt ut i tredje etappen av EMU. Arbetet med att strömlinjeforma unionens ekonomisk politiska Där ingår bl.a. beslutet att sysselsättnings- strategin ska koordineras i tiden med de allmänna ekonomiska riktlin- En utvärdering med sysselsättningsstrategin presente- Den reviderade strategin har färre, enklare och mer resultat- De tre övergripande målen för sysselsättnings- strategin är full sysselsättning, förbättra kvaliteten och produktiviteten i arbetet samt ökad social sammanhållning och en arbetsmarknad öppen De nya sysselsättningsriktlinjer som antogs lyfter fram betydelsen av bl.a. aktiva och förebyggande arbetsmarknadsåtgärder, skapande av nya arbetstillfällen och företagaranda samt främjandet av humankapitalet och det livslånga lärandet. genomfördes en halvtidsöversyn av den gemensamma jord- Förhandlingarna om förslagen pågick och i juni nådde rådet en politisk överenskommelse om den framtida jord- Överenskommelsen innebär två principiellt viktiga för- ändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken. Dels att de nuvarande direktstöden till jordbrukare omvandlas till inkomststöd, dels att med- lemsstaterna ges ett större inflytande över hur jordbrukspolitiken ska utformas i det egna landet. Reformen innebär också att direktstöden dras ned successivt och att pengarna används för stöd till miljö- och lands- Möjlighet ges till att avsätta högst av de totala stöden för att på nationell nivå besluta om åtgärder för att skydda eller förbättra miljön, för framställning av kvalitetsprodukter och för Fortsatta steg togs i syfte att upprätta en gemensam asyl- och migrationspolitik för unionen. bekräftades målsättningen att få till stånd ett effektivare europeiskt asyl- system för att snabbt identifiera skyddsbehövande. Förordningen innehåller regler för att avgöra vilken medlemsstat som ansvarar att pröva en asylansökan. enas i frågan om miniminormer för mottagandevillkor av asylsökande i Diskussionen kring regler för prövningen av en asyl- var frågor om laglig och illegal in- vandring i fokus, bl.a. kunde direktiven om familjeåterförening och varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare antas. I arbetet med genom- förandet av programmet mot illegal invandring och människohandel ägnades offren särskild uppmärksamhet. Inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken präglades arbe- tet av krisen i . Vid ett extra möte med konstaterade stats- och regeringscheferna att medlemsstaterna trots vissa åsiktsskillnader kunde enas i sitt stöd för FN:s ansträngningar att finna Som ett led i uppföljningen av krisen inleddes ett Skr. 2003/04:60 arbete med att utarbeta en säkerhetsstrategi för unionen, som bekräftade unionens stöd för en effektiv multilateralism med FN i fokus. På svenskt initiativ antogs även en strategi mot spridning av massförstörelsevapen. Genomförandet av den handlingsplan mot terrorism som beslutades av vid ett extra möte fortsatte att ligga till grund för unionens kamp mot terrorismen. En rad åtgärder vidtogs för att ytterligare stärka det operativa polissamarbetet inom unionen. Vid mötet med i antogs även unionens första strategiska treåriga arbetsprogram för rådet. Detta skedde i enlighet med den överenskommelse som träffats av i om att effektivisera rådets arbete. 1.1 Information till och samråd med Enligt regeringsformen ska regeringen fortlöpande informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Regeringen fortsatte att på sedvanligt sätt dels överlämna skriftliga underlag, dels lämna muntlig information till olika organ. överlämnades 113 faktapromemorior. I dessa redovisar re- geringen sin syn på betydelsefulla förslag från kommissionen. har löpande hållits informerad om frågor som behandlats i rådet. Regeringen har samrått med nämnden om den svenska ståndpunkten dels inför beslut som regeringen bedömt som betydelse- fulla, dels i andra frågor som nämnden bestämt. Information till fack- utskotten om arbetet inom EU:s olika politikområden har fortlöpande lämnats . De skriftliga underlag regeringen överlämnat kan läsas på webbplats (se bilaga 5). hölls möten i , i den 19 samt i och . Ett extramöte för att diskutera krisen i hölls i . Därutöver hölls ett informellt möte för en diskussion om konventet . Europeiska rådets uppgifter enligt är att ge unionen de impulser som behövs för dess utveckling och fastställa allmänna politiska riktlinjer för denna utveckling. Resultaten av Europeiska rådets möten presenteras i form av skriftliga slutsatser från mötena. Dessa publiceras på rådets webbplats. 2.1 Extra möte med i Ett extramöte med hölls med anledning av krisen i . Stats- och regeringscheferna uttryckte sitt fulla stöd för FN:s och säker- hetsrådets ansvar för att övervaka och genomföra nedrustning. Unionen bekräftade att dess mål var en faktisk och fullständig nedrust- ning i enlighet med tillämpliga resolutioner av , och att uppnå detta på fredlig väg. uppmanades att nedrusta och samarbeta och fullt ut. 2.2 Europeiska rådets möte i Det tredje årliga vårtoppmötet kom i stor utsträckning att påverkas av Vid mötet gavs tillfälle till en ordentlig genomlysning av det aktuella världsläget. Trots det dramatiska skeendet blev det tid för en diskussion om genomförandet av Lissabonstrategin för att möta de ekonomiska, miljömässiga och demografiska utmaningar uni- onen står inför. Stats- och regeringscheferna konstaterade att betydande framsteg gjorts sedan det senaste vårtoppmötet, bl.a. skapandet av en gemensam energimarknad för hushåll och företag, uppgörelsen om det gemensamma luftrummet, överenskommelsen om handel med utsläpps- rättigheter och uppgörelsen om ett gemensamt regelverk för energi- Den senare var en fråga som hade diskuterats . enades om att prioritera arbetet med att få bort de hinder som finns för gränsöverskridande handel med tjänster, samt att främja utbyggnaden av bredband samt . Slutsatserna från vårtoppmötet betonade vidare att miljöfrågorna ut- gjorde ett bärande inslag i Lissabonstrategin, en fråga som drivits aktivt från svensk sida. Viktiga framgångar nåddes också i arbetet med att främja och utveckla användningen av renare och mer resurseffektiv Skr. 2003/04:60 teknologi, inte minst inom transportsektorn. En översyn av EU:s syssel- En oberoende grupp under ledning av förre premiärminister tillsattes. Gruppen fick i uppgift att analysera hur medlemsstaterna genomför sysselsättnings- strategin och komma med förslag till hur dess mål ska uppnås. 2.3 Europeiska rådets möte i mottog en rapport om det underlag som EU:s framtids- konvent levererat inför regeringsförhandlingarna om ett nytt fördrag, och enades om att det tillträdande italienska ordförandeskapet skulle inleda förhandlingarna genom att sammankalla en regeringskonferens . Stats- och regeringschefernas diskussion ägnades främst åt frågor om asyl och migration. Enighet fanns om att intensifiera ansträngningarna att fullfölja det arbete som inletts i i syfte att skapa en gemensam asyl- och migrationspolitik inom unionen senast . enades vidare om att förstärka samarbetet kring EU:s yttre gränser, baserat på principen om mellanstatlighet i de opera- tiva delarna. Kommissionen ombads att undersöka behovet av nya meka- nismer för att effektivisera det mellanstatliga samarbetet, samt om att öka de gemensamma resurserna inom ramen för existerande EU-budget. En överenskommelse uppnåddes även om att verka för att förbättra integr- ationen av tredjelandsmedborgare som lagligt vistas inom unionen. Relationerna till EU:s nya grannar uppmärksammades. antog även den så kallade Thessalonikiagendan för västra , en för- stärkning av den befintliga stabiliserings- och associeringsprocessen (SAP). Den handlingsplan för att främja nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen som utarbetats på svenskt initiativ godkändes. 2.4 Europeiska rådets möte i Det italienska ordförandeskapets första toppmöte ägnades åt initiativet för ökad tillväxt och konkurrenskraft, några aspekter av samarbetet på asyl- och migrationsområdet samt aktuella utrikespolitiska frågor. I samband med mötet fördes även en övergripande diskussion om alla institutionella frågor samt en första diskussion om försvarsfrågorna inom ramen för regeringskonferensen om det nya fördraget. Ordförandeskapets förslag om ett tillväxtinitiativ för att stimulera den europeiska ekonomin diskuterades. Initiativet innehöll främst investeringar i infrastruktur- projekt, så kallade transeuropeiska nätverk, som unionen prioriterat men som ännu inte genomförts. Stats- och regeringscheferna underströk emel- lertid, på bl.a. nordiskt-baltiskt initiativ, även vikten av investeringar i forskning och utveckling och humankapital för att öka tillväxten. Kommissionen inbjöds, tillsammans med Europeiska investeringsbanken och de relevanta rådsformationerna att upprätta en lista på investerings- projekt som snabbt kunde förverkligas inför beslut vid toppmötet . Vidare diskuterades hanteringen av det förslag till kemikalie- strategi som presenterats av kommissionen. På asyl- och migrations- området välkomnade stats- och regeringscheferna kommissionens avsikt Skr. 2003/04:60 att, som en uppföljning av toppmötet i , lägga fram förslag om att inrätta en byrå för att skapa en gemensam operativ mekanism för gränskontroll baserad på mellanstatliga principer. Ett förslag från ordförandeskapet om att koppla ett system med kvoter för legala invandrare till förhandlingar om återtagandeavtal med tredjeländer vann inte stöd. På det utrikespolitiska området välkomnades kommissionens initiativ "Ett utvidgat Nytt grannskap". Rådet och kommiss- ionen uppmanades att arbeta vidare med frågan, inklusive möjligheten av ett finansiellt instrument. gav den höge representanten och kommissionen i uppdrag att utarbeta en strategi för EU:s förbindelser med och lägga fram en lägesrapport senast . uttryckte en djup oro över den försämrade situationen i Mellan- östern och varnade de parter som motverkade dialog och förhandling i fredsprocessen att förbindelserna med EU skulle påverkas av ett sådant agerande. 2.5 Europeiska rådets möte i Diskussionerna inom ramen för regeringskonferensen präglade mötet. Oenighet kring framförallt frågan om den framtida röstviktningen hindrade en överenskommelse om ett nytt fördrag. I övrigt behandlades tillväxtinitiativet, vissa frågor på rättsområdet, asyl och migration, ut- vidgningen samt lokalisering av EU-myndigheter. Vidare antogs Europe- iska unionens nya säkerhetsstrategi samt rådets första fleråriga strate- giska arbetsprogram för perioden 20042006. enades om att välkomna rådets rapport om tillväxtinitiativet samt kommis- sionens lista på föreslagna projekt. Av dessa kan särskilt nämnas den s.k. nordiska triangeln och järnvägstunnlar i och . Stats- och regeringscheferna enades om en tillfälligt () förhöjd ge- menskapsfinansiering för infrastrukturprojekt, som uppfyller vissa strikta kriterier. Rådet uppmanades vidare att aktivt fortsätta arbetet på det asyl- och migrationspolitiska området (direktiven om asylgrund och asylförfar- ande) så att tidtabellen från kunde hållas. uppmanade vidare rådet att se till att byrån för gränskontroll blir operationell . Enighet fanns om att utvidgningen borde fortsätta enligt färdplanen. Även tidtabellen för bekräftades. konstaterade att en lösning av Cypernfrågan skulle gagna strävan efter EU-medlemskap. enades om att lokalisera ett antal EU-myndigheter i olika medlemsstater. tilldelades den nya smittskyddsmyndigheten. Myndighetens huvuduppdrag blir att identifiera, varna för samt förebygga smittsamma sjukdomar. Stats- och regeringscheferna enades på bl. a. svenskt initiativ, att ge rådet och kom- missionen i uppdrag att genomföra en översyn av EU:s relationer med . På förslag från uppmanades att respektera sina åtaganden under NPT och oåterkalleligen avveckla sitt kärnvapen- program. uttryckte även ett oreserverat stöd för sex- partssamtalen syftande till att finna fredliga lösningar på det spända läget på Koreahalvön, samt upprepade att samarbete med endast var möjligt om landet till fullo uppfyllde sina åtaganden när det gäller Efter franskt initiativ uppmanades rådet att se över EU:s Skr. 2003/04:60 vapenembargo mot . 3.1 De tio anslutningsländernas anpassning undertecknade de tio anslutningsländerna och de 15 dåvarande medlemsstaterna anslutningsfördraget vid en ceremoni i . Dagen därpå inträdde de tio anslutningsländerna i EU:s rådsarbete som aktiva observatörer. antog regeringens proposition (prop. 2003/04:25) om Europeiska unionens utvidgning . Därmed rati- ficerades formellt anslutningsfördraget av . Nio anslutningsländer höll folkomröstningar som i samtliga fall givit ett positivt utfall när det gäller ett framtida EU-medlemskap. På fattades beslut om medlemskap av det nationella parlamentet. Fortsatt övervakning av de tio ländernas reformframsteg bedrivs av kommissionen genom s.k. monitoring. En sista heltäckande rapportering om övervakningen avgavs i och med de översynsrapporter som present- erades . I dessa presenterades läget när det gäller anpass- ningen av nationell lagstiftning till per . Kommissionen konstaterade att de tio länderna hade uppnått en hög grad av EU-anpassning på flertalet områden till . På ett mindre antal områden bedömde kommissionen att länderna med befintlig planering inte skulle hinna uppfylla sina åtaganden före anslutningen . Dessa bristande punkter är totalt 39 till antalet och faller inom två större kategorier: hanteringen av EU:s finansi- ella medel samt den inre marknadens funktion. Brister påtalas när det gäller samtliga länder och de rör exempelvis administrativa rutiner, livsmedelssäkerhet och erkännande av yrkeskvalifikationer. Länderna ska inkomma med besked till kommissionen hur detta har hanterats. Förhandlingar fördes även mellan kommissionen och anslutnings- länderna om den lagstiftning som tillkommit efter utvidgningsförhand- lingarnas slutförande. Anslutningsländerna hade haft starka invändningar mot formerna för införandet av nya regler på jordbruksområdet under artiklarna 23 och 57 och motsatt sig att förhandlingsuppgörelsen från om en infasning även ska innefatta reformer av senare datum. En överenskommelse nåddes vid . Regeringen ställde sig bakom kommissionens sammantagna bedöm- ning att de tio kandidatländerna uppnått en hög grad av anpassning till och således stod väl rustade att inträda som fullvärdiga EU-medlemmar . framförde regeringen vikten av att upprätthålla kraven på fortsatta åtgärder fram till EU-inträdet. Efter EU-inträdet följs de nya ländernas genomförande av EU:s regel- Skr. 2003/04:60 verk upp inom respektive rådsformation på samma sätt som för övriga 3.2 Förhandlingarna med och När en överenskommelse nåtts mellan EU och ett kandidatland inom respektive verksamhetsområde, eller kapitel, har detta kunnat stängas provisoriskt. Att kapitlen stängs enbart provisoriskt beror på att förhand- lingsöverenskommelsen inte anses slutgiltig förrän alla kapitlen färdig- förhandlats. har förhandlingarna med resulterat i s.k. preliminär stängning av totalt fyra kapitel, dessa avser transport- politiken, energipolitiken, miljöpolitiken samt rättsliga och inrikes frågor. Förhandlingarna med ledde i sin tur till en preliminär stängning av totalt sju kapitel, när det gäller fri rörlighet för varor, personer och kapital, transportpolitiken, beskattning, kultur och audio- visuella frågor samt den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. I och med anslutningskonferenserna hade förhand- lingarna resulterat i preliminär stängning av 26 kapitel för och 22 kapitel för .