prop · GR031d10 · 2004-01-01 00:00:00 — Under de två och ett halvt åren som den nationella handlingsplanen gällt, har det gjorts betydande insatser för att påbörja genomtänkta och långsiktiga processer som kan leda till varaktiga resultat inom dessa områden genom att sektorsmyndigheter utsetts. Många statliga myndigheter och handikapporganisationer är inblandande i dessa processer. Viktiga steg har tagits och ett omfattande arbete med utredningar, kartläggningar, projekt, uppföljningar, utvärderingar, riktlinjer och program pågår. Regeringen avser att till redovisa i en särskild skrivelse hur arbetet med att genomföra handlingsplanen fortgår. har HO tagit emot 50 ärenden där en enskild person med funktionshinder anmäler någon för diskriminering eller missgynnande i arbetslivet med stöd av lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder. Av anmälarna är 30 personer män och 20 kvinnor. En knapp majoritet av de anmälda arbetsgivarna, 26 stycken, tillhör den offentliga sektorn. Med stöd av lagen har fyra förlikningar uppnåtts . Det innebär att funktionshindrade som upplevt sig diskrimi- nerade kompenserats av arbetsgivaren. I två fall har HO stämt arbetsgivare i Arbetsdomstolen. Det ena fallet är inte avslutat och i det andra fallet har man kommit till förlikning. har HO fått nio anmälningar där lagen om lika behandling i högskolan bedömts vara tillämplig. Av anmälarna är 4 män och 5 kvinnor. Det finns stora brister i stödet till brottsutsatta kvinnor med funktionshinder. Trots att socialtjänstlagen anger att kommunerna ska ge stöd till brottsoffer visar studien att de har dålig beredskap för att ta emot kvinnor med funktionshinder som utsatts för brott. Barn med funktionshinder är fortfarande relativt osynliga i samhället. Orsaker som nämner (Handikappomsorg 2002, lägesrapport) är bristande tillgänglighet, bristen på fritidshjälpmedel och problem med färdtjänst. konstaterar vidare att föräldrarna ofta själva tvingas initiera och samordna de insatser som finns att tillgå. (), redovisar i sin rapport Vem bryr sig, att barn och unga med funktionshinder är mindre nöjda med sin fritid, med boende och miljön och med sina kompisrelationer än barn och unga i genomsnitt. Barn med funktionshinder är också mindre nöjda med skolans miljö än barn i allmänhet. I rapporten Många syns inte men finns ändå konstaterar BO att barn med funktionshinder ofta blir utestängda från olika aktiviteter i skolan och . Insatser för jämlika levnadsvillkor Länsstyrelsernas tillsyn visar att det är svårt att rekrytera och behålla personal och uppdragstagare som t.ex. kontaktpersoner, att det är brist på bostäder för personer med funktionshinder samt att det brister i handläggning och rättssäkerhet hade 48 600 personer en eller flera insatser enligt LSS exklusive insatsen råd och stöd. Det är 1 500 fler jämfört med och en ökning . av alla insatser enligt LSS gavs till barn och ungdomar som var , gällde personer som var i åldrarna till och med samt gällde personer som var eller äldre. Av samtliga personer som hade insatser enligt LSS var drygt 27 000 män () 21 200 kvinnor (). Antalet insatser har ökat . Daglig verksamhet är den vanligaste insatsen. Efterfrågan på insatser enligt SoL och LSS är ganska . Cirka 2 700 personer hade insatser enligt LSS av kommunen på grund av psykiska funktionshinder. Det är ingen förändring jämfört med föregående år. Ej verkställda beslut och domar och länsstyrelserna har regeringens uppdrag att följa i vilken utsträckning kommuner och landsting inte verkställer domar och beslut enligt SoL och LSS. Antalet ej verkställda beslut enligt LSS ökade från ca 2 600 till ca 2 800 beslut mellan och . Ej verkställda beslut inom SoL har däremot minskat från ca 3000 till 2 500. Generellt var kvinnornas väntetider något längre än männens vad gäller insatser enligt SoL medan det inte förekom några större skillnader beträffande väntetiderna för LSS-insatser. Det fanns 2 460 avslagsbeslut trots bedömt behov enligt SoL. Det innebär en ökning med jämfört med en mätning . Antalet avslagsbeslut trots bedömt behov enligt LSS gällde knappt 180 personer. Orsaken till avslagsbesluten uppgavs vara bristen på särskilda boenden enligt SoL respektive bostäder med särskild service enligt LSS. Antalet domar avseende 9 § LSS som inte var verkställda ökade från 129 till 173 från till 2002. Dessa domar gällde i huvudsak bostad med särskild service för vuxna. Antalet domar avseende 6 f § SoL som inte verkställts ökade från 48 till 61 och gällde i samtliga fall utom ett särskilt boende. Ej verkställda beslut enligt LSS gällde främst insatsen kontaktperson men i hög grad även beslut om insatsen bostad med särskild service. Assistansreformen har inneburit ökad valfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet för många personer med omfattande funktionshinder. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 7.2 Kostnader för den statliga assistansersättningen samt antal personer och timmar Utvecklingen av antalet personer med assistansersättning har ökat sedan reformen infördes . Vidare har det genomsnittliga antalet beviljade timmar per person och vecka ökat kraftigt. Det är vanligast med assistansersättning bland äldre funktionshindrade, i åldersgruppen . I den åldersgruppen finns av alla assistansberättigade. Flest timmar beviljas för unga vuxna i åldrarna där det genomsnittliga timantalet är . Barn och ungdomar har det lägsta timantalet med . Fler män än kvinnor beviljas assistansersättning. Männen beviljas också fler timmar. Skillnaden är dock relativt liten och över tiden. Könsfördelningen är i stort sett jämn i den äldsta åldersgruppen, dvs. kvinnornas andel är större i denna grupp. I Resurser att leva som andra (RFV analyserar 2001:3) menar RFV att mot bakgrund av den rådande lagstiftningen och bakomliggande intentioner får det ses som en naturlig utveckling att kostnaderna för den statliga assistansersättningen har ökat. En ökad kännedom om och tillit till reformen gör att fler personer ansöker om assistansersättning. Det kan kopplas samman med den ökande medvetenheten om vad personlig assistans ger för möjligheter och vad den innebär för den personliga självständigheten. Genomströmningstiderna för assistansersättningen är fortfarande långa och skillnaderna mellan olika försäkringskassor är stora även om de har minskat. har den genomsnittliga genomströmningstiden ökat från 204 . mål är och skulle av ärendena klara den nivån. Målet har därmed inte uppnåtts. startades ett samarbetsprojekt mellan och försäkringskassorna som särskilt fokuserat på att avsluta de längst pågående ärendena om bl.a. assistansersättning. RFV har fattat beslut i de äldsta ären- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 dena vilket förklarar i stor utsträckning utvecklingen av genomströmningstiden och att målet inte uppnåtts. RFV har även startat ett samverkansprojekt med försäkringskassorna med syfte att hitta vägar att förkorta genomströmningstiderna genom att implementera effektiva gemensamma metoder hos handläggarna. Verksamhet med personligt ombud har god utbredning. hade medel till personliga ombud fördelats till 247 kommuner. Det motsvarar av landets alla kommuner. Verksamheten är fortfarande inne i en uppbyggnadsfas på grund av att merparten av de personliga ombuden kommit igång först . De personer med psykiska funktionshinder, som erbjudits personligt ombud, hör till den målgrupp som verksamheten riktar sig till, d.v.s. personer som har få insatser men stora behov. De största behoven är daglig sysselsättning, sociala kontakter, fysisk och psykisk hälsa. Vid utgången av 2002 fanns ca 100 verksamheter med sammanlagt ca 280 (av ca 300) ombud anställda och cirka 1 200 personer med psykiska funktionshinder var aktuella hos de ombud som inlett arbetet med personkontakter. Könsfördelningen var jämn bland dessa personer. /2003 beräknades ca 2 000 personer ha personligt ombud. När verksamheten fungerar optimalt bör 3 000 4 500 personer ha ombud. Tillgången till habilitering och rehabilitering för barn och ungdomar med funktionshinder. har haft regeringens uppdrag att kartlägga på vilket sätt landstingens barn- och ungdomshabilitering är tillgänglig för barn och ungdomar i olika åldrar med olika funktionshinder. Rapporten, Tillgång till habilitering och rehabilitering för barn och ungdomar med funktionshinder en kartläggning, som överlämnades till regeringen visar att många barn och ungdomar med funktionshinder får en bra habilitering och rehabilitering. Men de brister som tidigare studier visat avseende tillgången till habilitering/rehabilitering mellan olika delar av landet och mellan olika grupper av funktionshinder samt brister i samverkan mellan olika verksamheter, t.ex. skolan kvarstår. anser att arbetet med att utveckla habilitering och rehabilitering måste ges ökad tyngd hos sjukvårdshuvudmännen och att hälso- och sjukvårdslagens intentioner och prioriteringsbeslut bör sätta tydliga spår i sjukvårdshuvudmännens verksamheter. Den lagstiftning som finns bedöms som tillräcklig under förutsättning att den tillämpas. anser att landstingen bör genomföra återkommande kartläggningar av vilka barn och ungdomar med funktionshinder som finns, deras åldersfördelning och vilka behov av habilitering/rehabilitering de har. Landstingen bör ge tydliga uppdrag om vilka grupper av funktionshindrade barn och ungdomar som olika verksamheter är ansvariga för och denna ansvarsfördelning bör redovisas i en särskild organisationsplan. Det utvecklingsarbete som pågår när det gäller individuell habiliterings/rehabiliteringsplan behöver lyftas fram och förstärkas. Jämfört med många andra utbildningsformer har folkhögskolan en hög andel studerande med funktionshinder. Sisus betalade särskilt utbildningsstöd dvs. assistans till deltagare med funktionshinder till 52 av landets folkhögskolor . Kostnaden för särskilt utbildningsstöd/assistans vid folkhögskola uppgick till nästan jämfört med för . Antalet deltagarveckor med assistans har sjunkit med vilket förmodligen är en effekt av att 3 000 platser inom dragits in. Antalet studenter vid universitet och högskolor med särskilt utbildningsstöd var 2002 jämfört med 2001. En orsak till minskningen kan vara att alltfler studenter antas ha sina personliga assistenter enligt LSS och i högskolan. Kostnaderna uppgick till 2002 jämfört med 2001. Kostnaderna har minskat . Den främsta orsaken är det nya ansökningsförfarandet som bl.a. innebär en kortare redovisningsperiod (10 månader). Statsbidraget till särskilt utbildningsstöd m.m. finansierar också de omvårdnadsinsatser som behövs i samband med undervisning vid riksgymnasium för svårt rörelsehindrade elever och boende i elevhem. har det utbetalade statsbidraget till riksgymnasieverksamheten minskat med , från 2001 till 2002. Anledningen till kostnadsminskningen är att det nya betal- ningssystem som infördes nu gäller fullt ut. Det nya systemet innebär att hemkommuner och hemlandsting står för en tredjedel av kostnaden för boende och omvårdnad i boendet respektive habilitering inom riksgymnasieverksamheten. Riksgymnasier för svårt rörelsehindrade ungdomar finns i , , och . har beviljat bilstöd till cirka 1 800 personer. Av dessa var andelen män och andelen kvinnor , vilket är i det närmaste oförändrat jämfört med föregående år. har följt upp effekterna av den nya förordningen (2001:638) om statsbidrag till utrustning för elektronisk kommunikation som trädde ikraft . Enligt den nya förordningen betalar ut statsbidraget i början av varje kvartal till landsting eller kommunalförbund som förskriver sådan utrustning. bedömning är att de många nya initiativ till utveckling av verksamheten som tagits av de flesta landsting ger en bild av att landstingen tar sitt ansvar för dessa grupper av funktionshindrade personer och att samtliga landsting kommer att fortsätta att vidareutveckla verksamheten. anser dock att det är särskilt viktigt att följa de landsting som inte genomfört eller planerat utvecklingsinsatser. Enligt rapporten är det först vid anslagsfördelningen som effekten för brukarna går att bedöma. Regeringen avser därför att lämna ett nytt uppdrag till att följa upp landstingens verksamheter för utskrivning av elektronisk kommunikation samt effekterna för brukarna av de nya reglerna. När det gäller stöd och service samt insatser för delaktighet och jämlikhet vilar ett stort ansvar dels på huvudmännen och dels på sektorsmyndigheterna att se till att målen i handikappolitiken förverkligas. Regeringen gör bedömningen att de sammantagna statliga insatserna givit positiva effekter. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen har, som nämnts i tidigare avsnitt, i skrivelsen (2002/03:25) till redovisat genomförandet av handikappolitiken. I skrivelsen konstaterar regeringen att mycket har gjorts men att det återstår en hel del att göra innan målsättningar om full delaktighet, jämlikhet och alla människors lika värde uppnåtts. Med den nationella handlingsplanen har den svenska handikappolitiken definitivt genomgått ett perspektivskifte, från ett i huvudsak vård- och omsorgsperspektiv till ett medborgarperspektiv. Ett av de stora återstående hindren för att nå målet om full delaktighet är bristen på tillgänglighet i vårt samhälle. Samhället är inte tillgängligt för alla, personer med funktionshinder diskrimineras i olika sammanhang och behandlas inte alltid som alla andra med lika rättigheter och skyldigheter. Därför måste politiken förändras och bli mer åtgärdsinriktad. Skyddet mot diskriminering måste stärkas och jämlikhetsperspektivet beaktas i kommande åtgärder. Arbetet med jämställdhet har på många sätt trängts undan av jämlikhetsarbetet där jämlikhet mellan funktionshindrade och övriga i befolkningen varit det primära. Könsdiskrimineringen har inte blivit synlig därför att diskrimineringen på grund av funktionshinder har varit mer iögonfallande. Den samlade kunskapen om konsekvenserna av funktionshindrade kvinnors respektive mäns olika roller och livsvillkor måste öka. Jämställdhetsarbetet måste genomsyra det fortsatta arbetet med att genomföra den nationella handlingsplanen för handikappolitiken för att höja kvaliteten i de insatser som görs. I regeringens jämställdhetsskrivelse till (skr. 2002/03:140) konstateras att statistiken har förbättras när det gäller könsuppdelning men den kan utvecklas ytterligare. Regeringen har genom regleringsbrev och särskilda uppdrag gett flera myndigheter i uppdrag att följa upp, analysera och redovisa könsskillnader i insatser inom sina respektive ansvarsområden för personer med funktionshinder. Detta kommer att öka kunskapen om orsakerna till de skillnader i levnadsvillkor som finns mellan kvinnor och män med funktionshinder och peka på vilka åtgärder som behövs för att minska dessa skillnader. och har båda beskrivit hur osynliga barn och unga med funktionshinder är. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 konstaterar att föräldrarna ofta själva tvingas initiera och samordna de insatser som finns att tillgå. Regeringen anser att det är viktigt att en samordnad planering genomförs och dokumenteras i en individuell plan. Av planen skall det tydligt framgå vem som är ansvarig för olika insatser respektive samordningen. har på regeringens initiativ tagit fram en handbok som på ett lättillgängligt sätt sammanfattar den service och de insatser som finns för barn och ungdomar med funktionshinder och deras anhöriga. Det är enligt regeringens mening angeläget att fortsättningsvis följa situationen för barn med funktionshinder. har därför i uppdrag att särskilt belysa tillståndet och utvecklingen vad gäller stöd och service till barn med funktionshinder och deras anhöriga. Uppdraget skall redovisas i en rapport i anslutning till årsredovisningen . skall också, tillsammans med kartlägga barns rätt till personlig assistans och assistansersättning. Kartläggningen skall redovisas . I och med proposition 1999/2000:79 Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken ges politiken en ny inriktning där det bl.a. fastslås att handikappolitiken är tvärsektoriell. Varje samhällssektor har ansvar för att genomföra de mål och uppgifter som ligger inom deras ansvarsområde. Ett antal statliga myndigheter har av regeringen fått ett särskilt sektorsansvar. Därutöver krävs ett effektivt stöd till såväl statliga och kommunala myndigheter som andra aktörer på det handikappolitiska området. Denna rådgivande och pådrivande funktion är splittrad. För vissa uppgifter kan även gränsdragningen vara otydlig inom ansvarsområdet. En särskild utredare har fått regeringens uppdrag att se över organisationen för samordningen av arbetet inom det handikappolitiska området i syfte att få en effektiv samlad statlig organisation, som kan stödja regeringens styrning av den framtida handikappolitiken. I första hand berörs Sisus, och . Uppdraget skall redovisas . Insatser för jämlika levnadsvillkor Antalet personer som beviljas insatser enligt LSS och SoL ökar. hade 48 600 personer en eller flera insatser från kommuner enligt LSS (i antalet ingår inte personer som enbart har beslut om assistansersättning enligt lagen om assistansersättning eller de som enbart har insatsen råd och stöd.) Antalet ökade jämfört med året innan. Av samtliga personer som hade insatser enligt LSS var män och kvinnor. Daglig verksamhet är den vanligaste insatsen. Cirka 2 700 personer hade insatser enligt LSS av kommunen på grund av psykiska funktionshinder. Det är ingen förändring jämfört med föregående år men fler jämfört . Personer med psykiska funktionshinder har haft särskilt begränsade möjligheter till delaktighet och inflytande i samhället. De har också upplevt svårigheter att få del av insatser enligt LSS. Medel för personliga ombud avsattes för att öka psykiskt funktionshindrades inflytande över sitt liv och möjligheten att få del av det stöd som finns eftersom erfarenheterna från tidigare försöksverksamhet var goda. Insatsen kan medföra liknande fördelar för personer med psykiska funktionshinder som personlig assistans har inneburit för personer med andra funktionshinder. har i ett tillkännagivande uttalat att det behövs en bred översyn av den statliga assistansersättningen (bet. 2002/03SoU19). Regeringen har för avsikt att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att se över lagen (1993:389) om assistansersättning. Översynen skall bl.a. avse hur lagen fungerat i praktiken, även innefattande bemötandefrågor, personalförsörjningen, hur den långsiktiga finansieringen kan se ut samt analysera utgiftsutvecklingen. I syfte att intensifiera arbetet för att komma tillrätta med problemet med kommuner som inte verkställer egna gynnande beslut om olika insatser enligt SoL och LSS beslutade regeringen om direktiv till en utredning (dir. 2003:93). Utredaren skall göra en bred analys av problemet och föreslå åtgärder som kan bidra till en förbättrad rättssäkerhet för den enskilde. Uppdraget skall redovisas . Svårigheter att rekrytera och behålla personal och uppdragstagare som t.ex. ledsagare och kontaktpersoner kan vara ett av skälen till att domar och beslut inte verkställs. Regeringen har givit tio berörda myndigheter i uppdrag att i samråd utarbeta en gemensam plan för kompetensförsörjning av personal inom kommunernas vård och omsorg om äldre och funktionshindrade personer. skall en analys redovisas av förutsättningarna för kompetensförsörjningen inom vården och omsorgen om äldre och funktionshindrade personer sett utifrån olika myndighetsperspektiv. Den slutliga planen skall redovisas . Regeringen har även med anledning av detta uppdragit till och SoS att analysera skäl och orsaker till att äldre och funktionshindrade i vissa fall inte erbjuds en plats inom de särskilda boendeformerna trots att de har ett konstaterat behov. Myndigheterna ska redovisa åtgärder som kan bidra till att öka tillgången på särskilda boendeformer. Kommunikation är grundläggande för delaktighet. Regeringen anser därför att det är angeläget att teckenspråkets ställning ses över. Regeringen avser ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av rätten och möjligheterna att använda teckenspråket, liksom dövas och hörselskadades tillgång till samhällets utbud av kultur och litteratur och vid behov lämna förslag till åtgärder. En annan förutsättning för att kunna delta självständigt i samhällslivet och bestämma över sin vardag, för den som har ett funktionshinder, kan vara hjälpmedel. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som skall analysera vissa frågor på hjälpmedelsområdet och vid behov lämna förslag till åtgärder (dir. 2002:22). Analysen skall bl.a. avse hjälpmedelsförsörjningen för förskoleverksamhet samt utbildning för barn, ungdomar och vuxna. De förändrade förutsättningarna på hjälpmedelsområdet genom utvecklingen inom informations- och kommunikationsteknologin skall också utredas liksom avgiftssystemet för hjälpmedel och gränsdragningen vad gäller ansvaret för individuella hjälpmedel för personer med personlig assistans respektive arbetshjälpmedel för assistenterna. Utredaren har dessutom fått i tilläggsuppdrag att se över systemet för arbetshjälpmedel. skall prioritera äldre med funktionshinder, kognitiva funktionshinder samt nytto- och kostnadsanalyser. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 LSS har stor betydelse för att personer med funktionshinder skall få stöd av hög kvalitet. I syfte att uppnå detta har därför den särskilda utredaren för hjälpmedelsfrågor i uppgift att förtydliga vissa insatser enligt LSS. I uppdraget ovan ingår regleringen av insatsen rådgivning och annat personligt stöd, tillämpningen av 23 § LSS samt kommunernas hälso- och sjukvårdsansvar för personer som bor i bostad med särskild service enligt 9 § 8 och 9 LSS. Utredaren skall redovisa sitt arbete . Syftet med bilstöd är att lämna bidrag till funktionshindrade personer och föräldrar med funktionshindrade barn för anskaffning och anpassning av motorfordon m. m. Stödet utgör en viktig möjlighet för många personer med funktionshinder att bli delaktiga i samhället. Regeringen tillför ytterligare medel till anslaget. Regeringen skall besluta om direktiv till en utredning för att se över stödet i ett bredare sammanhang och lämna förslag till att effektivisera och förbättra tillämpningen av stödet. Handikapporganisationerna fyller en central funktion bland folkrörelserna i genom att följa och rapportera om livsvillkoren för funktionshindrade. Organisationerna bidrar också genom sitt intressepolitiska arbete med att förverkliga de politiska målen för handikappolitiken. I samband med att den nya förordningen om statsbidrag till handikapporganisationer trädde ikraft fick ett fåtal handikapporganisationer minskade bidrag. För att begränsa de negativa effekterna av de minskade bidragen tillfördes anslaget . Regeringen anser att dessa negativa effekter bör begränsas ytterligare och tillför därför detta år. Enligt regeringens bedömning behövs ytterligare fokus på och insatser för kvinnor som är dubbelt utsatta, bland andra kvinnor med funktionshinder . Den utredning som skall göras med anledning av Kvinnofridsreformen kommer enligt regeringens bedömning utgöra ett viktigt underlag för fortsatta överväganden om åtgärder för kvinnor som utsatts för våld. Regeringen beslutade om ekonomiskt stöd till ett projekt inom handikapprörelsen för att öka kunskapen och medvetenheten om våld mot kvinnor och män med funktionshinder. avsätter regeringen ytterligare till kvinno- och mansjourernas verksamhet (se avsnitt 9 Socialtjänstpolitik). 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende myndigheternas verksamhetsområden. Tabell 7.3 Anslagsutveckling 16:1 Personligt ombud Bidraget är avsett för att utveckla verksamhet med personliga ombud för personer med psykiska funktionshinder. De personliga ombuden skall bl.a. företräda den enskilde i olika situationer, ge råd och stöd samt stärka den enskildes egen initiativförmåga. Verksamheten skall grundas på ett kommunalt ansvar och huvudmannaskap men olika verksamhetsformer kan prövas beträffande det praktiska utförandet.