prop · GR03101 · 2004-04-16 00:00:00 — Enligt redovisningen på statsbudgeten minskade dock skatteinkomsterna , och enligt resultaträkningen minskade skatterna . Skillnaden mellan förändrings- takterna förklaras av att bokföringsprinciper och avgränsningar är olika för de berörda redo- visningarna Den negativa utvecklingen av statsbudgetens utfall och resultaträkningen förklaras av att det i huvudsak är de skatter som löpande debiteras som redovisas. Redovisningen innebär att resultatet påverkas av skatter avseende flera inkomstår. Både statsbudgeten och resultat- räkningen är därför beroende av när i tiden skatterna debiteras. då en stor andel av den slutliga skatten tas ut som preliminärskatt medför således höga inkomster. Ett annat år då preliminärskatteandelen är liten blir på mot- svarande sätt inkomsterna lägre. I den periodiserade redovisningen hänförs skatterna till det år de avser, vilket innebär att redovisningen inte påverkas av när i tiden skatten debiteras. Principen innebär dock att uppgifterna bygger på prognoser. För de skatter som fastställs i den årliga inkomsttaxeringen används i redovisningen prognoser i stället för utfall. Jämfört med budgetpropositionen för 20032 beräknas de periodiserade skatterna bli lägre. Utfallet för skatt- erna i statsbudgeten blev 2 Med budgetpropositionen avses budgetpropositionen efter förändringar i FiU. Det gäller generellt i texten där det hänvisas till lägre än beräknat. Det låga utfallet avseende de periodiserade skatterna förklaras framförallt av att skatterna för blev betydligt lägre än väntat. Revideringen omfattade bl.a. en skattebasjustering som påverkar skatterna och framåt. Den enskilt största utfallskorri- geringen avser bolagsskatter om -. Även utvecklingstakterna har reviderats ned, framför allt avseende de löne- baserade skatterna. I tabell 5.6 redovisas statens skatteintäkter respektive skatteinkomster enligt de olika redovisningsalternativen samt vad som definitionsmässigt skiljer alternativen åt. För statsbudgetens inkomster och statens och offentliga sektorns periodiserade skatter finns även redovisat avvikelserna mot beräkningen till budgetpropositionen . Tabell 5.6 Offentliga sektorns och statens periodiserade skatter samt statsbudgetens inkomster + Skatt på arbete + Skatt på kapital + Skatt på konsumtion, inkl. staten Periodiserad skatt, off. Periodiserad skatt, staten + Bidrag som utbetalas från Återläggning av skatter och Skatter som inte ingår i + Avgifter som redovisas som skatter Skatter m.m. i resultaträkningen Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . beräknas skatt på arbete ut- göra av de totala skatteintäkterna. beräknas skatteintäkterna öka med , eller med 4,7 pro- cent, till . Tabell 5.7 Skatt på arbete -0,4 -1,4 -59,4 -56,9 -0,3 -0,1 -0,6 -7,0 -1,3 -1,9 -7,6 -0,3 -8,1 -8,4 -0,2 -1,4 -1,5 -7,4 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Gemensamt för merparten av de skatter som ingår i skatt på arbete är att de (i frånvaro av regeländringar) följer utvecklingen av utbetalda ersättningar. Skattskyldigheten skiljer sig åt mel- lan olika skatter, varför skatt på arbete brukar delas upp i direkta och indirekta skatter. Löner och andra ersättningar för arbete är underlag både för direkta och indirekta skatter medan transfereringsinkomster, såsom sjuk- och föräl- drapenning, arbetslöshetsersättning och pen- sioner endast är underlag för direkt beskattning. Tabell 5.8 Utveckling av underlag för skatt på arbete 2003 -1,7 -1,5 Anm.: Lönesummans utvecklingstakt avser skatteunderlagets lönesumma, vilket ej nödvändigtvis överensstämmer med lönesumman definierad enligt national- räkenskaperna. I tabell 5.8 redovisas utvecklingstakten samt förändringen jämfört med budgetpropositionen avseende några av de beloppsmässigt största skatteunderlagen. Det preliminära utfallet för lönesumman 2003 blev lägre än vad som antogs i beräkningen till budgetpropositionen . Nedgången förklaras av en svagare arbetsmark- nad och framförallt av att antalet arbetade timmar blev betydligt lägre än prognoserat. Sjuk- och föräldrapenning blev något högre medan arbetslöshetsersättningarna blev högre. I budgetpropositionen antogs att arbetslösheten inkl. personer i åtgärder skulle uppgå till av arbetskraften . Utvecklingen på arbetsmarknaden blev emeller- tid betydligt sämre, vilket medförde att antalet arbetslösa (inkl. åtgärder) blev 0,9 procent- enheter högre. Pensionerna utvecklades i stort sett i enlighet med prognosen till budgetpro- positionen . Utfallen på skatt på arbete för inkomståren 2001 och 2002 blev 3 respektive högre jämfört med prognosen i budget- propositionen , vilket till stor del för- av att de direkta skatterna utvecklades starkare än beräknat. beräknas skatt på arbete bli lägre, vilket huvudsakligen förklaras av att de indirekta skatt- erna har reviderats ned. De direkta skatterna beräknas uppgå till , vilket är en ökning med eller jämfört med . De består till av kommunskatter och utgör av skatt på arbete. blev utfallet för de direkta skatterna högre jämfört med prog- nosen i budgetpropositionen. beräknas dock skatterna bli lägre. beräknas intäkterna uppgå till , vilket är en minskning med jämfört med . Minsk- ningen förklaras till stor del av förändrad inkomstfördelning och lägre inkomstnivåer. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen låg utfallet i linje med prognosen. Revideringen är en följd av att lönesumman har justerats ned. För beräknas kommunskat- terna uppgå till , en ökning med eller med . Ökningen förklaras förutom av den underliggande löneökningen även av pensions- omläggningen3 och högre kommunala utdebite- ringar. Utfallet blev högre jämfört med beräkningen till budgetpro- positionen, vilket huvudsakligen förklaras av att utbetalda pensioner ökade något mer än väntat. beräknas de kommunala skatterna bli högre än vad som progno- serades till budgetpropositionen. Då antogs att den kommunala medelutdebiteringen skulle öka . Den faktiska ökningen blev istället , vilket mot- svarade totalt . Intäkterna av den höjda utdebiteringen motverkas dock av den nedreviderade lönesummeökningen. Jämfört med 2002 minskar reduktionerna med . Minskningen förklaras till största delen av att skattereduktio- nen för låg- och medelinkomsttagare omvand- lades till ett högre grundavdrag. Utfallet låg i linje med prognosen. De indirekta skatterna utgör av skatt på arbete och beräknas 2003 uppgå till . Det motsvarar en ökning med eller jämfört med föregående inkomstår. Till skillnad från de direkta skatterna där mer- parten av intäkterna överförs till kommunerna tillfaller de indirekta skatterna huvudsakligen staten och ålderspensionssystemet. rekta skatterna svarar arbetsgivaravgifter för . beräknas arbetsgivar- avgifterna öka med , eller . Jämfört med budgetpropositionen blev utfallet lägre inkomst- . har prognosen justerats ned med , vilket i huvudsak för- av det svagare utfallet för lönesummans utveckling. Utvecklingstakten för den särskilda löneskatten på översteg prognosen i budgetpropositionen , vilket medförde att utfallet blev högre än beräknat. Då utvecklingstakten var fortsatt hög , strax , ökade skill- naden mellan utfall och prognos till . Den kraftiga utvecklingen för- bland annat av nya tjänstepensionsavtal med en högre andel avgiftsbestämd pension än för tidigare avtal. bedöms utvecklingen ha stabiliserats. Skatt på kapital delas upp i skatt på avkastning och vinster samt skatt på egendom. Över tiden utvecklas skatt på avkastning och vinster mycket ojämnt, varför stora avvikelser kan förekomma mellan två på varandra följande år. Ett undantag är avkastningsskatten som beräknas på en schablonmässigt fastställd avkastning. Skatt på egendom, där skattebasen baseras på värdet av tillgången, utvecklas i likhet med avkastnings- skatten förhållandevis jämnt. 3 slopades det särskilda grundavdraget som garanti- pensionen höjdes. Omläggningen var i stort sett neutral för den enskilde pensionären men beräknas ha ökat skatteintäkterna med och statsbudgetens utgifter med . I tabell 5.9 redovisas de periodiserade skatterna , samt skillnader jämfört med prognosen till budgetpropositionen . Skatt på kapital beräknas öka med till 2003. Jämfört med prog- nosen till budgetpropositionen förväntas dock utfallet bli lägre, främst till följd av det låga utfallet på bolagsvinsterna . Tabell 5.9 Skatt på kapital -1,2 -17,1 -20,2 Skatt på kapital, -5,4 -3,1 -2,2 -11,5 -15,4 -0,1 -0,2 -1,8 -0,2 -0,1 -0,8 -0,9 -1,2 -0,9 -0,4 -1,3 -17,9 -21,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Redovisningen av avkastningsskatten beaktar även utländska tillgångar som fysiska personer tar upp i inkomstdeklarationen. Skatt på avkastning och vinster Hushållens skatt på kapital utgörs av nettot av skatt på inkomsträntor, utdelningar och kapital- vinster samt skattereduktion för utgiftsräntor m.m. Skatteintäkterna minskade med jämfört med , främst på grund av att kapitalvinsterna minskade . Den stora nedgången föranledde ett lägre utfall än vad som prognoserades i budgetpropositionen. beräknas skatterna öka med 2,8 till , framförallt beroende på förväntat högre kapitalvinster. Prognosjusteringen , i förhållande till budgetpropositionen, är till stora delar hänförlig till utvecklingen på aktiemark- naderna . Prognosen på bolagens inkomstskatt är , vilket är en uppgång jämfört med utfallet på , men lägre än prognosen till budgetpropositionen . Orsaken till den kraftiga prognosjusteringen är framförallt nedgången av skatten med , vilken påver- kar prognosen och framåt. Prognosen återspeglar även den återhämtning som bolagen redovisat i boksluten . Utfallen på avkastningsskatten låg i linje med den prognos som redo- visades i budgetpropositionen . Progno- sen har reviderats ned med jämfört med prognosen till budgetpro- positionen, av vilka är hän- förliga till juridiska personer. En förklaring till nedjusteringen är den generellt sett lägre värde- ringen av aktier vid ingången av 2003 jämfört med samma tidpunkt 2002. minskade förmögenhetsskatteintäkter- na till , dels till följd av att fribeloppen höjdes till för ensamstående och till för sam- beskattade par, dels till följd av lägre värdering av tillgångar på aktiemarknaderna. förväntas förmögenhetsskatten öka till , vilket förklaras av stigande tillgångspriser på aktier . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen förväntas intäkterna bli lägre. 5.2.5Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror uppgick till , av vilka utgjordes av mervärdesskatt och av punkt- skatter, tullmedel, m.m. Konsumtionen följde i stort den utveckling som antogs i beräkningen till budgetpropositionen . Emellertid avvek fördelningen mellan energi- och koldioxidskatt från prognosen. Tabell 5.10 Skatt på konsumtion och insatsvaror -2,9 -0,5 -0,2 -0,1 -0,2 Anm.: I övriga skatter på energi och miljö inkluderas svavelskatt, skatt på el från kärnkraft, avfallsskatt, skatt på gödsel- och bekämpningsmedel, m. fl. Beloppen är avrundade och summerar därför . Intäkterna från mervärdesskatt 2002 och 2003 överensstämde väl med beräkningen till budget- propositionen . Mervärdesskatten påverkas främst av hus- hållens konsumtionsutgifter men även av statens och kommunsektorns förbrukning och inves- teringar. I diagram 5.2 åskådliggörs mervärdes- skatten uppdelad efter användning 2003. Diagram 5.2 Mervärdesskatt uppdelad efter användning 2003 I diagrammet ingår även mervärdesskatt på investeringar och förbrukning i de företag som har undantag från skatteplikt, vilken implicit belastar de tre användningsområdena. Andelarna mellan statens och kommunernas mervärdes- skatt i icke skattepliktig verksamhet respektive hushållens mervärdesskatt på privat konsumtion har i det närmaste varit oförändrade . Staten och kommunerna bedriver även skattepliktig verksamhet men denna beläggs, liksom privat näringsverksamhet, med utgående moms vilken i slutändan påverkar hushållens konsumtion. De totala intäkterna från punktskatter uppgick till 2003, vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen förklaras främst av att intäkterna från koldioxidskatt ökade. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen blev utfallet högre. Det förklaras främst av att in- täkterna från alkoholskatt och koldioxidskatt blev högre än prognoserat, medan energiskatte- intäkterna blev lägre. minskade intäkterna från alkohol- skatt med till Det är främst de lägre intäkterna från skatt på sprit som förklarar minskningen. De totala intäkterna blev högre än prognoserat i budgetpropositionen . Anledningen är att privatinförseln inte fick så stora effekter på den inhemska försäljningen som förväntat. Trots att införseln ökade kraftigt så minskade inte den inhemska försäljningen i motsvarande mån. System- bolagets försäljning av sprit minskade dock, medan försäljningen av vin och öl ökade något. Det medförde att den totala registrerade alkoholkonsumtionen4 ökade med 2003. Systembolagets andel av den regis- trerade konsumtionen av sprit minskade dock från . Privatinförselns andel ökade från . Övergången från svenskt till utländskt beskattad alkohol fortsatte således. 4 Med registrerad alkoholkonsumtion avses här Systembolagets försäljning, restaurangförsäljning samt privatinförsel. Diagram 5.3 Privatinförsel av sprit 20002003 Tusen liter 38,5-procentig sprit Källa: SoRAD, . Diagram 5.3 åskådliggör privatinförseln av sprit under 20002003. 5 inträffade ett trendbrott och införseln har etablerat sig på en nivå högre än genomsnittet de föregående tre åren. Totalt uppgick införseln till 2003, vilket är ökning jämfört med . Trots att Systembolagets försäljning av öl och vin ökade något så minskade in- täkterna från samtliga produktslag bortsett från mellanklassprodukter, vilket beror på att intäk- terna från restaurangförsäljning minskade. Av de totala intäkterna från alkoholskatt minskade intäkterna från sprit mest, jäm- fört med 2002. uppgick energiskatteintäkterna till , vilket är en minskning med jämfört med . Intäkterna från koldioxidskatt ökade däremot med till 2003. En orsak till att koldioxidskatten ökade men inte energiskatten är att industrins energiförbrukning steg. Eftersom industrin t.o.m. är undantagen från energiskatt så kommer en ökad energiförbrukning inom den sektorn att gene- rera ökade intäkter enbart från koldioxidskatt. Intäkterna från energiskatt blev lägre 2003 än beräkningen till budget- propositionen. Det var främst energiskatt på bensin som blev lägre än prognoserat. Kol- dioxidskatten blev högre än 5 De införda kvantiteterna avser motsvarande 38,5-procentig sprit. vad som antogs i budgetpropositionen. Skatt på olja stod för merparten av skillnaden. I tabell 5.11 redovisas intäkterna per energi- slag. Tabell 5.11 Fördelning av energi- och koldioxidskatt -2,9 -0,1 -1,7 -1,0 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Utvecklingen mot större andel koldioxidskatt på bekostnad av energiskatt inom gruppen energi- och koldioxidskatt fortsatte . Tabell 5.12 redovisar utfallet för statsbudgetens inkomster , samt skill- naden mellan utfallet och den beräk- ningen som gjordes till statsbudgeten . Därutöver ges en periodiserad redovisning av en- skilda inkomsttitlar från och med inkomst- huvudgruppen 1100 Skatt på inkomst Skatt på varor och tjänster. Fysiska personers inkomstskatt minskade med medan de i periodiserade termer beräknas öka med . Jämfört med stats- budgeten blev utfallet lägre medan utfallet för de periodiserade skatterna på inkomsttiteln beräknas bli lägre. Juridiska personers inkomstskatt minskade med meden de i periodiserade termer beräknas öka med . Jämfört med stats- budgeten blev utfallet lägre medan utfallet för de periodiserade skatterna på inkomsttiteln beräknas bli lägre. Socialavgifter och löneskatter ökade med medan de i periodiserade termer beräknas öka med . Skillnaden förklaras av att den särskilda löneskatten omförs med eftersläpnng. Jämfört med statsbudgeten blev utfallet lägre. Skatt på egendom minskade med medan de i periodiserade termer ökade med . Skillnaden förklaras av att både fastig- hetsskatt och förmögenhetsskatt redovisas med eftersläpning på statsbudgeten. Skatt på varor och tjänster ökade med medan de i periodiserade termer ökade med . Jämfört med statsbudgeten blev utfallet lägre. Inkomsthuvudgruppen 1500 Utjämningsavgift och kompensation för mervärdesskatt minskade med . Minskningen förklaras av att kommuner och landsting kompenseras för mervärdesskatt på budgetens inkomstsida. Jäm- fört med beräkningen till budgetpropositionen blev utfallet högre. Avvikelsen beror på att utjämningsavgiften blev högre medan moms- kompensationen blev lägre. Skillnaden mellan inbetalda och debiterade skatter redovisas på inkomsthuvudgruppen 1600 Betalningsdifferenser. min- skade betalningsdifferensen med . Jämfört med statsbudgeten blev utfallet lägre. Inkomsthuvudgruppen 1700 Nedsättningar av skatter innehåller nedsättningar avseende anställ- ningsstöd, bredbandsinstallation och sysselsätt- ningsstöd till kommuner och landsting, samt stöd till sjöfart. ökade nedsättningarna med till . Anställningsstödet och sjö- fartsstödet uppgick tillsammans till , och sysselsättningsstödet uppgick till . Jämfört med statsbudgeten blev utfallet högre, vilket i huvudsak förklaras av att sysselsättningsstödet till kommuner och lands- ting blev högre än beräknat. Tabell 5.12 Statens periodiserade skatter och statsbudgetens inkomster Periodiserade skatter, inkomstår Statsbudgetens inkomster, budgetår -29,0 -30,2 -19,7 -14,7 -17,2 -38,1 -15,3 -15,9 -1,0 Skatt på fast egendom -0,4 Övrig skatt på egendom Skatt på varor och tjänster 273,7,6 -2,0 -2,1 -0,5 Skatt på import m.m. -0,3 -0,4 Utjämningsavgift och komp. -1,8 -19,7 -4,2 -4,4 -1,6 -5,4 -8,6 -1,9 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens aktier Inkomster av försåld egendom -15,0 Övriga inkomster av försåld egendom -15,0 Bidrag från EU m.m. -39,6 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . 5.2.7Förklaring till redovisningen av fysiska och juridiska personers inkomstskatt Skatteinkomsterna som de redovisas i statsbud- geten skiljer sig från statens periodiserade skatter. Skillnaden består i att de totala skattein- komsterna på statsbudgeten avser betalningar av skatter som är hänförliga till flera olika inkomst- år medan den periodiserade redovisningen avser debiterade skatter som är hänförliga till ett specifikt inkomstår. Avvikelsen i redovisningen mellan de två metoderna är störst för de skatter som fastställs vid den årliga inkomsttaxeringen, dvs. för de skatter som redovisas inom direkta skatter på arbete och inom skatt på avkastning och vinster. I statsbudgeten redovisas dessa till stor del på titlarna fysiska personers inkomst- skatt samt juridiska personers inkomstskatt, men även på socialavgifter och löneskatter samt skatt på egendom. De årligt fastställda skatterna utgör hälften av de totala skatterna och av statsbud- getens skatter. Betalningarna under ett visst år kan omfatta skatter avseende tre olika inkomst- år, vilket i princip omöjliggör en fullständig ana- lys av statsbudgetens utfall för dessa skatter. Den huvudsakliga analysen av dessa skatter görs därför utifrån utvecklingen av de periodiserade skatterna. Utfallet på inkomsttiteln in- komstskatt för blev -, vilket är lägre jäm- fört med beräkningen till statsbudgeten . Tabell 5.13 visar hur nettot på inkomst- titeln kan beräknas med information om skatter avseende tre inkomstår. Tabell 5.13 Inkomsttiteln inkomstskatt prel. F-skatt och SA-skatt -0,2 -0,8 -1,0 -0,1 -0,9 -1,0 -0,0 -0,0 -0,3 Omföringar till andra titlar -39,9 -49,3 -38,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . SINK betecknar särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. De preliminärskatter som debiterades under avser huvudsakligen inkomst- , med undantag för debiteringarna som avser inkomster intjänade . Preliminära skatter regleras mot den slutligt debiterade skatten via tre skilda flöden som var och en avser ett inkomstår. Underuttaget (debiterad slutlig skatt minus preliminär skatt) är den största posten och avser , men bokfördes först året efter i samband med att taxeringen var klar. Omprövningar och anstånd som fastställdes avser i prak- tiken äldre år. Omprövningar och anstånd som fastställs under budgetåret har i enlighet med nationalräkenskapernas redo- visningsprinciper bokförts på inkomståret innan budgetåret. Även de belopp som fastställs avser äldre inkomstår men har, i avsaknad av information om till vilket inkomstår de härrör, bokförts under budgetåret. Inkomsterna på titeln är således i allt väsentligt hänförliga till inkomståren 2002 och 2003. Kommunskatterna som betalades ut består dels av ett preliminärt belopp (som skall slutregleras ), dels av en slutreglering som avser . Till följd av att den preliminära utbetalningen av kommunskatte- medel som gjordes var för låg slut- reglerades . Analogt med kommunskatteutbetalningarna fördes den allmänna pensionsavgiften över till AP-fonderna med ett preliminärt belopp under budgetåret. Överföringen under budgetåret in- nehöll även ett slutregleringsbelopp avseende in- . Utöver den allmänna pensionsavgiften om- fördes även fastighetsskatt, förmögenhetsskatt, fysiska personers mervärdesskatt samt egen- avgifter. Dessa skatter omförs dock med eftersläpning. Av de sammanlagda omföringarna om avser . Av utbetalningarna från titeln under budget- avser inkomståret och avser inkomst- . Utfallet på inkomsttiteln in- komstskatt för blev , vilket är lägre jäm- fört med beräkningen till statsbudgeten . Tabell 5.14 redovisar hur nettot på inkomst- titeln beräknas genom att först summera preli- minärskatter, underuttag, omprövningar och an- stånd. Därefter avräknas omföringar till andra inkomsttitlar. Tabellen visar även hur inkomster och omföringar på statsbudgeten är hänförliga till i princip tre olika inkomstår. Tabell 5.14 Inkomsttiteln inkomstskatt -7,1 -7,1 -0,9 -0,3 -1,2 -0,1 Omföringar till andra titlar -29,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Under debiterades preliminär F-skatt avseende i huvudsak , men även avseende 2002. Debiteringar avseende skedde till största delen . Perioden under återbetalades redan inbetalda debiteringar av preliminärskatt avseende . Storleken på återbetalningarna varierar mycket mellan åren, men har historiskt sett uppgått till mellan av den debiterade skatten under föregående inkomstår. Slutregleringen av skatterna för skedde . Det medför bland annat att underuttaget som debiterades är hänförligt till . Ompröv- ningar och anstånd som fastställs har i enlighet med nationalräken- skapernas principer hänförts till medan de som fastställs till och med december har hänförts till innevarande in- komstår. Särskild löneskatt, fastighetsskatt och för- mögenhetsskatt som omfördes till respektive inkomsttitel är hänförliga till in- . Den mervärdesskatt som om- fördes avser . I den konsoliderade resultaträkningen för staten redovisas skatterna för till . I statsbudgeten (SB) redovisas emellertid skatterna till . Skillnaden gentemot statsbudgetens skatteinkomster förklaras till stor del av att skat- terna, som de redovisas i resultaträkningen (RR), inkluderar medel som överförs till pensionssys- temet samt att arbetsgivaravgifter för statligt an- ställda konsolideras. En detaljerad redovisning av skillnaderna presenteras i tabell 5.15. Tabell 5.15 Beräkning av skatter enligt resultaträkningen med utgångspunkt från skatterna i statsbudgeten 1000 Skatter m.m. i statsbudgeten Återläggning av skatter till RR Medel som i SB förs till AP-fonderna Medel som i SB förs till RGK Skatter som inte ingår i RR -22,3 -24,0 -20,3 -21,7 -1,9 -2,2 -0,1 -0,1 Återläggning i RR av transfereringar i SB Kompetenssparmedel som förs till RGK Avgifter som redovisas som skatter i RR AB Svenska Spels överskott -8,0 -1,3 Periodiserade intäkter av skatter Periodisering, övriga myndigheter -0,7 Upplupna kostnader, kommunalskatt -11,7 -10,0 Skatter m.m. enligt resultaträkningen Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför .