prop · GR031d23 · 2004-01-01 00:00:00 — Ett proaktivt agerande inom EU- samarbetet är en förutsättning för att uppnå flera av de nationella miljömålen, i synnerhet när det gäller normer för gränsöverskridande föroreningar såsom utsläpp till hav och luft samt produktlagstiftning som är harmoniserad för hela EU. Det blir särskilt tydligt i ljuset av . Miljöskydd för tillväxt och arbetstillfällen är en viktig del i att driva reformarbetet framåt för att nå målet med Lissabonstrategin till 2010. Inom EU arbetar regeringen intensivt för att unionen inklusive utvidgningsländerna skall utveckla hållbara konsumtions- och produktionsmönster. 2002/03:122 Gemensamt ansvar: politik för global utveckling, de internationella miljökonventionerna samt målen i , Millenniedeklarationen och Johannesburgplanen är utgångspunkter för miljöpolitik globalt och regionalt. Målet för politiken för global utveckling skall vara att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Det skall uppnås genom en mer samstämmig politik och ökad samverkan med andra länder och aktörer. I sin skrivelse till (rskr. 2002/03:299) redogör regeringen bl.a. för pågående insatser och förestående utmaningar i syfte att nå målen i Johannesburgplanen. En förutsättning för bättre miljövård i många delar av världen är ökat inflytande för kvinnor. skall verka för ett jämställdhetsperspektiv i allt internationellt miljöarbete. Regeringen lämnar en skrivelse till om EU-prioriteringar för att nå miljömålen. skall även fortsatt utnyttja möjligheten att genom EU påverka den globala miljöpolitiken. lägger stor vikt vid det regionala miljösamarbetet för att skapa en mer enhetlig miljöpolitik, inte minst i vårt närområde. EU- utvidgningen skapar helt nya förutsättningar för miljösamarbetet i norra . Det är mycket angeläget med en fortsatt satsning för att utveckla samarbetet med . Det är särskilt viktigt att spelar en aktiv och pådrivande roll i , Östersjösamarbetet (Baltic 21 och HELCOM), samarbetet i och samt i samarbetet i Nordostatlanten (OSPAR). Utbytet och utvecklingen av gemensamt arbete inom UNECE och har också stor miljöpolitisk betydelse. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Besluten om miljökvalitetsmål, delmål och åtgärdsstrategier är vägledande för statens och andra samhällsaktörers åtgärder på miljöområdet. Miljömålsstrukturen är utgångspunkt för myndigheternas miljöarbete. Miljömålsansvariga myndigheter arbetar med att utveckla sina roller bl.a. när det gäller uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålen. Regeringen har också givit några myndigheter direkta uppdrag inom ramen för miljökvalitetsmålen. Länsstyrelserna har regeringens uppdrag att arbeta med miljökvalitetsmålen regionalt i samarbete med kommunerna och regionala aktörer. kommer att lämna sin fördjupade utvärdering av utvecklingen mot miljökvalitetsmålen till regeringen. Politikområdet Miljöpolitik delas in i tre verksamhetsområden. Verksamhetsområde 1 Pådrivande och förebyggande miljöarbete, verksamhetsområde 2 Bevara och restaurera natur och miljö samt verksamhetsområde 3 Kunskap och underlag för miljöarbete. Indelningen i verksamhetsområden är åtgärdsbaserad medan miljömålsstrukturen visar vad som skall uppnås. In- satserna under Miljöpolitiken redovisas därför enligt verksamhetsområden medan resultatbedömningen redovisas enligt miljömålsstrukturen. 3.5.1.1 Insatser inom politikområdet Svenska insatser i det internationella miljösamarbetet bidrar till att uppfylla de svenska miljökvalitetsmålen och internationella åtaganden på miljöområdet. genomfördes ett alleuropeiskt miljöministermöte i som bland annat antog en strategi för miljöarbetet i , och . I ägde två miljöministermöten rum inom ramen för de regionala havskonventionerna som bland annat berörde säkerheten i . I arrangerade tre ministermöten, inom , och Östersjöstaternas råd där bland annat den Nordliga dimensionen inom EU och de fortsatta samarbetsformerna i området behandlades. Inom ramen för Östersjösamarbetet skall insatser för miljö och hållbar utveckling genomföras mot bakgrund av miljöministermötena i och . skall vidare följa upp det alleuropeiska miljöministermötet i och resultaten från ordförandeskap i och i 20022003. En särskild satsning kommer att ske på miljösamarbetet med . skall aktivt medverka till att de positiva resultat som nåddes vid världstoppmötet om hållbar utveckling i 3.5.1Verksamhetsområde 1 Pådrivande genomförs, bl.a. genom att bidra till framsteg i Målet för verksamhetsområdet är att nationellt och internationellt utveckla och tillämpa styrmedel i enlighet med de fem grundläggande miljövärdena samt att påverka attityder och beteenden hos individer och organisationer så att de agerar i enlighet med sitt miljöansvar. vatten-, sanitets-, boende- och bebyggelsefrågor inom FN:s kommission för hållbar utveckling, CSD. politik för global utveckling i relation till fattiga människor och länder (prop. 2002/03:122) har presenterats och där beskrivs vikten av att man begränsar klimatförändringar, fasar ut giftiga kemikalier, säkerställer den biologiska mångfalden liksom stärker genomförandet av internationella miljökonventioner. En förutsättning för bättre miljövård i många delar av världen är ökat inflytande för kvinnor. skall verka för ett jämställdhetsperspektiv i allt internationellt miljöarbete. Arbetet för att stärka FN:s miljöprogram, , fortsätter. utarbetas en strategi för svensk UNEP-politik. En målsättning är att teckna ett treårigt samarbetsavtal med . Vid världstoppmötet om hållbar utveckling i svarade tillsammans med och för utarbetandet av EU:s förslag om hållbara konsumtions- och produktionsmönster och har varit drivande för att få internationellt gehör för frågan. har bidragit till finansiering av u-landsdeltagande vid ett internationellt expertmöte i för att påbörja arbetet med ett internationellt 10- årigt ramverksprogram om detta. I Johannesburgsplanen uttrycks tydligt att de industrialiserade länderna skall ta huvudansvaret som vikten betonas av att alla länder verkar för hållbara konsumtions- och produktionsmönster. En viktig del blir den fortsatta utvecklingen av en integrerad produktpolitik (IPP). Samarbete och utbyte av erfarenheter och kunskap har fortsatt ske med de europeiska länderna och kommissionen genom det informella europeiska samt även med . har varit pådrivande i det internationella arbetet med klimat och luftföroreningar, både inom EU och globalt. Det internationella klimatarbetet har och präglats av förberedelserna för Kyotoprotokollets ikraftträdande. Inom ramen för klimatkonventionen pågår arbetet med att utforma tekniska regler och detaljer för Kyotoprotokollets tillämpning. De första stegen mot en diskussion om nya åtaganden efter Kyotoprotokollets första åtagandeperiod (efter 2012) har tagits. Inom EU fortsätter arbetet med genomförandet av Kyotoprotokollet. Arbetet med en strategi för att få till stånd nya åtaganden internationellt har inletts. har varit drivande i de förhandlingar som bedrivits i rådet. Ett direktiv om ett system för handel med utsläppsrätter antogs av rådet och . fattade EU beslut om ratificering av Kyotoprotokollet. uppgick antalet parter som ratificerat protokollet till 113. återstår endast ratifikation för att protokollet skall kunna träda i kraft. och har fått i uppdrag att ta fram underlag för den kontrollstation för klimatpolitiken som skall genomföras 2004. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringen beslutade att tillsätta en utredning (M 2003:2) om introduktion av förnybara fordonsbränslen. Utredaren skall föreslå nationella mål och strategier för en fortsatt introduktion av förnybara fordonsbränslen, utreda frågan om skyldighet för bensinstationer att tillhandahålla minst ett förnybart fordonsbränsle 2005 och analysera möjligheten att införa någon form av drivmedelscertifikat. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Ett delbetänkande skall lämnas . Det internationella luftvårdsarbetet bedrivs främst inom konventionen för långväga transporter av gränsöverskridande luftföroreningar, CLRTAP, där arbetar aktivt. Inom CLRTAP pågår arbete med att ta fram underlag för de kommande förhandlingarna om revidering av de olika protokollen under konventionen. Inom EU bedrivs luftvårdsarbetet i programmet , . CAFE är en av de tematiska strategierna i EU:s sjätte miljöhandlingsprogram och syftar till att minska luftföroreningarna och förbättra luftkvaliteten i . Arbete pågår med olika EG-direktiv som syftar till att lägga fast mål för luftkvalitet. Kommissionen har bl.a. lagt fram ett nytt förslag till direktiv om vissa tungmetaller och PAH (polycykliska aromatiska kolväten) i luften. Förhandlingar pågår om ett förslag till direktiv om lösningsmedelsinnehåll i produkter samt ett nytt direktiv om svavelhalten i bränslen för att ytterligare minska utsläppen till luft av flyktiga organiska ämnen och svaveloxid. har inom EU varit en av de mest drivande medlemsstaterna i arbetet för att minska utsläppen från bilar och arbetsmaskiner. Rådet kommer att behandla en gemensam ståndpunkt om ett förslag om skärpta avgaskrav för större dieseldrivna arbetsmaskiner. Förslaget innebär att avgaskraven för kväveoxider och kolväten, och i ett senare skede också för partiklar, skärps för dieselmotorer med en motoreffekt över 18 kW. Det innebär vidare att avgaskrav införs för kanalbåtar, rälsbussar och lok. Ett nytt direktiv om luftförorening genom ozon har inarbetats i svensk lagstiftning. Med stöd av har miljökvalitetsnormer 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 införts för bensen och kolmonoxid i utomhusluft. Länsstyrelserna i och har redovisat förslag till åtgärdsprogram för hur miljökvalitetsnormen för kvävedioxid skall kunna uppfyllas i respektive region. har drivit frågan om begränsning av användningen av ozonnedbrytande ämnen både nationellt och internationellt. har bidragit finansiellt med respektive till medverkan i arbetsgruppsmöten och partsmöten under Montrealprotokollet. har aktivt deltagit vid förhandlingar om vissa ändringar av EG- förordningen (2037/2000/EG) om ämnen som bryter ner ozonskiktet. Miljöministrarna har beslutat om ändringarna, som huvudsakligen syftar till att förbättra tillämpningen av förordningen. har redovisat sitt uppdrag att lämna underlag för ytterligare åtgärder med avseende på användning och utsläpp av ozonnedbrytande ämnen . Förslagen bereds i . har internationellt bedrivit ett aktivt arbete för att bevara och skydda den miljön, bland annat inom ramen för Konventionen för skydd av den miljön i (HELCOM), Konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten (OSPAR) och där är ordförandeland. Inom HELCOM har verkat för att gemensamt skall ansöka till om att skall klassas som ett s.k. särskilt känsligt havsområde (PSSA). Vid i var alla utom beredda att sluta upp bakom en sådan ansökan. inbjöd, tillsammans med , samtliga intresserade parter till fortsatt samverkan i syfte att inkomma med en PSSA-ansökan till IMO inför dess miljökommittémöte . Ett första arbetsmöte hålls i . Om inte lyckas enas kring en gemensam ansökan har regeringen för avsikt att gå vidare med en nationell ansökan. Regeringen anser att det är angeläget att åtgärder för att skydda kommer till stånd . har vidare deltagit i det globala vattenarbetet, varvid särskilt kan nämnas världstoppmötet i och ett världsvattenforum i Kyoto, där verkat för hållbart nyttjande av vatten med full hänsyn till utsatta gruppers behov. Inom EU har kommissionen inlett ett arbete med att utveckla en strategi för den miljön i enlighet med vad som följer av den strategi för hållbar utveckling som beslutades under det svenska ordförandeskapet. har deltagit i förarbetena och där särskilt drivit frågan om att strategin skall bygga på ett ekosystemtänkande med stöd i konventionen om biologisk mångfald. Vid det gemensamma ministermötet för HELCOM och OSPAR i betonades de regionala konventionernas betydelse i arbetet med den europeiska strategin. HELCOM:s och OSPAR:s roll i arbetet definierades. Mötet slog fast att en ekosystemansats skall tillämpas i förvaltningen av alla mänskliga aktiviteter som påverkar haven och att åtgärder som behövs för dess genomförande skall utvecklas. Mötet beslutade också att HELCOM och OSPAR skall samarbeta för att till 2010 skapa ett nätverk som omfattar båda havsområdena med väl förvaltade , skyddade områden. Regeringens skrivelse Ansvarsfullt fiske svenska prioriteringar för EU:s framtida fiskeripolitik (skr. 2001/02:152, bet. 2001/02:MJU23, rskr. 2001/02:321) låg till grund för det svenska arbetet med EU:s nya fiskepolitik för att främja ett uthålligt fiske som antogs . Det nuvarande systemet ger dock små möjligheter för enskilda länder att gå före i arbetet för ett hållbart fiske. överlämnade sitt betänkande (SOU 2003:72) med en rad förslag till nya åtgärder som kan bidra till att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Kommissionen föreslår bl.a. att alla länder skall ta sitt fulla ansvar genom en förstärkt regional förvaltning av , att Helsingforskonventionen bör revideras och att skall utarbeta en nationell marin strategi. EG:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG) skall genomföras i svensk lagstiftning senast den Tre utredningar har avrapporterats till regeringen med förslag på hur direktivet skall genomföras i svensk lagstiftning: Klart som vatten (SOU 2002:105), Bestämmelser om miljökvalitet, Ramdirektivet för vatten (SOU 2002:107) och redovisning av uppdrag till angående ramdirektiv för vatten. Regeringen avser att till överlämna en proposition om det svenska genomförandet av ramdirektivet för vatten. Ett omfattande arbete pågår i övrigt när det gäller genomförandet av ramdirektivet för vatten. EU:s medlemsstater har tillsammans med kommissionen och andra stater som skall genomföra direktivet inom ramen för en gemensam genomförandestrategi (Common Implementation Strategy) utarbetat en rad informella icke bindande vägledningsdokument för att underlätta genomförandet av direktivet. m.fl. myndigheter arbetar med att anpassa vägledningsdokumenten till svenska förhållanden. har också tagit fram delar av det tekniskt-naturvetenskapliga underlag som de blivande vattenmyndigheterna behöver för sitt arbete. Verket har vidare på regeringens uppdrag redovisat ett förslag till miljökvalitetsnorm för nitrat i grundvatten och i två rapporter redovisat hur rådets direktiv (91/271/EEG) om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse har genomförts. Regeringen har gett i uppdrag att i samråd med geologiska undersökning och utveckla en . Syftet med handboken är bl.a. att utveckla ett samlat arbete med att uppnå berörda nationella miljökvalitetsmål och att genomföra EG:s ramdirektiv för vatten. Uppdraget skall slutrapporteras . Dricksvattenförsörjningen är en huvudfråga för livsmedelsberedskapen. Ramdirektivet för vatten innehåller bestämmelser som kommer att bidra till att säkerställa den fredstida försörjningen med dricksvatten. Betänkandet Klart som vatten omfattar också ett förslag för reglering av det övergripande tillsynsansvaret för beredskapsåtgärder på nationell och regional nivå när det gäller vattenförsörjningen. Frågan om tillsyn och ansvar för beredskapsåtgärder avseende vattenförsörjningen bereds inom . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringen gav i uppdrag att undersöka förutsättningarna och föreslå åtgärder för att minska utsläppen av kväve från de större svenska avloppsreningsverk vars utsläpp når kustvattnen från i till norska gränsen. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Arbetet med framtagande av en global kemikaliestrategi, som beslutades vid världstoppmötet i , har påbörjats. har varit drivande i arbetet och har medverkat till att EU har lämnat förslag till FN:s miljöprogram () om vad strategin bör innehålla. har inom ramen för bidragit till att hanteringen av kvicksilver erkänts som ett globalt miljöproblem och att beslut fattats om att globala åtgärder skall vidtas. har även verkat aktivt för att kadmium och bly skall omfattas av globala åtgärder. beslutade miljöministrarna att EG- kommissionen skall utarbeta en strategi för hantering av kvicksilver till utgången av 2004. Åtgärder mot kvicksilvers negativa miljö- och hälsoeffekter skall föreslås i ett livscykelperspektiv, dvs. avseende produktion, användning, avfallshantering och utsläpp. Regeringen har i prop. 2002/03:117 föreslagit att avfall som innehåller en viss mängd kvicksilver bör föras till permanent förvaring djupt ner i berg. Undantag får endast medges om det är fråga om mycket små mängder avfall eller om det finns andra synnerliga skäl. Kraven på djupförvaring bör gälla fr.o.m. . En utomstående aktör bör ges i uppdrag att samordna genomförandet utgående från tekniska, miljömässiga, sociala och samhällsekonomiska förutsättningar. En förordning som genomför Rotterdamkonventionen om farliga kemikalier i internationell handel antogs av rådet . En svensk ratifikation av Rotterdamkonventionen kommer att ske . Med anledning av ratificeringen av Konventionen om förbud mot vissa ämnen i bottenfärger för fartyg, som arbetats fram inom Internationella sjöfartsorganisationen, har ändringar i svensk författning beslutats, och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 ändringarna har trätt i kraft . En EG- förordning (EG/782/2003) trädde i kraft . Kemikalieinspektionen har tillsammans med i ett regeringsuppdrag föreslagit att ytterligare POP-ämnen (långlivade organiska föreningar) skall föras till POP- protokollet under Konventionen om långväga gränsöverskridande föroreningar (CLRTAP) samt om långlivade organiska föroreningar. Ett intensivt arbete har skett med EU:s nya kemikalielagstiftning. Synpunkter på kommissionens förslag till lagstiftning har inhämtats från intressenter genom internetkonsultation . har haft en hearing om förslaget. Synpunkter har lämnats till kommissionen bl.a. från Kemikalieinspektionen, och Verket för näringslivsutveckling. Kommissionen förväntas presentera ett slutligt förslag . Arbetet har fortsatt med genomförande och kompletterande lagstiftning till biociddirektivet (98/8/EG). Förberedelser för revideringen av växtskyddsdirektivet (91/414/EEG), där ett förslag väntas , har också påbörjats, liksom arbetet med en tematisk strategi för hållbar användning av bekämpningsmedel som skall presenteras . Inom EU har också en politisk överenskommelse träffats om ett förordningsförslag om tvätt- och rengöringsmedel. Vidare har EU beslutat om skärpta krav på användande av nonylfenol samt sexvärt krom i cement. Två nya EG-direktiv om elektriska och elektroniska produkter har trätt i kraft. Det ena (2002/95/EG) förbjuder användning av kvicksilver, bly, kadmium, vissa bromerade flamskyddsmedel m.m. Det andra (2002/96/EG) inför producentansvar för sådana produkter. Kommissionen presenterade ett meddelande om en strategi för miljö och hälsa. anordnades ett internationellt möte i om miljö och hälsa som ett led i förberedelserna inför ett kommande möte i . Flera arbetsgrupper har påbörjat ett arbete i dessa frågor inom ramen för WHO och EU. invigdes det Internationella kemikaliesekretariatet. Sekretariatet är ett samarbete mellan flera icke-statliga enskilda organisationer med syfte att föra ut svensk kemikaliepolitik i olika internationella sammanhang. Sekretariatet finansieras delvis av staten. Kemikalieinspektionen har presenterat en utredning om möjligheten att införa ett nationellt förbud för bromerade flamskyddsmedel. Behandling av frågan om utfasning av bromerade flamskyddsmedel kommer att ske . Vidare har Kemikalieinspektionen redovisat ett förslag om nationellt förbud för användningen av farliga s.k. HA-oljor i bildäck. verkar för att användningen av HA-oljor i bildäck förbjuds inom EU. Om arbetet med ett sådant förbud drar ut avser regeringen att vidta ensidiga svenska åtgärder mot spridning av PAH från bildäck. har redovisat en delrapport om kartläggning av källor till oavsiktligt bildade ämnen. Verket har vidare redovisat en rapport om hur PCB skall omhändertas i byggnader och lämnat förslag till fortsatt arbete. Vid sjätte partsmöte beslutades om en mekanism för parternas efterlevnad av konventionen. Vidare fastställdes riktlinjer för ett miljömässigt omhändertagande av plastavfall, blybatterier och avfall från hälso- och sjukvården. Vid ministermötet i antogs ett policydokument och en handlingsplan med syfte att främja en renare produktion, främst i . deltar aktivt i det arbete som pågår inom EU på flera områden som har betydelse för kretslopps- och avfallsfrågorna. Exempel är utvecklingen av de tematiska strategierna i sjätte miljöhandlingsprogrammet, Cardiffprocessen, utvecklingen av en integrerad produktpolitik (IPP), ny kemikalielagstiftning, ny miljöteknik och transporter samt Lissabonprocessen. De tematiska strategierna för användning och förvaltande av resurser och förebyggande och återvinning av avfall är särskilt viktiga för det fortsatta nationella arbetet med utvecklingen av strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp. Regeringens proposition om ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp (prop. 2002/03:117) beslutades . Propositionen innehåller regeringens samlade syn på kretslopps- och avfallsområdet samt mål, strategier och åtgärder för att fortsätta utvecklingen mot ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp. Regeringen konstaterar att den tidigare inriktningen på avfallsområdet enligt den inom EU beslutade avfallshierarkin skall fortsätta och utvecklas. Regeringen föreslår vidare två nya delmål om biologiskt omhändertagande av matavfall och därmed jämförligt avfall från livsmedelsindustrier m.m. under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Regeringen och ansvariga myndigheter, () och (), arbetar med att stärka strålskyddet och kärnsäkerheten reaktorsäkerhet, beredskap mot olyckor och avfallshantering, icke-spridningsfrågor samt internationella arbetet bedrivs inom EU, samt . Dessutom bedriver myndigheterna utvecklingssamarbete i Öst- och . Som en följd av terrorattackerna i har en översyn genomförts av den dimensionerade hotbild som utgör grund för det fysiska skyddet vid de svenska kärntekniska anläggningarna. Även radioaktiva källor som saknar anknytning till tillståndsgiven verksamhet har tillsammans med begreppet fysiskt skydd fått stor internationell uppmärksamhet. Inom EU pågår arbete med att behandla ett direktivförslag för stärkt kontroll över starka radioaktiva strålkällor (High Activity Sealed Sources, ). I regi har ett internationellt möte hållits om kategorisering av radioaktiva källor. Även nationellt samarbete har bedrivits på området. I SSI:s och SKI:s risk- och sårbarhetsanalyser berörs de risker och sårbarheter som finns inom myndigheternas primära ansvarsområden såväl som myndigheternas förmåga att lösa sina uppgifter med hänsyn tagen till både nuvarande situation och vid en eventuell hotsituation. Delvis som en följd av händelserna har en upprustning och förbättring påbörjats av den nationella mät- och analysorganisation som är en integrerad del av den nationella 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Mät- och analysorganisationen består huvudsakligen av ett landstäckande nät av fasta och mobila stationer för regelbunden mätning av joniserande strålning, såväl från mark som i luften. Arbetet har fortsatt med att ta fram de uppgifter som krävs för att skall kunna uppfylla tilläggsprotokollet till avtalet om kärnämneskontroll mellan , Euratom och EU:s icke-kärnvapenstater. Tilläggsprotokollet träder i kraft när tillräckligt antal länder ratificerat protokollet. Kärnsäkerhetskonventionens andra granskningskonferens genomfördes under värdskap. Den svenska nationalrapporten, som sammanställts av SKI i samarbete med SSI, fick där mycket goda omdömen. har även deltagit aktivt i arbetet under värdskap med den nya konventionen om fysiskt skydd av kärntekniska anläggningar och kärnämne samt arbetet med revideringen av kommissionens (Euratom) No 3227/76 av strålskyddsläget är gott vid de svenska kärnkraftverken. Inga allvarliga driftsstörningar förekom som skulle ha kunnat hota säkerheten. Dock bröts den nedåtgående trenden med sjunkande stråldoser till personalen vid kärnkraftverken.