prop · GS031 · 2004-09-20 00:00:00 — garantier för avlösen av för förvärv av fastigheter Anm.: har även möjlighet att låna utanför . Utöver de kreditramar som redovisas i tabellen finns också låneramar och räntkontokrediter för myndigheter som föreslås av Riksdagsstyrelsen och styrelsen för . Dessa förslag återfinns inom utgiftsområde 1 respektive 2. 1Krediten avser den totala upplåningen för affärsverket SJ och SJ-bolagen , , , , Swedcarrier samt Swemaint. 2Avser totala upplåning. 7.2Statliga garantier och krediter Staten har utestående ekonomiska förpliktelser i form av garantier, t.ex. kapitaltäckningsgarantier, kreditgarantier, borgensåtaganden, grundfonds- förbindelser och pensionsgarantier. En samlad redovisning av den statliga garantiverksamheten ges i Årsredovisning för staten 2003 (skr. 2003/04:101, bet. 2003/2004 FiU28, rskr. 2003/04:275). I detta avsnitt presenteras en över- sikt avseende de anslag som kan komma att belastas till följd av garantiverksam- heten. ställs krav på kost- nadstäckning i hanteringen av statliga garantier. Detta innebär att risken i varje garantiengage- mang eller grupp av engagemang skall beräknas. Utifrån detta bestäms en avgift för garantin som debiteras garantitagaren. kan emeller- tid besluta att en lägre eller ingen avgift alls skall debiteras för ett visst åtagande. Till den del full kostnadstäckning inte erhålls från garantitagaren är det fråga om en statlig subvention som skall belasta ett anslag. Avgiftsinkomster och i före- kommande fall anslagsmedel motsvarande sub- ventionen förs till ett konto, en garantireserv, i . Till reserven förs också eventuella återvinningar från tidigare infriade garantier. Reserven finansierar garantiverksam- hetens administration och skadeutfall. Garanti- verksamheten skall vara långsiktigt självbärande. I tabell 7.5 presenteras en översikt över de anslag vars ändamål 2005 föreslås omfatta garan- tiverksamhet. Regeringens förslag presenteras under respektive utgiftsområde. Tabell 7.5 Anslag vars ändamål 2005 omfattar garantiverksamhet 2:5 Insatser i internationella A/O dom Shvetsii 8:5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd 36:2 Väghållning och statsbidrag 36:4 : Banhållning och har i en rapport (RiR 2004:4 Den statliga garantimodellen) granskat om reglerna följs avseende de finansiella garantier som staten ställer ut för att främja viss verksamhet och om hanteringen av garantierna styrs effektivt. I rap- porten föreslår bl.a. att reger- ingen bör ta initiativ till att intensifiera arbetet med enhetliga riskredovisningar för samtliga ga- rantimyndigheter samt förtydliga garantibegrep- pet och klargöra vilka kriterier som bör beaktas vid bedömningen av när statliga garantier kan vara ett, jämfört med andra instrument (lån, bi- drag), effektivt medel för att kunna uppnå poli- tiska mål. Regeringen gav i uppdrag att samordna arbetet med att få till stånd en gemensam redovisning av kostnader och risker inom garantiområdet. Samtliga garan- timyndigheter deltar i arbetet. Uppdraget skall avrapporteras . Målet är att en redovisning av garantiåtagandena enligt de nya principerna skall göras i Årsredovisningen för staten 2005. I pågår ett arbete med att förtydliga garantibegreppet och klargöra vilka kriterier som bör beaktas vid be- dömningen av när statliga garantier kan vara ett effektivt medel i jämförelse med lån eller bidrag. I budgetpropostitionen föreslog reger- ingen införandet av den modell för hanteringen av statens garantier som tillämpas. I proposi- tionen anförde regeringen att den ansåg att lån till näringslivet borde kunna hanteras enligt samma modell som garantierna, men att frågan om att införa modellen även för utlåning borde avvaktas till dess att den nya modellen för ga- rantier hade följts upp. har i en rapport (dnr Fi2002/962) lämnat förslag till ändringar i budgetlagen som innebär att statens utlåning regleras och att en modell för kreditgivningen införs i överensstämmelse med den modell som gäller för statliga garantier. Regeringen anser att det är väsentligt att åta- ganden med likartade ekonomiska konsekvenser hanteras på ett enhetligt sätt. Eftersom såväl ut- låning med kreditrisk som finansiering med stöd av statliga garantier innebär att staten tar på sig en risk bör dessa finansieringsformer hanteras och regleras på likartat sätt. En reglering skulle också vara viktig för att kunna göra korrekta jämförelser mellan de båda finansieringsformerna. Om inte avgifter/räntor sätts enligt samma principer kan kreditgivning förefalla som en billigare finansieringsform än finansiering via en statlig garanti även i fall där de ekonomiska riskerna för staten är desamma. Regeringen bereder dessa frå- gor och avser att senare återkomma med förslag. Enligt 12 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen, för det ändamål och med högst det belopp som bestämmer, beställa varor eller tjänster samt besluta om bidrag, er- sättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det statsbudgeten av- ser. Regeringen begär bemyndiganden i anslagsav- snitten för de anslag som berörs. Där redovisas tabeller med information om bland annat nya och infriade förpliktelser under 20032005. I tabell 7.6 görs en sammanfattning per ut- giftsområde av begärda bemyndiganden . I kolumnen Ingående förpliktelser redo- visas de åtaganden mot ett särskilt bemyndi- gande som staten beräknas ha i form av beställ- ningar av varor och tjänster, beslut om bidrag m.m. vid ingången av 2005. I nästa kolumn anges de nya förpliktelser av denna typ som staten förväntas ikläda sig . Kolumnen Infri- ade förpliktelser visar förpliktelser som förväntas innebära utgifter och som regeringen ingått . Kolumnen Utestående för- pliktelser utgör summan av ingående och nya förpliktelser minus infriade förpliktelser. I den sista kolumnen, Begärda bemyndiganden, redo- visas omfattningen av de bemyndiganden som regeringen begär i denna proposition. Bemyndi- gandena innebär att medger att reger- ingen får ikläda staten förpliktelser, som innebär utgifter , för vilka regeringen ännu ej har tilldelats anslag. Förpliktelserna innebär i många fall utgifter både 2006 och åren därefter. Av tabellen framgår att regeringen i denna proposition begär bemyndiganden om totalt . Jämfört med de beställningsbemyndiganden som fast- ställt innebär förslagen till bemyndig- anden en ökning med 16 miljarder kro- nor, eller . Merparten av ökningen kan hänföras till utgiftsområde 22 Kommunikatio- ner. Utöver nedanstående beställningsbemyndi- ganden, som är kopplade till anslag, begär reger- ingen även ett bemyndigande för på . För anslaget 7:6 Gemensam radiokommunika- tion för skydd och säkerhet (utgiftsområde 6 För- svar samt beredskap mot sårbarhet) begärs inget bemyndigande eftersom nya förpliktel- ser inte kommer att ingås. Vid utgången av 2005 kommer det dock fortfarande att finnas ute- stående förpliktelser som beräknas uppgå till ca . Tabell 7.6 Sammanfattande redovisning av beställningsbemyndiganden avseende 2005 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Kultur, medier, trossamfund och fritid Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Anm: Beloppen är avrundade och summeringen överensstämmer därför . 7.4Bemyndigande för ramanslag När det däremot gäller ramanslag som anvisats Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att ett ramanslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om 1.ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbud- get inte hinner inväntas, och 2.överskridandet ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten. Enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen med bemyndigande besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas. För de flesta ramanslag kan oundvikliga ut- giftsökningar i förhållande till anvisade medel rymmas inom den högsta tillåtna anslagskrediten på som föreskrivs i 6 § första stycket budgetlagen. I fråga om ramanslag för förvalt- ningsändamål är det nästan aldrig aktuellt att överskrida anslaget mer än vad som ryms inom den tillåtna högsta anslagskrediten. Något sär- skilt bemyndigande som ger regeringen befo- genhet att besluta om överskridande av raman- slag som anvisats för förvaltningsändamål behöver därför inte inhämtas. Vid behov kom- mer ytterligare medel att begäras på tilläggsbud- get. för regelstyrd verksamhet, icke påverkbara EU- relaterade utgifter, infriande av garantier samt oförutsedda utgifter kan så stora förändringar inträffa att utgifterna inte ryms inom den högsta tillåtna anslagskrediten. Regeringen avser i så- dana fall att i första hand återkomma till riks- dagen med förslag om anslag på tilläggsbudget. Förändringarna kan dock inträffa snabbt och betalningarna kan behöva göras utan dröjsmål. Om anslag på tilläggsbudget inte hinner anvisas bör regeringen bemyndigas att besluta om över- skridande när de förutsättningar som anges i 6 § andra stycket budgetlagen är uppfyllda, dvs. om det är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas. Överskridandet får inte vara större än att det ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten. Bemyndigandet begärs för ett budgetår i sänder. Regeringens avsikt är att även fortsättningsvis på tilläggsbudget föreslå förändringar av berörda anslag som ersätter de medgivna överskridan- dena. I Årsredovisning för staten 2003 (skr. 2003/04:101, s. 134) lämnades en redovisning av vilka anslag som regeringen medgivit överskri- danden för . Innevarande år har regeringen medgivit ett överskridande av anslaget 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden (utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar). Ett eventuellt utnyttjande av bemyndigandet kommer att redovisas i Årsredovisning för staten 2004. I anslutning till utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. återkommer regeringen med förslag om bemyndiganden rörande överskridanden av vissa anslag. Regeringen redovisar här ett antal åtgärder på skatteområdet med effekter för och framåt. Flera av dessa åtgärder kommer att föreslås i särskilda propositioner och redovisas därför i denna proposition som bedömningar. Vid beskattningen av förvärvsinkomster före- slås en fortsättning på den kompensation för allmän pensionsavgift som inleddes . Som en del av fortsatt grön skatteväxling föreslås en höjning av grundavdraget. Vidare föreslås för- ändringar i beräkningen av skiktgränserna vid uttag av statlig skatt, ett borttagande av det fasta beloppet vid beskattning av förvärvsinkomster och en justering av kilometeravdraget för resor med egen bil till och från arbetet och i tjänsten. Förslag lämnas om det särskilda avdraget för arbetsgivaravgifter, vissa justeringar i uttaget av socialavgifter och förlängda övergångsbestäm- melser vid beskattningen av nordiska sjömän. Kommande förslag om nya skatteregler förutomlands bosatta aviseras. På området för kapital-, egendoms- och företagsskatter föreslås en förändring i för- mögenhetsskatten liksom ett slopande av arvs- och gåvoskatten. Regeringen lämnar också en bedömning kring den fortsatta reformeringen av de s.k. 3:12-reglerna. Vidare aviseras föränd- ringar i reglerna för avsättningar till periodi- seringsfonder för juridiska personer. På energi- och miljöskatteområdet föreslås som en del av den fortsatta gröna skatteväx- lingen höjningar av energiskatter på drivmedel, höjda fordonskatter för personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar och höjda energiskatter på el. Vidare aviseras en miljöinriktad fordons- skatteomläggning för lätta fordon. Förslag lämnas om nedsättning av skatten på dieselolja som används i jordbruk, skogsbruk och vattenbruk. Regeringen gör också en bedömning i frågan om skattestrategi för alternativa drivmedel. Vidare föreslås förändringar i de särskilda regler som gäller för nedsättning av koldioxidskatten, en förlängd begränsning av koldioxidskatten för företag i kalk- och cement- branschen och en fortsatt avtrappning av energi- skatteavdraget för vindkraft. Förslag lämnas med anledning av den tidigare beslutade trängsel- skatten och vidare aviseras ett skatteförslag om uttag av skatt vid färd över svinesundsbroarna. Vidare lämnas bedömningar om alkohol- och reklamskatten. På mervärdesskatteområdet aviseras kom- mande förslag som rör beskattningen av handeln med el och gas. Vidare lämnas vissa bedömningar kring dels förslagen från Mervärdesskatteutred- ningen, dels det arbete som bedrivs av den utredning som behandlar frågan om reducerade mervärdesskattsatser. Förslag lämnas om kreditering av skattekonton av dels stöd för investeringar i källsorteringsutrymmen, dels stöd för investe- ringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor. En utredning om regionalpolitiska stimulansåtgärder aviseras. I ett avslutande avsnitt redovisas de finansiella effekterna av de skatteförslag som lämnas i denna proposition och dessutom av kommande förslag som lämnas i propositioner . Ärendet och dess beredning Lagförslag i de olika ärendena finns i kapitel 3. Såvitt gäller beredningen har, förutom vad som redovisas senare i detta kapitel, samtliga förslag beretts under hand med . Nedsättning föreslås av koldioxidskatten på dieselolja som används i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. Detta föranleder förslag till justeringar i reglerna för återbetalning av skatt på el och bränsle som förbrukas i dessa näringar. Vidare lämnas förslag till en ändring i beräkningsgrunden för nedsätt- ning av koldioxidskatt enligt 0,8-procentsregeln samt förslag till undantag från trängselskatt för mer miljöanpassade bilar. Övriga lagförslag på punktskatteområdet avser justeringar i skatte- skalor eller ändrade skattesatser samt förläng- ning av vissa tidsfrister. Förslag lämnas vidare om dels en lag om kreditering på skattekonto av stöd för investeringar i källsorteringsutrymmen, dels en lag om kreditering på skattekonto av stöd för investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor. För- slagen rörande inkomstskatten och förmögen- hetsskatten respektive socialavgifterna avser endast ändrade beloppsgränser eller procent- satser i befintliga regler. Enligt regeringens mening är samtliga förslag av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. arbetsmarknadsdeltagande och utbildning. Av såväl fördelningspolitiska skäl som för att stödja arbetslinjen har regeringen ansett det angeläget att sänka såväl marginal- som genomsnittsskatter för låg- och medelinkomsttagare. Som ett led i denna strävan inleddes en reformering av förvärvsinkomstbeskattningen som syftar till att kompensera löntagare och andra personer med pensionsgrundande inkomst för den allmänna pensionsavgiften. Kompensa- tionen ges i form av en skattereduktion för avgiften. Fullt utbyggd innebär reformen att en skattereduktion ges motsvarande hela den all- männa pensionsavgift som skall betalas för inkomståret. avskaffas avdraget för den allmänna pensionsavgiften vid beräkning av och statlig inkomstskatt. För att andelen personer som betalar statlig skatt på förvärvsinkomster inte skall öka när avdraget avskaffas görs även en uppjustering av skikt- gränserna, dvs. de gränser för den beskattnings- bara inkomsten där statlig skatt börjar tas ut . I budgetpropositionen bedömde regeringen det vara möjligt att genomföra ett tredje steg i reformen. Det medförde att skattereduktionen för den allmänna pensions- avgiften höjdes från inkomst- . begränsades avdraget för den allmänna pensionsavgiften vid beräkning av och statlig skatt till av avgiften. För bedömer regeringen det möjligt att genomföra hälften av det fjärde steget 8.2.1Fortsatt kompensation för allmän av reformen vad gäller kompensationen för den Regeringens förslag: Skattereduktionen för den allmänna pensionsavgiften ökas från . minskas avdraget för den allmänna pensionsavgiften vid beräkningen av underlaget för och statlig skatt från av avgiften. Vidare görs en uppjustering av skiktgränserna. Vid uttaget av statlig skatt på förvärvsinkomster skall därmed den nedre skiktgränsen sättas till och den övre skiktgränsen till . Skälen för regeringens förslag: Regeringen prioriterar åtgärder som gynnar arbetsutbud, allmänna pensionsavgiften och därmed samman- hängande neutraliserande justeringar av skikt- gränserna. För innebär det att skattereduktionen för den allmänna pensions- avgiften ökas från av avgiften. begränsas avdragsrätten till 12,5 pro- cent av avgiften. Den begränsade avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften innebär att bryt- punkten för uttag av statlig skatt på förvärvs- inkomster sjunker. Därmed ökar andelen personer som betalar statlig skatt på förvärvs- inkomster. Skillnaden mellan brytpunkter och skiktgränser är att brytpunkter anger gränser uttryckta i termer av taxerad förvärvsinkomst över vilka statlig skatt tas ut med viss procentsats, medan skiktgränser anger gränser uttryckta i termer av beskattningsbar förvärvs- Mot varje skiktgräns svarar en brytpunkt som bestäms av skiktgränsen med tillägg för grundavdraget och den del av den all- männa pensionsavgiften som får dras av. Efter den begränsade uppräkningen av den nedre skiktgränsen enligt förslag i denna proposition (avsnitt 8.2.3) kommer den nedre brytpunkten att ligga på . Vid denna inkomst uppgår den allmänna pensionsavgiften till . För att andelen som betalar statlig skatt på förvärvsinkomster skall vara oförändrad krävs en uppjustering av den nedre skiktgränsen motsvarande den del av den allmänna pensions- avgiften från vilken avdrag inte längre medges, dvs. av den allmänna pensions- avgiften. Det motsvarar (efter viss avrundning) en höjning av den nedre skiktgränsen med ytterligare . Den nedre skiktgränsen justeras därmed upp från till . Begränsningen i avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften medför även att antalet personer som betalar statlig förvärvs- inkomstskatt kommer att öka. För att så inte skall ske krävs en liknande uppjus- tering av den övre skiktgränsen som av den nedre. Den övre brytpunkten uppgår enligt före- slagna regler om begränsning av uppräkningen av skiktgränser till förändringen i konsumentpris- index plus en procentenhet till . Allmän pensionsavgift tas ut på inkomster upp till 8,07 inkomstbasbelopp. 2005 motsvarar det . Den allmänna pensionsavgiften uppgår vid denna inkomst till . Följaktligen krävs en uppjustering av den övre skiktgränsen med (efter avrundning). Det innebär att den övre skiktgränsen skall höjas från till . Förslagen föranleder ändringar i 1 kap. 5 § samt 65 kap. 5 och 10 §§ inkomstskattelagen (1999:1229). Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.8. 8.2.2Sänkt inkomstskatt som del av grön skatteväxling Regeringens förslag: Som del i regeringens förslag till skatteväxling för höjs det allmänna grundavdraget med för alla skatt- skyldiga med en taxerad förvärvsinkomst mellan och . avdraget höjs även i viss mån vid inkomster i intervallen och 270 . För inkomster under respektive över dessa gränser görs ingen förändring i gällande regler. Skälen för regeringens förslag: I finansplanen presenterades en strategi för grön skatteväxling som innebär att höjda energi- och miljöskatter balanseras med sänkta skatter på främst arbete. Regeringen föreslår, som en del i denna skatteväxling, en höjning av det allmänna grundavdraget för låg- och medelinkomsttagare från och med . Diagram 8.1 illustrerar skillnaden mellan grundavdraget enligt de regler som här föreslås för och gällande regler. Diagram 8.1 Grundavdraget enligt gällande regler (streckad linje) samt enligt förslaget (heldragen linje) beräknat utifrån prisbasbelopp, kronor. Grundavdragets storlek är beroende av den taxerade förvärvsinkomstens storlek. Enligt gällande regler uppgår grundavdraget till av prisbasbeloppet vid en taxerad förvärvsinkomst upp till 1,49 prisbasbelopp. För taxerad inkomst över 6,87 prisbasbelopp uppgår grundavdraget till av prisbasbe- loppet. För inkomster däremellan är grundav- draget förhöjt. Den högsta nivån på grund- avdraget motsvarar 0,67 prisbasbelopp. Prisbas- beloppet är fastställt till . Det innebär att grundavdragets storlek inkomst- ret 2005 efter avrundning skulle uppgå till 16 700 kronor för en taxerad förvärvsinkomst . För en taxerad inkomst skulle grundavdraget uppgå till . Det högsta grundavdraget skulle uppgå till . Regeringen föreslår att det allmänna grund- kronor, för personer med normala inkomster. Personer i de lägsta och högsta inkomstskikten omfattas inte av förslaget. Genom att grundav- dragets nuvarande konstruktion bibehålls kommer det inkomstintervall där grundavdraget är förhöjt att utvidgas. Upp- och nedtrapp- ningen av grundavdraget sker även fortsätt- ningsvis av den taxerade förvärvsinkomsten. Nedtrappningen påbörjas dock först då inkomsten överstiger 3,11 prisbasbelopp. Det inkomstintervall där grundavdraget är förhöjt kommer därmed att ligga mellan 1,185 och 7,48 prisbasbelopp, i stället för mellan 1,49 och 6,87 prisbasbelopp enligt nuvarande regler. Inkomstintervallet där grundavdraget är förhöjt kommer således att öka med 0,915 prisbasbelopp, vilket motsvarar ca . Förslaget innebär att grundavdraget höjs med för alla med en taxerad förvärvs- inkomst mellan 1,49 prisbasbelopp och 6,87 pris- basbelopp (med hänsyn tagen till effekterna av avrundningsreglerna motsvarar det respektive ). Som högst uppgår grundavdraget i detta intervall efter avrundning till . Grundavdraget höjs även i viss mån vid inkomster i intervallen 1,1851,49 prisbasbelopp () och 6,877,48 prisbasbelopp (270 ). För inkomster under respektive över dessa gränser görs ingen förändring i gällande regler. Skattesänkningen till följd av förslaget uppgår till mellan ca och . Förslaget föranleder en ändring i 63 kap. 3 § inkomstskattelagen. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.8. I tabell 8.1 och tabell 8.2 redovisas grund- avdragets storlek i olika inkomstskikt 2005 vid de här föreslagna förändringarna. Noteras bör att avrundningsreglerna medför att de formella gränserna i tabell 8.1 inte kan översättas direkt till krontalen i tabell 8.2. Prisbasbeloppet är fastställt till . 1,185 BB2,72 BB 0,423 BB + 0,20*(TI-1,185BB) BB3,11 BB BB7,48 BB 0,73 BB - 0,10*(TI-3,11BB) Anm.: BB = Prisbasbelopp, TI = taxerad förvärvsinkomst 8.2.3Uppräkningen av skiktgränser för statlig skatt på förvävsinkomster inför Regeringens förslag: Vid bestämmande av skiktgränser för uttag av statlig skatt på förvärvsinkomster inför sker uppräkning med förändringen i konsumentprisindex med tillägg av . Skälen för regeringens förslag: Den statliga skatten på beskattningsbara förvärvsinkomster styrs av de s.k. skiktgränserna och tas ut i två skikt. I det första skiktet, mellan den nedre och den övre skiktgränsen, tas statlig skatt ut . För beskattningsbara förvärvsin- komster över den övre skiktgränsen tas ytter- ligare ut i statlig skatt. Vid skattereform bestämdes att skiktgränsen, utöver förändringen i konsument- priserna, skulle räknas upp med ytter- ligare . Denna komplette- rande uppräkning, ofta kallad reallöneskyddet, syftar till att reallöneökningar upp till viss nivå för personer med inkomster runt och över bryt- punkten inte skall ge ett högre skatteuttag i reala termer. Motsvarande regler gäller för den övre skiktgränsen. Som en del av finansieringen av övriga skatte- åtgärder, framförallt inom kapital- och företags- skatteområdet, föreslår regeringen att den fulla uppräkningen av skiktgränserna begränsas för . Begränsningen sker genom att skiktgränserna utöver förändringen i konsu- mentprisindex räknas upp med en procentenhet i stället för .