prop · GR0382 · 2004-03-04 00:00:00 — I genomförandet av avtalet gavs OSSE-missionen en viktig förtroendeskapande roll i samarbete med EU och Nato. Missionen fick också i uppdrag att ansvara för en multietnisk polisutbildning och utbilda 1 000 poliser från landets minoritetsgrupper, främst albansktalande makedonier, för att skapa en poliskår som återspeglar landets befolkning. Utbildningen slutfördes Skr. 2003/04:82 2003 och har bedrivits vid polisakademi i . missionen fortsätter att bedriva verksamhet vid akademin i form av vidareutbildning samt utbildning av polisinstruktörer. Vid missionen verkar därtill ett femtiotal polisrådgivare, som dels genom närvaro i fält söker bidra till ökat förtroende mellan nationell polis och albansk minoritet, dels arbetar med ett närpolisprogram i samarbete med den lokala polismyndigheten. ställde tre poliser till polisakademins förfogande, däribland rektorn, . EU inledde en polisinsats, EUPOL Proxima, omfattande 180 poliser från EU:s medlemsstater, i landet. Den främsta uppgiften för polisinsatsen är att bistå de makedonska myndigheterna i reformeringen av polisväsendet. Insatsen föregicks av ett gemensamt EU- OSSE-besök i landet, under vilket en utvärdering gjordes av behoven på polisområdet och av hur EU och på bästa sätt skulle fördela arbetet och samordna sin verksamhet. HCNM är verksam i landet med stöd till minoritetsutbildning såväl på universitetsnivå som på gymnasienivå. Missionen omfattar drygt 130 internationella tjänstemän. Ambassadör från ledde arbetet mellan , då ambassadör från övertog chefsposten. har en väl etablerad fältnärvaro i de fem centralasiatiska länderna. Den första missionen inrättades 1994 i , medan övriga påbörjade verksamheten . Kontoren i kallas för center och har mandat som omfattar främjandet av principer och normer. Verksamheten sker inom ramen för breda säkerhetsbegrepp. Mänskliga rättigheter, ekonomiska och miljörelaterade frågor samt politisk-militära aspekter faller därför alla inom kontorens arbetsområden. aktiviteter i har ökat i omfång , vilket varit i linje med de deltagande staternas önskemål att gradvis omfördela resurser från fältverksamheten på västra till . Trots en ökning av resurserna till går dock alltjämt en liten del av den samlade OSSE-budgeten för fältverksamhet till fältnärvaron i regionen. Terroristattackerna i , den USA-ledda koalitionens krigföring i och samt den ökade amerikanska militära närvaron i regionen har satt i fokus. och andra organisationers arbete inom området bekämpning av terrorism och illegal narkotika-, vapen- och människohandel har intensifierats . Konfliktförebyggande projekt i regionen drivs, förutom av center, även av sekretariat och tre institutioner HCNM, ODIHR och RFoM. Många frågor är av regional betydelse varför försökt få länderna i att samarbeta, vilket inte varit lätt. Exempel på sådant regionalt samarbete är ett vattenprojekt som involverar och . lämnade stöd till projekt i , och . gav vidare finansiellt stöd för att möjliggöra deltagande av delegater från västra , södra och i årliga implementeringsmöte inom den mänskliga dimensionen (HDIM) samt i högkommissarien för nationella minoriteter och medierepresentantens gemensamma konferens om minoriteter och etermedier. Det är viktigt att samarbetet mellan olika organisationer med verksamhet i fält förbättras. I pågår ansträngningar för att förbättra samordningen i och hölls ett möte i för informationsutbyte mellan centralasiatiska stater och internationella organisationer och institutioner verksamma i . Man kom överens om att fortsätta utbytet och stärka det internationella samarbetet i . Framtida samarbete skulle kunna fokusera på regionala säkerhetsutmaningar, främjande och stöd till gott styrelseskick och utvecklandet av det civila samhället samt underlättandet av regional ekonomisk återuppbyggnad och utveckling. utnämnde det dåvarande nederländska OSSE- ordförandeskapet den förre finländske presidenten till ordförandeskapets personliga representant för . Uppdraget kommer att fortsätta under det bulgariska ordförandeskapet 2004, och då delfinansieras av . center i inledde arbetet i den tidigare huvudstaden . Astana är ny huvudstad, men OSSE- centret har än så länge valt att stanna kvar i . inrättades dock ett förbindelsekontor i . Centrets mandat är brett, med tyngdpunkt på regionalt samarbete, och omfattar tre dimensioner. Vissa framsteg har skett vad gäller mänskliga rättigheter, bland annat undertecknade president ett dekret om ett tillfälligt stopp för verkställande av dödsstraff. Centrets arbete med rättsstatsprinciper, mediefrågor, vallagstiftning och lagstiftning rörande enskilda organisationer har varit särskilt viktigt . Vallagen skall överlämnas till ODIHR för genomgång. Förhoppningsvis kommer efter valen 1999 att inkorporeras. kan förväntas övervaka parlamentsvalen som äger rum . avser då att ställa valobservatörer till förfogande. I samarbete med lokala enskilda organisationer har centret genomfört ett projekt för att underlätta för kvinnor, som har kunnat återvända från Oralman, att delta i företagsverksamhet. Kvinnor har fått utbildning i grundläggande företagskunnande, startat egna företag och fått mindre lån. Tillsammans med UNECE har genomfört ett projekt kring floderna , som 2004 skall leda till skapandet av en bilateral vattenkommission mellan och . har tidigare Skr. 2003/04:82 år givit stöd härtill. HCNM är verksam i landet för att underlätta den uzbekisktalande minoritetens integration i det kazakiska samhället. kandiderar till ordförandeskapsposten i 2009. Beslut rörande ordförandeskap skall fattas 2006. Centret har fyra internationella tjänstemän, inräknat ambassadör från , som leder arbetet . ställer en person till kontorets förfogande. center i huvudstaden inledde sitt arbete . öppnades ett fältkontor i i södra med huvudsaklig uppgift att följa situationen i den multietniska Ferganadalen. Centrets mandat är brett, med tyngdpunkt på regionalt samarbete, och omfattar tre dimensioner. inledde insatser på polisområdet, bland annat i syfte att stärka polisutbildningen i landet. har en komponent rörande deltagande av enskilda organisationer introducerats i polisprogrammet. ställer en polis till förfogande och bidrar även finansiellt till verksamheten. inrättades på förslag av en OSSE-akademi, öppen för samtliga centralasiatiska länder, vars uppgift är att utbilda och forska om regionala säkerhetsfrågor. kommer flera val att hållas i landet: kommunalval samt parlaments- respektive presidentval . /ODIHR kan förväntas övervaka kommunalvalet . avser då medverka i valobservatörsmissionen. ODIHR har lämnat rekommendationer rörande revidering av den vallag som skall utgöra grunden för fria och rättvisa val. Centret har i samarbete med UNODC gjort insatser rörande antiterrorism, såsom åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism samt utarbetande av antiterrorismlagstiftning. Andra viktiga områden för arbete har varit åtgärder för att bekämpa människohandeln samt för att främja gott styrelseskick. Centret bistår även myndigheterna i utarbetandet av en ny lagstiftning om politiska partier. Arbetet innefattar också bistånd med kapacitetsuppbyggnad hos politiska partier och det civila samhället samt utbildning av röstberättigade. HCNM besökte och inledde projekt för utbildning i syfte att främja multietnisk integration och minska etniska spänningar i synnerhet i södra delen av landet. En av frågorna var möjligheten för minoritetsgrupper att erhålla undervisning på sitt modersmål. har, som tidigare nämnts, givit stöd till upprättandet av en bilateral vattenkommission mellan och . Centret har sju internationellt utsända (fyra i Bisjkek och två i Osj). Chef är ambassadör från som tillträdde i har funnits på plats i , då organisationens första kontor i öppnades. Utöver huvudkontoret i finns fem fältkontor. Centrets mandat är brett, med tyngdpunkt på regionalt samarbete, och omfattar tre dimensioner. Enligt mandatet, som reviderades 2002, skall centret utöka verksamheten inom det ekonomiska och miljömässiga området, ge stöd i polisfrågor, gränsbevakning samt bekämpning av människohandel. kommer att hållas i landet 2005, vilket föranleder ytterligare ansträngningar för att förbättra valprocessen. Den folkomröstning som ägde rum genomfördes på ett icke-transparent sätt och introducerade författningsändringar, däribland möjligheten för presidenten att ställa upp för ytterligare mandat. Han ges således möjlighet att sitta kvar vid makten . FN och avstod från att sända observatörer till folkomröstningen, då de inbjöds i ett för sent skede. Tillsammans med FN:s kontor för fredsbyggande i verkar för inrättandet av en arbetsgrupp för vallagstiftning. Annan verksamhet som drivs av är bland annat jämställdhetsfrågor, med särskild inriktning på utbildning för flickor, samt stöd till journalister. UNIFEM har medverkat i finansieringen av ett OSSE-projekt om analys av jämställdhet. har centret givit stöd åt små och medelstora företag samt till utbildning av kvinnor i företagsverksamhet. inledde i samarbete med FSD () ett minröjningsprojekt, som tillsammans med bland annat , och , stödjer. Centret och UNODC har också samarbetat i kampen mot narkotikahandeln. Genom ändringar i brottslagstiftningen har dödsstraffet reducerats till att omfatta fem brott. Informationen om dödsstraffet är dock fortfarande bristfällig. Centret bistår myndigheterna i reformeringen av fängelseväsendet. Centret leds av ambassadör från och är med sina sexton internationella tjänstemän största mission i . inrättade ett center i landets huvudstad . Centrets mandat är brett, med tyngdpunkt på regionalt samarbete, och omfattar tre dimensioner. Det redan bekymmersamma läget för de mänskliga rättigheterna i förvärrades markant efter ett attentat mot president . Ett 70-tal personer beräknas ha dömts för inblandning i attentatet. I många fall förefaller erkännanden ha framtvingats genom tortyr. Tio stater, däribland , aktiverade därför Moskvamekanism, som ger möjlighet att sända rapportörer till en deltagande stat om det bedöms att ett särskilt allvarligt hot mot uppfyllande av landets åtaganden inom mänskliga dimension föreligger. Den franske OSSE-rapportören överlämnade sin rapport, utan att själv ha fått besöka . Därefter antog FN:s kommission för mänskliga rättigheter en resolution om , där bland annat uppmanades att genomföra Decauxs rekommendationer. En resolution antogs även av . Mycket få framsteg har dock skett i genomförande av rekommendationerna. På vissa områden har landet tagit steg tillbaka. Det civila samhällets möjligheter att verka har till exempel försämrats genom ny lagstiftning som trädde i kraft . Centret arbetar under svåra förhållanden, men spelar en viktig roll genom att är en av få internationella organisationer på plats i . Vissa mindre projekt har kunnat genomföras, såsom utveckling av små och medelstora företag. Centret organiserade därtill tillsammans med UNHCR utbildning i internationell humanitär rätt. Centret övervakar och rapporterar om situationen i landet främst vad gäller mänskliga rättigheter och har engagerat sig i fall av övergrepp mot dessa. anordnade centret ett utbildningsseminarium om genomförande av förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder. deltog med expertis från Försvarsmaktens högkvarter och ansvarade för föreläsningar och grupparbeten om det så kallade försvarsplaneringsdokumentet och informationslämningen till FN:s vapenhandelsregister. Ytterligare seminarier planeras, eventuellt kan det då återigen komma en förfrågan om svenskt stöd. /ODIHR övervakade inte valet eftersom man inte hade inbjudits. Om /ODIHR sänder en valobservatörsmission avser att deltaga i denna. Presidentval planeras hållas 2007 eller 2008. har inte deltagit i årliga implementeringsmöten inom den mänskliga dimensionen (HDIM) . har i Permanenta rådet tillbakavisat all kritik mot brister i respekten för mänskliga rättigheter och menat att utsätter landet för alltför stor politisk press. HCNM som besökte landet är starkt politiskt engagerad i situationen för de stora uzbekiska och ryska minoritetsgrupperna. Vid centret arbetar sex internationella tjänstemän, inklusive ambassadör från , som leder arbetet. center i inledde arbetet . Inledningsvis var uppgiften att verka som ett sambandskontor för de fem länderna i regionen. När etablerat närvaro i övriga länder beslutades att omvandla kontoret till ett center med uppgift att fokusera verksamheten till . Centrets mandat är brett, med tyngdpunkt på regionalt samarbete, och Skr. 2003/04:82 omfattar tre dimensioner. har centret arbetat med jämställdhetsfrågor i syfte att öka kvinnors deltagande i politiken, med sikte på parlamentsvalet . Utmaningarna på det ekonomiska området är stora och det svåra läget befaras leda till ökad människohandel. Myndigheternas arbete med att bekämpa människohandeln kan dock betecknas som positivt, en handlingsplan har utarbetats och en särskild arbetsgrupp har inrättats. Även den pågående fängelsereformen utgör ett positivt inslag. Öppenheten att diskutera tortyr har ökat väsentligt. Landets president har låtit inbjuda FN:s särskilde rapportör om tortyr att besöka landet och centret samarbetar med UNDP om genomförandet av dennes rekommendationer. Det finns dock ingen mediefrihet i landet. Även om censuren avskaffats tillämpar journalister självcensur. Dödsstraffet tillämpas fortfarande även om de brott för vilka dödsstraff kan utdömas har minskat markant i antal. till ett nytt tvåkammarparlament äger rum . /ODIHR:s bistånd med att förbättra vallagen före valet är viktigt. /ODIHR kan förväntas sända en valobservatörsmission, i vilken då avser medverka. Presidentval planeras äga rum 2007. har bland annat genomfört utbildning för domare, åklagare och andra jurister samt frivilligorganisationer. organiserade centret tillsammans med UNODC ett nationellt seminarium om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. har också bett om stöd att förbättra landets gränsbevakning och har bistått med utbildning av gränsvakter. Även afghanska gränsvakter har vid den uzbekisk-afghanska gränsen deltagit i utbildning med fokus på lätta vapen. Arbetet med att förbättra det regionala samarbetet i miljöfrågor, särskilt vattenhushållning, har fortsatt . har givit stöd till projekt med syfte att stärka kvinnors ställning och jämställdheten i landet samt till ett projekt för att bekämpa människohandel. Inräknat missionschefen har centret fyra internationella tjänstemän, varav en ställs till förfogande av . Ambassadör från leder centret . har funnits på plats i området och har verksamhet i , och . Organisationen arbetar aktivt med att förebygga och söka lösa de konflikter som råder i regionen. Därutöver arbetar man med att främja demokrati och mänskliga rättigheter, stärka rättsstaten samt förhindra att stridigheterna i den ryska republiken sprider sig till södra . Här spelar gränsövervakningsmission i en viktig roll. Missionens verksamhet utvidgades till att även omfatta gränsavsnittet mot den ryska republiken . Förutom missionerna bedriver ODIHR och HCNM verksamhet i regionen. polisrådgivare utreder behov och möjligheter till verksamhet i Skr. 2003/04:82 och . Av organisationens samlade budget för fältverksamhet går till denna region. I likhet med har intresset för södra ökat . OSSE-missionen i är den största av fältmissionerna utanför västra . Efter den så kallade rosornas revolution i har georgierna uttryckt önskemål om utvidgat OSSE- och EU-engagemang. har tidigare givit stöd till två olika projekt som berör hela regionen: ett vattenprojekt med syfte att öka samarbetet mellan regionens länder om utnyttjande av vatten från två viktiga floder, Kura och Araks, och ett projekt inriktat på att bygga upp en kapacitet hos frivilligorganisationer i regionen att bekämpa människohandel. gav 2003 finansiellt stöd för att möjliggöra deltagande av delegater från västra , södra och i årliga implementeringsmöte inom den mänskliga dimensionen (HDIM) och i högkommissarien för nationella minoriteter och medierepresentantens gemensamma konferens om minoriteter och etermedier. kontor i har verkat . Mandatet är brett och omfattar tre dimensioner. Kontoret har inte till uppgift att vare sig bevaka eller medla i konflikten i . Valfrågor har varit en viktig del av kontorets arbete. president- och parlamentsvalen 2003 arbetade kontoret tillsammans med och bland annat med förbättringar av vallagen och Presidentvalets andra omgång ägde rum Även utan valfusk torde president ha vunnit. Parlamentsvalen utgjorde ett framsteg vid jämförelse med presidentvalet vad gällde kampanjen och mediebevakningen, konstaterade /ODIHR som övervakade bägge valen. dock inte internationella standarder på flera punkter, såsom felaktig rösträkning, hot mot observatörer och bristande valhemlighet. har föreslagit utarbetandet av en uppförandekod för parlamentariker, i syfte att öka förtroendet för den lagstiftande makten. Vidare genomförde kontoret bland annat utbildning för frivilligorganisationer i frågor relaterade till mänskliga rättigheter, utbildning för fängelsepersonal samt gav i samarbete med UNDP stöd till myndigheternas arbete mot korruption och människohandel. mediefrågor en viktig del av arbetet till följd av den bristande mediefriheten i landet. Tillsammans med och det armeniska parlamentet har kontoret ordnat ett expertseminarium om ett lagförslag rörande en ombudsman för mänskliga rättigheter. Kontoret har även arbetat med miljöfrågor och stärkandet av små och medelstora företag samt företagande för yngre personer. Vidare har kontoret arbetat med frågor såsom jämställdhet och våld i hemmet. Tillsammans med UNODC anordnade kontoret ett nationellt seminarium om bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, som ett led i stödet till myndigheternas utarbetande av ny Skr. 2003/04:82 lagstiftning på området. Kontoret arbetar även med reformering av polisväsendet. ratificerade den europeiska sjätte protokoll om avskaffande av dödsstraffet. Att underteckna protokollet var det sista av åtagandena som gjort i samband med sitt inträde i som återstod att uppfylla. Ambassadör från leder kontoret . Vid kontoret arbetar ytterligare sex internationella tjänstemän. kontor i huvudstad påbörjade sitt arbete . Mandatet är brett och omfattar tre dimensioner. Kontoret har inte till uppgift att bevaka eller medla i konflikten i . Presidentvalet ägde inte rum i enlighet med OSSE-åtaganden och andra internationella standarder för demokratiska val. Förmodligen hade den döende presidentens son blivit vald även utan valfusk. I oroligheter efter valet arresterades flera representanter för oppositionen. beslutade president att benåda 160 fångar, dock ingen av dem som arresterades efter valet . medierepresentant kritiserade för behandlingen av journalister i samband med valet. deltog med sex valövervakare i /ODIHR:s valobservatörsmission. Som exempel på kontorets verksamhet kan även nämnas åtgärder mot människohandel som genomförts i samarbete med IOM. Kontoret och IOM har bland annat publicerat en migrationshandbok på azeriska med information för dem som kan komma i kontakt med offer för människohandel. Filmen har därtill dubbats till azeriska. samarbetar med OHCHR om mänskliga rättigheter och med UNHCR om flyktingar och internflyktingar. Kontoret har också genomfört insatser för bekämpning av korruption samt, tillsammans med UNODC, åtgärder mot terrorism inriktade mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Med hjälp av OCEEA, UNDP och UNIDO har kontoret arbetat med industriparker och uppbyggnaden av företag. Särskilda insatser har gjorts för kvinnliga företagare och ungdomar. Kontoret räknar med att kunna stärka sina aktiviteter ytterligare på tre områden: domstolar och rättshjälp, mediers oberoende och det civila samhället. Ett utbildningsprogram för poliser har resulterat i att den nationella polisskolan åter skall öppna . Vidare har kontoret planer på att med ODIHR sätta upp ett vittomfattande program för övervakning av rättegångar. Vid kontoret arbetar sex internationella tjänstemän, inklusive ambassadör från , som leder arbetet . Konflikten mellan och har pågått och främst handlat om , som till övervägande delen är befolkat av kristna armenier. Tiotusentals dödades och en miljon människor drevs på flykt innan en vapenvila trädde i kraft . verkar för en förhandlingslösning av den frusna konflikten mellan och om , vilket sker inom den så kallade Minskgruppen. Arbetet i gruppen leds av ett samordförandeskap bestående av , och . är representerat i Minskgruppen. Parlamentsval i och presidentval i såväl som 2003 har lett till att förhandlingsprocessen gått i stå. Minskgruppens verksamhet har varit inriktad på att hålla kanalerna öppna. besökte samordförandeskapet regionen för att presentera nya förslag, och förhoppningen är att processen skall ta ny fart . Vapenvilan, som trädde i kraft , respekteras i princip. rapporterades dock ett mer spänt läge längs kontaktlinjen genom ett antal våldsamma incidenter. ordförandeskap har en personlig representant för konflikten i , ambassadör från , som innehaft posten . Dennes uppgift är att skapa förtroende mellan parterna bland annat genom att upprätthålla kontakter mellan de politiska och militära ledarskapen samt övervaka vapenvilan. Riksdagsledamoten är parlamentariska församlings särskilde representant för konflikten i . mission i inledde verksamheten och har sitt huvudkontor i . Därutöver finns det ett fältkontor i i den georgiska republiken samt åtta permanenta baser inrättade för övervakning av gränsen till de ryska republikerna Ingusjetien, och . Missionen har även en utsänd person vid FN:s kontor i i den georgiska republiken . OSSE-missionen har i uppgift att främja fredsförhandlingarna mellan parterna i den frusna konflikten om . Avseende den likaledes frusna konflikten i Abchasien har FN huvudansvaret för medling, medan framför allt skall bistå FN när det gäller situationen för de mänskliga rättigheterna. Därutöver anger mandatet att missionen skall främja respekt för mänskliga rättigheter och demokrati i hela . I konflikten mellan och fanns inga tecken på framsteg . Parterna är dock ense om att fortsätta att söka en fredlig lösning på konflikten. En positiv utveckling är dock att poliser från FN kommer att placeras i landet och att georgiska och abchasiska poliser skall utbildas vid polisskola i . Missionen har ställt en expert på mänskliga rättigheter till förfogande för FN:s kontor för mänskliga rättigheter i Abchasien. Vidare har missionen och UNHCR ett nära samarbete i konfliktområdet i Georgien- . Vidare är HCNM verksam i Abchasien för att underlätta återvändande av fördrivna etniska georgier till deras tidigare hem i Galiområdet. Relationen mellan och har i perioder varit mycket spänd. Framför allt har kritiserat för att inte tillräckligt bevaka gränsen mot och förhindra att beväpnande grupper tar sin tillflykt till . Vidare finns fortfarande två ryska militärbaser kvar i . Enligt det avtal som undertecknades mellan och vid i skulle två av de då totalt fyra ryska baserna i vara avvecklade före mitten av 2001 och en överenskommelse om avveckling av de två övriga baserna stå klar före utgången av 2001 (de så kallade Istanbul- åtagandena). Denna tidtabell har således endast delvis hållits. har också beviljat pass till befolkningen i och visumlättnader för de som bor i utan att inhämta medgivande från , vilket inte bidrar till att minska motsättningarna. Vid fältkontoret i har bedrivit ett flertal uppmärksammade projekt för insamling och destruktion av lätta vapen. Vapen samlas in i utbyte mot allmänna nyttigheter. gränsövervakningsmission upprättades med mandat att rapportera om eventuella gränsöverträdelser vid gränsen mellan och . utvidgades övervakningen till att även omfatta gränsen mot Ingusjetien. utvidgades verksamheten till gränsavsnittet mot den ryska republiken , som den operativa verksamheten effektiviserades och rapporteringen förbättrades.