prop · GR03122 · 2004-03-15 00:00:00 — Eftersom alla arbets- tagare, även sådana som arbetar i bolag eller filialer vars arbetstagare inte tilldelats någon plats, måste bli representerade, skall de arbetstagare som inte blir direkt representerade representeras indirekt genom någon av de ledamöter som utsetts för andra arbetstagare i . Ingen arbetstagare får dock representeras av mer än en ledamot. En ledamot som utsetts till en ordinarie plats företräder, enligt första stycket, arbetstagarna i det bolag eller den filial vars arbetstagare till- delats platsen. Om flera ledamöter utses för arbetstagarna i ett bolag eller en filial företräder de, enligt andra stycket, om möjligt lika många arbetstagare var. Varje arbetstagare måste företrädas av någon ledamot och ingen arbetstagare får företrädas av mer än en ledamot. Enligt tredje stycket skall om det finns svenska bolag eller filialer vars arbetstagare inte tilldelats någon plats i förhandlingsdelegationen, arbetstagarna i dessa enheter företrädas av ledamöter som företräder arbetstagare i andra bolag eller filialer i . Denna indirekta representation skall enbart fördelas mellan de ledamöter som utsetts till en ordinarie plats. Antalet arbetstagare skall fördelas så jämt som möjligt mellan dessa ledamöter. Alla arbetstagare måste bli representerade och ingen arbetstagare får bli representerad av mer än en ledamot. Av paragrafens sista stycke framgår att ledamot som utsetts till en extraplats enbart företräder arbetstagarna i det bolag som tilldelats platsen. Mer än en extraledamot kan inte tilldelas arbetstagarna i något bolag. Representativiteten för ledamöterna på extraplatserna skall alltså fastställas separat. Eftersom extraplatser enbart får tilldelas om inte arbetstagarna i de bolag som föreslås upphöra vid en fusion blir repre- senterade på annat sätt, kan inte representativiteten för de olika leda- möterna fastställas förrän samtliga såväl ordinarie som extraplatser har fördelats mellan arbetstagarna i de olika bolagen och filialerna. Paragrafen motsvaras av direktivets artikel 5 och del av artikel 3.3 första stycket. Den behandlas i avsnitt 5.6.1. Parter i förhandlingar om ett avtal om arbetstagarinflytande i europa- bolaget är de deltagande bolagen och förhandlingsdelegationen. Förhandlingarna skall inledas så snart förhandlingsdelegationen har in- rättats. Tidsfristen för denna börjar således löpa så snart förhandlingsdelegationen är inrättad eller med andra ord konstituerad. förhandlingsdelegatio- nen är inrättad kan t.ex. framgå av ett protokoll eller någon liknande handling som upprättats vid ett konstituerande möte. Parterna kan enas om att förlänga förhandlingsperioden till högst . Avstående från eller avbrytande av förhandlingar Bestämmelsen motsvaras av direktivets artikel 3.6 första, tredje och fjärde stycket. Den behandlas i avsnitt 5.6.2 och 5.6.3. Om förhandlingsdelegationen fattar ett beslut, i enlighet med första stycket, om att avstå från att inleda eller att avbryta förhandlingar innebär det att arbetstagarna avstår från att träffa ett avtal om arbetstagar- inflytande i europabolaget och att inte heller regleringen i 3663 §§ skall tillämpas. Det senare framgår av 34 §. I ombildningsfall får dock för- handlingsdelegationen inte fatta ett sådant beslut om rätt till medverkan finns i det bolag som skall ombildas (jmf. 31 §). Ett beslut enligt första stycket påverkar däremot inte tillämpligheten av nationella regler för information och samråd. När medbestämmandelagen enligt sedvanliga lagvalsregler är tillämplig, skall den alltså tillämpas på europabolag oavsett om det fattats ett beslut om att avstå från inflytande enligt lagen om arbetstagarinflytande i europabolag eller inte. Däremot innebär ett beslut om avstående från inflytande enligt denna paragraf att regleringen i lagen om europeiska företagsråd blir tillämplig i de fall då förutsättningarna enligt den lagen är uppfyllda. Vad som i övrigt gäller i relationen mellan lagen om arbetstagarinflytande i europa- bolag och lagen om europeiska företagsråd behandlas i avsnitt 6.3 och 9.2. Styrelserepresentationslagen är inte tillämplig på europabolag (se av- snitt 6.4) och blir således inte tillämplig heller i de fall förhandlings- delegationen beslutat avstå från medverkan och annat inflytande enligt lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Styrelserepresentations- lagen är däremot tillämplig på europabolags dotterbolag i , om inte även dessa bolag är europabolag. Inte heller rätten till en sådan styrelserepresentation påverkas av ett beslut om avstående från in- flytande enligt lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Om förhandlingsdelegationen beslutat att avstå från det inflytande arbetstagarna enligt lagen har rätt till, kan arbetstagarna enligt andra stycket tidigast efter beslutet begära att förhandlingar om arbets- tagarinflytande i europabolaget skall inledas eller återupptas efter en skriftlig begäran från av arbetstagarna. Parterna kan dock enas om eller börja förhandla tidigare om de är ense därom. Om förhandlingarna återupptas helt kort efter det första beslutet kan förhandlingsdelegationen eventuellt inträda i samma sammansättning som . Om nya förhandlingar skall inledas först , kan en ny förhandlingsdelegation behöva sammansättas om sådana förändringar inträffat som avses i 10 och 15 §§, varvid regleringen om dess samman- sättning i 819 §§ åter blir tillämplig. Om återupptagna eller nya förhandlingar inte leder till något avtal, skall enligt 34 § inget inflytande i enlighet med lagens reglering gälla i europabolaget i fortsättningen heller. Om ett beslut om avstående väl en gång är fattat kommer således inget inflytande att bli gällande i bolaget så länge inte parterna enas om ett avtal. Bestämmelsen motsvaras av direktivets artikel 3.3 andra stycket. Den behandlas i avsnitt 5.6.4. De deltagande bolagen skall informera förhandlingsdelegationen om förekomsten och omfattningen av arbetstagarinflytande i form av med- verkan i de deltagande bolagen, om planerna för bildandet och om hur processen med att bilda europabolaget fortskrider. Uppgifter om bildandeplanen, huruvida medverkan förekommer, former för medverkan och hur många ledamöter som t.ex. kan väljas eller föreslås är nöd- vändiga för att förhandlingsdelegationen skall kunna förhandla om och ingå ett avtal om arbetstagarinflytande särskilt med beaktande av om- röstningsreglerna. I skyldigheten att informera om hur processen med att bilda europabolaget fortskrider ligger bland annat en skyldighet att informera om förändringar inom bolagsgruppen som kan påverka sammansättningen av förhandlingsdelegationen. Bestämmelsen motsvarar artikel 3.5 i direktivet. Den behandlas i avsnitt 5.6.5. Genom denna paragraf ges förhandlingsdelegationen möjlighet att i förhandlingsarbetet få hjälp från utomstående experter t.ex. från de europeiska fackliga organisationerna. Experterna får på förhandlings- delegationens begäran närvara vid förhandlingsmöten. Denna rätt inskränks dock till situationer när detta är lämpligt för att främja enhetlighet och konsekvens på europeisk nivå. Angående kostnader för dessa experter hänvisas till 27 §. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen motsvarar direktivets artikel 3.4. 26 §§ behandlas i avsnitt 5.6.6. Som huvudregel gäller vid omröstningar i förhandlingsdelegationen att mer än hälften av delegationens ledamöter måste rösta för ett förslag för att detta skall bifallas. Dessa ledamöter måste även företräda mer än hälften av arbetstagarna i de deltagande bolagen, berörda dotterbolagen och berörda filialerna för ett beslut skall kunna fattas. Det är alltså fråga om hälften av delegationens utsedda ledamöter, inte hälften av de när- Majoritetskravet innebär således att mer än hälften av förhand- lingsdelegationens ledamöter måste delta vid omröstningar för att Prop. 2003/04:122 delegationen över huvud taget skall vara beslutför. Paragrafen motsvaras av direktivets artikel 3.4. Den behandlas i avsnitt 5.6.6. Om ett avtalsförslag skulle leda till att andelen ledamöter för med- verkan i europabolaget blir mindre än vad som tidigare gällt för arbets- tagarna i det av de deltagande bolagen med högst andel medverkan och europabolaget skall bildas genom fusion eller i form av dotterbolag eller holdingbolag, krävs kvalificerad majoritet för bifall till förslaget. Kvalificerad majoritet är här, att minst två tredjedelar av de ledamöter som företräder minst två tredjedelar av arbetstagarna i minst två EES- stater röstar för förslaget. Kvalificerad majoritet krävs dock enbart om medverkan omfattar minst den andel av det totala antalet arbetstagare i de deltagande bolagen som anges i paragrafen. Vilken form av med- verkan (se definitionen i 5 §) som förekommer saknar betydelse för denna omröstningsregel. Det är en kvantitativ jämförelse av andelen arbetstagarledamöter som får väljas eller utnämnas alternativt föreslås eller avvisas som skall göras. Det kvalitativa innehållet i medverkan skall alltså inte beaktas vid tillämpning av omröstningsregeln. I vissa rättsordningar kan arbetstagarna ha rätt att utse observatörer till något av bolagets organ. Dessa observatörer saknar rösträtt i bolagets organ och har enbart rätt att närvara för att inhämta information för arbetstagarnas räkning. Dessa personer skall inte beaktas när det gäller att avgöra om det förekommer medverkan i ett bolag eller att bedöma graden av medverkan. När man undersöker om arbetstagarna i ett deltagande bolag har rätt till medverkan och vilken grad av medverkan de i så fall har rätt till, skall dels avtalad medverkan beaktas, dels den medverkan arbetstagarna i fråga enligt lag har rätt till oavsett av om denna rent faktiskt utövas eller inte. Ett beslut om rätt till mindre medverkan får inte fattas om ett europabolag skall bildas genom ombildning, se 31 §. Paragrafen motsvaras av direktivets artikel 3.6, andra stycket. Den behandlas i avsnitt 5.6.6. Samma kvalificerade majoritet som krävs enligt 25 §, krävs för att förhandlingsdelegationen skall få besluta att avstå från eller avbryta förhandlingar enligt 21 § första stycket. Ett sådant beslut får över huvud taget inte fattas om ett europabolag skall bildas genom ombildning och rätt till medverkan finns i det bolag som skall ombildas. Paragrafen motsvarar direktivets artikel 3.7. Den behandlas i avsnitt 5.6.7. I paragrafen anges att alla kostnader för förhandlingsdelegationens verksamhet skall bäras av de deltagande bolagen så att förhandlings- delegationen kan utföra sina uppgifter på lämpligt sätt. Bolagen skall alltså stå för kostnader som avser såväl bildandet av förhandlings- delegationen som utgifter för att förhandlingsdelegationen skall kunna utföra sina uppgifter. Kostnader som skall ersättas är bl.a. de som avser förhandlingsdelegationens möten, sammanträffanden med ledningen, ledamöternas resor och logi, traktamenten samt för tolkning och över- sättning. Enligt direktivet får staterna förordna att bolagens kostnadsansvar, i de fall arbetstagarsidan vill anlita experter, får begränsas till att enbart gälla en expert. Någon sådan begränsning har inte införts. I normalfallet torde det dock inte finnas behov av mer än en expert. Det kan dock förekomma situationer där kostnader för flera experter är nödvändiga för att förhand- lingsdelegationen skall kunna utföras sina uppgifter på lämpligt sätt, t.ex. om förhandlingsdelegationen vill företrädas av olika experter i olika del- frågor. Jämför 17 § lagen om europeiska företagsråd och prop. 1995/96:163 s. 62. En motsvarande kostnadsregel för arbetstagarrådets verksamhet finns i 54 § och i direktivets referensbestämmelse 2h). Paragrafen har utformats med beaktande av synpunkter från Lagrådet. Paragraferna 2830 motsvaras av direktivets artikel 4.2 och artikel 3.3 första stycket. Se även avsnitt 5.7.1. I första stycket anges att ett avtal om arbetstagarinflytande skall vara skriftligt. I andra stycket anges vilka frågor som skall behandlas i ett avtal om arbetstagarinflytande. Ordet behandla har valts för att markera parternas avtalsfrihet. Parterna måste således inte i avtalet fastställa de uppräknade punkterna i 2830 §§, men de måste aktivt ta ställning till de uppräknade frågorna. Parterna har således avtalsfrihet, dock ej i de fall europabolaget etableras genom ombildning. Enligt 31 § kan förhandlingsdelegationen inte avstå från medverkan i ombildningsfallet om medverkan förekommer i det bolag som skall ombildas. Därutöver måste enligt omröstningsreglerna majoritetskraven för förhandlingsdelegationen vara uppfyllda för att denna skall kunna ingå avtal. Bestämmelserna i 36 63 §§ skall inte vara tillämpliga såvida inte parterna särskilt avtalar om att så skall vara fallet. Avtalets löptid och i vilka fall det skall omförhandlas skall bestämmas, enligt punkt d. Parterna skall också behandla frågan om i vilka fall avtalet bör omförhandlas, t.ex. hur strukturella förändringar inom europabolaget och flyttning av säte till annat land skall beaktas. Parterna skall också enligt samma punkt bestämma vilket omförhandlingsförfarande som skall gälla och vad som skall gälla om nya förhandlingar, efter avtalstidens utgång eller på grund av väsentliga förändringar, inte leder till ett nytt avtal. De kan till exempel bestämma att det tidigare avtalet skall fortsätta att gälla eller att det skall gälla med vissa i förväg bestämda justeringar. Att avtalet även skall hantera vad som skall ske om parterna efter omförhandlingar inte lyckas ingå något nytt avtal har ingen motsvarighet i direktivet. Bestämmelsen syftar till att undvika tveksam- heter om vad som skall gälla i en sådan situation. Om det senare ifrågasätts huruvida ett avtal kommit till under formellt riktiga omständigheter, kan ledning hämtas bl.a. i en sådan omständighet som att det undertecknats av såväl varje deltagande bolag som var och en av ledamöterna i förhandlingsdelegationen eller i vart fall av de leda- möter i delegationen som tillstyrkt avtalsinnehållet. Till avtalet kan i så fall även fogas en förteckning över det totala antalet ledamöter och över det antal arbetstagare, som var och en av ledamöterna representerar. Detta kan förmodas vara viktiga omständigheter för att man i efterhand skall kunna konstatera huruvida majoritetskraven för beslut enligt direk- tivet uppfyllts. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7.1. Om parterna enas om att ett arbetstagarråd skall inrättas skall avtalet behandla de omständigheter som upptas i första stycket. Om de istället enas om att någon annan ordning skall gälla för informations- och sam- rådsförfarandet skall avtalet, enligt andra stycket, reglera hur en sådan ordning skall utformas. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7.1. Om parterna enas om att rätt till medverkan skall finnas i europabolaget skall avtalet behandla de omständigheter som upptas i paragrafen. Av 31 § följer att parterna inte har full avtalsfrihet i ombildningsfallen när det förekommer medverkan i det bolag som skall ombildas. Paragrafen motsvaras av direktivets artikel 4.4. Se även avsnitt 5.7.2. I bestämmelsen anges att parternas avtalsfrihet såvitt avser medverkan begränsas i de fall europabolaget etableras genom ombildning. Avtal som ingås i dessa fall måste innehålla minst samma nivå för arbetstagarnas medverkan i alla avseenden, som det inflytande som arbetstagarna har rätt till i det bolag som skall ombildas. Det är en kvalitativ bedömning av medverkans innehåll som skall göras. Det är alltså en annan bedöm- ningsgrund en den som skall användas enligt omröstningsregeln i 25 §. Normalt får ett förvaltningsorgan (eller en styrelse) anses ha en vikti- gare och aktivare roll i ledningsfrågorna än vad ett tillsynsorgan kan anses ha. Om ett europabolag tillämpar monistisk organisationsmodell skall arbetstagarnas eventuella rätt till medverkan utövas i förvaltnings- organet. Om ett europabolag i stället tillämpar dualistisk organisations- modell skall arbetstagarnas eventuella rätt till medverkan utövas i till- synsorganet. Om ledningen i det bolag som skall ombildas valt att byta från monistisk till dualistisk organisationsmodell, måste alltså parterna enas om i vilken omfattning antalet eller andelen arbetstagarledamöter skall ökas i förhållande till vad som tidigare gällt. Detta för att det materiella innehållet i rätten till medverkan skall kunna nå upp till minst samma nivå som tidigare gällt. Vad som gäller om avtal inte träffas När reglerna skall tillämpas Paragrafen motsvarar direktivets artikel 7.1. Se även avsnitt 5.8.1 Om förhandlingsdelegationen inte beslutat att avstå från eller avbryta förhandlingar om ett avtal om arbetstagarinflytande i enlighet med 21 §, kan förhandlingar om ett avtal pågå som längst som anges i 20 §. Om förhandlingsperioden löpt ut utan att parterna träffat ett avtal som uppfyller lagens krav och de deltagande bolagen registrerar europabolaget, skall referensbestämmelserna för information och samråd d.v.s. bestämmelserna i 3654 §§ bli tillämpliga i de fall europabolaget skall ha sitt säte i . Referensbestämmelserna skall alltså tillämpas om ett avtal ingåtts mellan parterna, men detta avtal inte uppfyller de formella krav som enligt lagen gäller för ett avtal om arbetstagarinflytande i europabolag. Avtalet kan t.ex. vara ingånget i strid mot reglerna i 2831 §§ eller omröstningsreglerna i 2425 §§. Referensbestämmelserna för information och samråd kan även bli tillämpliga genom att parterna särskilt avtalar om att så skall vara fallet. Paragrafen motsvarar direktivets artikel 7.2. Se även avsnitt 5.8.1. Om förutsättningarna för att referensbestämmelserna om arbetstagarråd i 3654 §§ är uppfyllda och medverkan gäller i de deltagande bolagen i den omfattning som anges i paragrafen, skall även referensbestämmelserna för medverkan i 5563 §§ tillämpas. När europabolag bildas genom fusion respektive i form av holdingbolag eller dotterbolag, och medverkan finns i något av de deltagande bolagen men omfattar av arbetstagarna i dessa skall reglerna om medverkan gälla. Om däremot mindre andel av arbetstagarna omfattas av medverkan disponerar förhandlings- delegationen över huruvida medverkan skall införas i europabolaget. Beräkningen av andelen skall göras genom att det fastställs hur många av arbetstagarna i de deltagande bolagen som omfattas av regler för medverkan reglerad i avtal eller lag (jfr. kommentaren till 25 §). Parterna kan naturligtvis särskilt avtala om att tillämpa referens- bestämmelserna för medverkan även om inte medverkan förekommer i något av de deltagande bolagen. När parterna avtalar om att referensbestämmelserna skall gälla för arbetstagarinflytandet i europa- bolaget, bör av avtalet framgå om referensbestämmelserna om medverkan skall gälla endast om förutsättningarna i 33 § är uppfyllda eller om de skall gälla oberoende av om dessa är uppfyllda. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen motsvarar artikel 7.1 b) andra strecksatsen och artikel 3.6 fjärde stycket i direktivet. Den behandlas i avsnitt 5.8.1. Av bestämmelsen följer att referensbestämmelserna inte skall tilläm- pas, när förhandlingsdelegationen beslutat avstå från att inleda förhand- lingar om ett avtal om arbetstagarinflytande i europabolaget eller att av- bryta pågående sådana förhandlingar. Om förhandlingar om ett avtal sedermera återupptas eller nya sådana förhandlingar inleds, utan att något avtal ingås, skall inte heller referensbestämmelserna bli tillämpliga. Sedan förhandlingsdelegationen väl beslutat att avstå från arbetstagar- inflytande enligt lagen, skall alltså inget sådant inflytande gälla så länge parterna inte träffar ett avtal därom. Paragrafen motsvarar direktivets artikel 7.2 sista stycket. Se även avsnitt 5.8.1. Enligt första stycket får förhandlingsdelegationen besluta vilken form för medverkan som skall införas i europabolaget i de fall som referens- bestämmelserna för medverkan skall tillämpas och det inom de del- tagande bolagen finns mer än en form för medverkan. Om inte för- handlingsdelegationen fattar något beslut om vilken form för medverkan som skall tillämpas får enligt andra stycket de deltagande bolagen i stället bestämma vilken form för medverkan som skall införas. Det finns två olika former för medverkan enligt lagen, se 5 §. Den ena formen ger arbetstagarna rätt att välja eller på annat sätt utse ledamöter till något organ i bolaget. Den andra formen för medverkan ger arbets- tagarna rätt att föreslå kandidater eller framföra invändningar mot befintliga kandidater inför val av ledamöter som sedan sker i annan ord- ning. Den senare formen tillämpas, i de nuvarande medlemsstaterna, enbart i . Rätt till sådan medverkan finns dock inte i alla holländska bolag. Rätt till medverkan finns inte i alla EES-stater. I de stater det förekommer sker detta alltså genom en rätt att välja eller utse ledamöter utom i . Det kan alltså endast bli aktuellt att välja form för medverkan, enligt gällande regler i EES-staterna, om något av de deltagande bolagen är ett holländskt bolag av den kategori i vilken det finns rätt till medverkan. Detta avser rättsläget innan utvidgningen . Bestämmelsen fanns i lagrådsremissens förslag i 56 §. Den har flyttats med anledning av Lagrådets påpekande att den placerats så att den avviker från sitt sammanhang. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 1 e. Se även avsnitt 5.8.2. Av bestämmelsen framgår att arbetstagarna i varje EES-stat, där europabolaget, dess dotterbolag eller filialer har anställda, skall tilldelas minst en plats i arbetstagarrådet. Platserna skall fördelas så att en plats tilldelas arbetstagarna i var och en av dessa stater för varje påbörjad tiondel av det totala antalet anställda som sysselsätts i den staten. Detta leder till att det i ett arbetstagarråd alltid finns minst 10 platser (jfr. kommentaren till 8 §). Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.8.2. I paragrafen anges hur de platser som tilldelats arbetstagare i skall fördelas mellan arbetstagare i aktuella bolag och filialer. Fördel- ningen skall ske mellan arbetstagare i bolag och filialer, med en plats per enhet i fallande ordning efter antalet anställda i respektive bolag och filialer. Om arbetstagarna i alla enheter i fått en plats, skall för- delningen upprepas efter samma system till dess alla platser är fördelade. De organisationer som enligt 39 eller 40 § skall utse ledamöter får avtala om en annan ordning för fördelning mellan arbetstagarna i bolag och filialer. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 1a. Den behandlas i avsnitt 5.8.2. Av bestämmelsen framgår att enbart arbetstagare i i europabolaget, dess dotterbolag och filialer är valbara till arbetstagarrådet. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 1b. Den behandlas i avsnitt 5.8.2. I paragrafen anges hur ledamöterna i arbetstagarrådet utses för arbets- tagare i svenska bolag och filialer. Om det vid något eller några av bolagen eller filialerna i finns kollektivavtal, utser de kollektiv- avtalsbundna arbetstagarorganisationerna ledamöter för arbetstagarna i samtliga bolag och filialer i (jfr. kommentaren till 16 §). Finns inte kollektivavtal i något av bolagen eller filialerna i utses ledamöter för arbetstagarna i enligt 40 §. Paragrafen motsvarar direktivets referensbestämmelse del 1b. Den behandlas i avsnitt 5.8.2. När inte något av bolagen eller filialerna i är bundna av kollektivavtal, utses ledamöter till arbetstagarrådet av arbetstagar- organisation som har någon medlem bland arbetstagarna (jfr. kommentaren till 17 §). Finns således inga fackliga medlemmar kan inga ledamöter utses för svenska arbetstagare. Arbetstagarna kan naturligtvis välja att bli medlemmar i en befintlig organisation eller att starta en egen facklig organisation för att kunna utse ledamöter. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.8.2. Motsvarande regel för förhandlings- delegationen finns i 19 §.