prop · GS031d11 · 2004-09-20 00:00:00 — Det finns en risk att flera ansökningar om arbetsskadelivränta medför att de redan långa genomströmningstiderna för dessa ärenden ökar ytterligare. Detta skulle innebära att kostnadsökningen i arbetsskadeförsäkringen förskjuts. Regeringen anser dock ett det inom den nya myndigheten finns förutsättningar att effektivisera handläggningen av arbetsskadeförsäkringen. Regeringens bedömning är att kostnaderna för arbetsskadeförsäkringen inte kommer att öka , men att en successiv kostnadsökning kan förväntas därefter. Tabell 2.24 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 19:4 Arbetsskadeersättningar m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 2.26 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 19:5 Ersättning för kroppsskador Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 6 anvisas under anslaget 19:4 Arbetsskadeersättningar m.m. . och beräknas anslaget till 6 697 938 000 respektive 7 . 2.12.5 19:5 Ersättning för kroppsskador Tabell 2.25 Anslagsutveckling 19:5 Ersättning för kroppsskador 1 375 tkr avser statlig ålderspensionsavgift , varav 1 106 tkr avser regleringsbelopp . Ersättningar för kroppsskador har varierat mycket över åren och är därför svåra att prognostisera. En viss ökning av kostnaderna kan förväntas genom de förbättringar av de totalförsvarspliktigas personskadeskydd och ändrade indexeringsregler som infördes . Kostnaderna för äldre skador förväntas dock minska något. Totalt bedömer regeringen att kostnaderna för ersättning för kroppsskador kommer att var något lägre 2005 än 2004. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 19:5 Ersättning för kroppsskador . beräknas anslaget till 62 885 000 respektive . 19:6 och 19:7Allmänna försäkringskassor. Tabell 2.27 Anslagsutveckling 19:6 1Anslagen för 19:6 och 19:7 Allmänna försäkringskassor uppgår totalt till 6 . Den samlade prognosen 2004 uppgår till 6 och utfallet till 6 . 2Motsvarar 6 654 535 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 430 463 tkr prisnivå. (tidigare 19:6) Verksamheten inom RFV har i huvudsak finansierats genom anslag på statsbudgeten, men även genom avgiftsintäkter avseende egna resultatområden. RFV hade vid utgången av 2003 ett anslagssparande på , vilket motsvarar av anslaget. Regeringen har beslutat att anslagssparande får disponeras av verket. Av verkets anslagssparande har delfinansierat en höjning 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 av anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade . Detta har reglerats genom tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100). Allmänna försäkringskassor (tidigare 19:7) Försäkringskassorna använde en an- (0,). Av dessa avsåg outnyttjade medel, som avsatts för s.k. avstämningsmöten inom sjukförsäkringen. Regeringen har dragit in av dessa medel och fört till regeringens (7,) respektive () disposition, bl.a. för finansiering av vissa kostnader i samband med bildandet av den nya . Den nya myndigheten bildas försäkringskassor upphör därför vid utgången av 2004 och ersätts av ett för socialförsäkringsadministrationen gemensamt anslag 19:6 . Eventuellt positivt eller negativt anslagssparande vid utgången av 2004 på de båda anslag som då upphör, skall föras till det nya anslaget 19:6 . Budget för avgiftsbelagd verksamhet (tidigare 19:6) Vissa av RFV:s administrationskostnader har täckts av medel från Allmänna Pensionsfonden (AP-fonden) och de affärsdrivande verken. Er- sättning från AP-fonden avser verkets kostnader för administration av ålderspension i form av tilläggspension och inkomstpension. Enligt regeringsbeslut (dnr S2003/2039/SF) uppgår denna ersättning till , inklusive ett underskott om som reglerats i samband med ersättning. Underskottet beror i huvudsak på en nedskrivning av lånet för utveckling av IT-system samt högre kostnader för förvaltning och produktion inom . RFV:s administration av arbetsskador som regleras före skall, såvitt avser de affärsdrivande verken, finansieras med avgifter. Avgifternas storlek följer av regeringsbeslut . RFV får dessutom utöver vad som anges i 4 § avgiftsförordningen (1992:191) mot ersättning utföra datorbehandlingar och tillhandahålla tjänster inom systemutveckling, statistik m.m. Avgiftsintäkterna disponeras av RFV. Den EU-finansierade tjänsteexportens omsättning har minskat kraftigt, från 2002 till 2003. De två tidigare Twinningprojekten i och , som stod för av den totala omsättningen, har slutförts. har RFV påbörjat ett motsvarande projekt i och vunnit internationella anbudstävlingar om projekt i och . Allmänna försäkringskassor (tidigare 19:7) Vissa av försäkringskassornas kostnader har täckts av ersättningar bl.a. från AP-fonden. Er- sättningen från AP-fonden skall täcka kostnader för administrationen av tilläggspension för ålderspensionärer och inkomstpension. Enligt regeringsbeslut (dnr S2003/2039/SF) uppgår denna ersättning till . Övriga avgiftsintäkter kommer från administration av småföretagarförsäkring m.m., administration av familjebidrag (också benämnt ersättning från försvaret) samt intäkter enligt avgiftsförordningen 4 § och övriga ersättningar. Kostnaderna för administration av ålderspension i form av tilläggspension och inkomstpension har av RFV (dnr S2004/1647/SF) beräknats uppgå till sammanlagt 908 (574 + 334) , exklusive pris- och löneomräkning. Häri ingår ett underskott från RFV:s bokslut på , som i huvudsak beror på nedskrivning av lån. Administration av småföretagarförsäkring m.m., administration av familjebidrag (också benämnt ersättning från försvaret) samt intäkter enligt avgiftsförordningen 4 § och övriga ersättningar beräknas uppgå till ca 2005. varav ersättning från AP- varav tjänsteexport (RFV) varav ersättning från AP- varav tjänsteexport (RFV) varav ersättning från AP- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden RFV har medgivande att disponera högst av sitt anslag för att stödja forskning inom socialförsäkringsområdet. För att stödja forskningsbehov som är särskilt angelägna ur socialförsäkringsadministrationens perspektiv höjdes ramen för forskning inom RFV:s anslag till 2004. bemyndigades verket att ingå ekonomiska åtaganden inom socialförsäkringsområdet, som innebär utgifter om högst efter 2004. Regeringen avser att medge att motsvarande ram för forskning, , fastställs inom anslaget 19:6 även . Regeringen föreslår att den nya myndigheten skall kunna ingå ekonomiska åtaganden inom socialförsäkringsområdet som inklusive åtaganden som tidigare ingåtts av RFV, innebär utgifter om högst efter 2005. Tabell 2.29 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 2.30 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 19:6 Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag Regeringen beräknar anslaget utifrån en pris- och löneomräkning av de tidigare anslagen prioriterade områden (ohälsa och följdreformer) . Sammantaget motsvarar detta tillskott de medel som tillfördes RFV och försäkringskassorna för kostnader avseende insatser för att bryta utvecklingen inom ohälsoområdet () samt för kostnader i samband med följdreformer till det reformerade pensionssystemet (). Därutöver tillförs anslaget 2005 för administrativa kostnader som följer av de förslag som ingår i den proposition om ekonomiska drivkrafter för minskad sjukfrånvaro m.m. som regeringen avser att lämna till . Totalt avsätts således till åtgärder för att bryta utvecklingen inom ohälsoområdet. De administrativa konsekvenserna av de förslag som läggs i den kommande propositionen arbetsgivarnas medfinansiering av sjukpenningkostnaderna, förstärkt sjukkontroll, borttagande av den tredje sjuklöneveckan och en ambitionshöjning beträffande avstämningsmöten och rehabiliteringsplaner bedöms rymmas inom den totala resursramen. Delar av de medel som tillförs anslaget avser arbetet med att införskaffa och registrera data som är nödvändiga för att beräkna arbetsgivarnas medfinansiering av de sjukfall som påbörjades före och som omfattas av medfinansieringen fr.o.m. detta datum. Dessa registreringar skall vara klara . Med anledning av att personalen hos de allmänna försäkringskassorna fr.o.m. inordnas i det statliga tjänstepensionssystemet förs ca från anslaget 19:6 till anslaget 1:12 Statliga tjänstepensioner m.m. (utgiftsområde 2). tillförs anslaget 19:6 ca för de pensionspremier som myndigheten skall erlägga. Som angivits i prop. 2003/04:152 Anpassningar med anledning av en ny statlig myndighet för socialförsäkringens administration bör hyresbeloppen för vissa av under en övergångstid successivt anpassas till en marknadsmässig nivå. Regeringen återkommer senare med reglering av detta på anslag. För att finansiera vissa behov inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg förs medel från anslaget. Det är dels administra- 2003/04:96 Vissa dels omdispositioner av innevarande års medel som möjliggör detta. förs sålunda till anslaget 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. samt till anslaget 16:9 utbildningsstöd. överförs dessutom till anslaget 15:2 Myndigheten för internationella adoptioner samt till 28:1 och landsarkiven. Det senare i enlighet med överenskommelse som tecknats mellan i och vid överlämnande av arkivhandlingar. överförs till anslaget 7:4 Samhällets skydd mot olyckor. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 7 anvisas för anslaget 19:6 . beräknas anslaget till 6 resp. 6 . Avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa Några speciella grupper........................................................................................ Sjukfrånvaro i olika sektorer på arbetsmarknaden.............................. Sjuk- och aktivitetsersättning.............................................................................. Regeringens åtgärder för minskad ohälsa 2003 .................................................. Möjligheter och hinder att uppnå målen om minskad ohälsa............................ 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA 1.1Diagnosmönster bland deltidssjukskrivna när sjukskrivning har påbörjats med Deltidssjukskrivningar 2002 2004..................................................................... Sjukskrivna som var inskrivna som arbetslösa ..................................... Sjukfrånvaro i olika sektorer på arbetsmarknaden.............................................. Nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar efter diagnos ....................... 1.6Förändring i antalet personer med rehabiliteringspenning mellan december 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Antalet ersatta sjukpenningdagar ............................. Antalet sjukpenningdagar i olika längdklasser 1995 2004................................. Antalet sjukfall med fördelning efter kön .......................................................... Sjukpenningtal1 i olika åldersgrupper.................................................................. Antalet nytillkomna sjuk- och rehabiliteringsfall och arbetslöshet. Säsongsrensade glidande 3-månaderstal resp. procent av arbetskraften ........... Antal sjukfall längre än 1974 2003.......................................................... Sjukskrivningsstatus efter 3 månaders heltidssjukskrivning (procent) ............ Arbetslöshet och ohälsotal för länen 2002 ......................................................... Förändring av ohälsotal (sjukpenning och sjukersättning) Andelen sjukskrivna kvinnor och män efter sektor 1990 -2003........................ Antal personer med aktivitets- eller sjukersättning ........................................... Nytillkomna aktivitets- och sjukersättningar, män och kvinnor ...................... Anmälda arbetssjukdomar 1988 2003 Antal per tusen förvärvsarbetande; arbetstagare och egenföretagare .......................................................................... Anställda och ohälsa, kvinnor, 1988 2002 Procent.......................................... Anställda och ohälsa, män, 1988 2002 Procent ............................................... och har sjukskrivningarna minskat från , som också är utgångsår för de båda delmålen för en minskad ohälsa. Det första delmålet är att halvera antalet dagar med sjukfrånvaro, det andra att nybeviljandet av aktivitets- och sjukersättning (f.d. förtidspension) skall minska. minskade antalet sjukpenningdagar1 , och nedgången var då helt koncentrerad till korta sjukskrivningar. har minskningen tagit fart även bland de långtidssjuka, så att nedgången totalt är jämfört med . Huvudorsaker till nedgången torde vara arbetslösheten en ökad arbetslöshet brukar alltid medföra en minskning i sjukskrivningar samt att en del personer med långa sjukskrivningar under framför allt 2004 övergick till aktivitets- och sjukersättning. Även en högre andel deltidssjukskrivning har bidragit till utvecklingen. Även antalet sjuklönedagar minskade något , men bedöms ha ökat i och med införandet av den tredje sjuklöneveckan . Antalet nya aktivitets- och sjukersättningar var relativt lågt trots ett mycket högt antal långtidssjukskrivna. Orsakerna till den låga nivån var sannolikt administrativa det gamla förtidspensionssystemet ersattes av ett nytt , vilket medförde ökad administrativ belastning på försäkringskassorna. har antalet nytillkomna ersättningar ökat, och nivån t.o.m. ligger en bra bit över målet. Målformuleringen för nya aktivitets- och sjukersättningar gäller ett genomsnitt , så detta delmål är fullt möjligt att nå även om det fortfarande finns många långtidssjuka cirka 122 000 personer har varit sjukskrivna längre än . Det finns ett tydligt samband mellan arbetslöshet och korta sjukskrivningar. Även om minskningstakten just för tillfället är hög, finns det en risk att åtminstone de korta sjukskrivningarna ökar när arbetsmarknadsläget förbätt- 1 Med sjukpenningdagar avses i denna bilaga från sjukförsäkringen ersatta nettodagar. Nettodagar innebär att antalet dagar med partiell ersättning har räknats om till hela ersättningsdagar. Exempelvis utgör med halv ersättning en nettodag. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Utmaningen blir då att genom effektiva åtgärder undvika dels en ökning av nya sjukfall, dels att de korta sjukskrivningarna inte övergår i långa. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att det finns förutsättningar att nå båda målen. Regeringen fastställde i budgetpropositionen ett mål för minskad ohälsa. Målet är att frånvaro från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall halveras . Parallellt skall antalet nya aktivitets- och sjukersättningar minska. Hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen . Frånvaro från arbetslivet på grund av sjukskrivning Sjukskrivningarna kan delas upp i tre delar beroende på sjukskrivningens längd och ersättningsform. Den första delen är den så kallade karensdagen för vilken det inte utges någon ersättning. till och med dag 21 i perioden ersätts av arbetsgivaren i form av sjuklön. Sjuklöneperioden har förlängts . Fram till denna tidpunkt utbetalades sjuklön t.o.m. dag 14. Sjukpenning som betalas ut från sjukförsäkringen utges från och med dag 22. En sjukskriven som inte omfattas av sjuklönelagen är oftast berättigad till sjukpenning. Detta gäller bl.a. arbetslösa och egenföretagare. I dessa fall utges sjukpenning från och med dag 2. Om den försäkrade som har inkomst från annat förvärvsarbete än anställning har valt att ha 3 eller utges sjukpenning först efter karenstidens slut. Regeringens ohälsomål innefattar alla sjukskrivna som har rätt till ersättning i form av sjuklön eller sjukpenning och beräknas inklusive karensdagen. Även arbetslösa och andra grupper som saknar anställning men har rätt till sjukpenning inkluderas. Målet innefattar inte personer som uppbär rehabiliteringspenning. Sådan ersättning betalas ut om den sjukskrivne deltar i någon form av arbetslivsinriktad rehabilitering. Frånvaro från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall mätas med 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA (RFV) statistik över antalet ersatta nettosjukpenningdagar från sjukförsäkringen och sjukfrånvarodagar . I måttet ingår även karensdagarna. Nettodagar betyder i sammanhanget att de dagar där ersättningen avser partiell sjukskrivning omräknas till . När det gäller sjuklöne- och karensdagar baseras regeringens halveringsmål på uppgifter utan omräkning till nettodagar. Det statistiska underlaget tillåter inte en sådan omräkning. Utgångspunkten för regeringens mål är helårsutfallet , dvs. det totala antalet ersatta nettodagar, uttagna sjuk- och karensdagar och nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar . Målet för frånvaro på grund av sjukskrivning uppnås om summan av ersatta nettodagar, sjuklönedagar- och karensdagar för perioden är högst hälften så många som antalet motsvarande dagar 2002. Korrigering skall dock göras med hänsyn till den demografiska utvecklingen. ersattes 94,5 miljoner nettodagar från sjukförsäkringen. Dessutom uppgick antalet sjuklönedagar och karensdagar till sammanlagt 16 miljoner dagar. Totalt innebär detta 110,5 miljoner dagar. En halvering enligt regeringens mål innebär att antalet ersatta nettodagar samt sjuklöne- och karensdagar för perioden t.o.m. skall uppgå till 55,3 miljoner dagar, innan den demografiska utvecklingen har beaktats. Demografieffekten beräknas till 1,2 miljoner dagar. Efter att demografieffekten har beaktats kan målet för antalet dagar med frånvaro på grund av sjukskrivning kvantifieras till 56,5 miljoner dagar. Detta innebär att om ersatta nettodagar samt sjuklöne- och karensdagar t.o.m. högst uppgår till detta tal har regeringens mål för frånvaro på grund av sjukskrivning uppnåtts. Antalet karens- och sjuklönedagar Mål för antalet dagar med sjukskrivning För aktivitets- och sjukersättningar innebär målet att årsgenomsnittet av antalet nybeviljade ersättningar skall vara lägre än det totala antalet nybeviljade ersättningar 2002 efter tillägg för den demografiska utvecklingen. beviljades 63 738 förtidspensioner och sjukbidrag. Den demografiska utvecklingen beräknas höja den genomsnittliga nivån för nybeviljandet med 500 nya fall. Detta innebär att om nybeviljandet i årsgenomsnitt blir lägre än 64 238 har regeringens mål för nya aktivitets- och sjukersättningar uppnåtts. Målet tillåter dock att enskilda år kan uppvisa högre tal. Årsgenomsnitt för nybeviljade aktivitets-och sjukersätt- ningar = regeringens mål Eftersom sjukskrivningsmålet är definierat i antal sjukskrivningsdagar, är detta mått det mest lämpade för att följa upp målet. Emellertid är sjukskrivningar med sjukpenning av annan karaktär än sjukskrivningar med sjuklön. Den senare omfattar huvudsakligen lättare åkommor medan den förra rör betydligt allvarligare sjukdomstillstånd. Därför bör de olika kategorierna analyseras var för sig. Vidare behäftas statistiken om sjuklöne- och karensdagar med lång eftersläpning. finns uppgifter endast t.o.m. . Från sjukförsäkringen ersatta sjukpenningdagar redovisas däremot endast med en månads eftersläpning. Målet om sjukskrivningar utgår från , då antalet sjukpenningdagar uppgick till 94,5 miljoner. För att uppnå målet om en halvering måste antalet dagar minska med i genomsnitt . minskade antalet sjukpenningdagar med , med ytterligare (jan. juli jämfört med jan. Diagram 1 Antalet ersatta sjukpenningdagar De korta sjukskrivningarna började minska , medan de längre (längre än ) fortsatte att öka tills . Antalet sjuklönedagar uppgick till 16 miljoner, d.v.s. av det totala antalet sjukskrivningsdagar. minskade antalet sjuklönedagar i relation . infördes en tredje sjuklönevecka, men det saknas officiell statistik på utfallet för . Preliminära kalkyler vid grundat på ordinarie sjukfallsmönster antyder att detta innebar en ökning av antalet sjuklönedagar med cirka 3 miljoner dagar. Å andra sidan har sannolikt försämringen på arbetsmarknaden medfört att även de allra kortaste sjukskrivningsperioderna minskat. En rimlig uppskattning kan vara att antalet sjuklönedagar förblivit oförändrat . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Diagram 2 Antalet sjukpenningdagar i olika längdklasser 1 - 2 år Källa: RFV, Uppgifterna är prognos från Socialdepartemetet. Prognosen baseras på utfallet t.o.m. En viktig orsak till minskningen av de korta sjukskrivningarna var sannolikt den dåliga utvecklingen på arbetsmarknaden med början (se vidare avsnitt 2.2 nedan). Det är allmänt bekant att i till skillnad från en del andra länder ökar den korta sjukfrånvaron när arbetslösheten minskar och dessa båda transfereringar utgör till stor del kommunicerande kärl. Genom att de korta sjukskrivningarna minskade har också övergångarna till långa sjukskrivningar successivt minskat och just nu () minskar antalet sjukpenningdagar för långa sjukskrivningar mycket snabbt. Det beror inte enbart på att tillflödet från korta sjukskrivningar minskar, utan också på att de långa sjukskrivningarna i snabb takt övergår i aktivitets- och sjukersättning. Vidare har antalet sjukpenningdagar såväl för de korta som för de längre sjukfallen minskat till följd av att andelen deltidssjukskrivningar har ökat. pågick 278 800 sjuk- och rehabiliteringsfall med ersättning från . Detta var en nedgång med 19 200 jämfört med . Nedgången har fortsatt i tilltagande takt . Antalet sjukfall har minskat både för kvinnor och för män. Dock har nedgången procentuellt varit 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA något större för män än för kvinnor (12,3 resp. ). Se vidare nedan. Diagram 3 Antalet sjukfall med fördelning efter kön Nedgången gäller samtliga åldersgrupper, precis som uppgången . Det kan konstateras att sjuktalet (antalet sjukpenningdagar per försäkrad) har minskat mest för personer , . Sjuktalen för de yngre åldersgrupperna har minskat med ungefär 2 . Diagram 4 Sjukpenningtal1 i olika åldersgrupper Antal utbetalda dagar med sjukpenning per registrerad försäkrad i åldrarna 16- exklusive försäkrade med hel förtidspension eller helt sjukbidrag. räknas som oavsett om omfattningen är hel, halv osv. När sjukskrivningarna var som högst tillkom det ca 70 000 nya sjukfall . Antalet nya sjukfall har dock minskat kraftigt och är nu på samma genomsnittliga nivå som 1998 dvs. ca 50 000 . tillkom färre nya sjukfall jämfört med . Nedgången var något mindre för kvinnor än för män (-16 resp. -). Av diagram 5 framgår ett tydligt mönster mellan arbetslöshet och antalet nytillkomna sjukfall. När arbetslösheten ökar minskar sjukfallen och vice versa. Analyser som har gjorts på visar att detta samband är statistiskt signifikant. Analysresultaten tyder på att den totala nedgången i antalet nytillkomna sjukfall 2003 till stor del förklaras med ökad arbetslöshet. Diagram 5 Antalet nytillkomna sjuk- och rehabiliteringsfall och arbetslöshet. Säsongsrensade glidande 3-månaderstal resp. procent av arbetskraften Nya sjukfall, kvinnor Nya sjukfall kvinnor och män Arbetslöshet, kvinnor och män Källa: RFV, Uppgången av sjukpenningdagarna berodde till stor del på att sjukfallen blev längre. Antalet sjukfall längre än tredubblades , och ökningen var betydligt större för kvinnor än för män. stod av befolkningen för av sjukpenningkostnaderna, medan av befolkningen inte hade en enda sjukpenningdag (sjuklöneperioden ingår inte här). Den kraftiga uppgången av sjukfrånvaron har sannolikt flera för- Ett antal aspekter och förklaringsfaktorer redovisas i motsvarande bilaga till utgiftsområde 10 i budgetpropositionen .