prop · GR031d21 · 2004-01-01 00:00:00 — handläggningen av fastighetsbildningsärenden och öka rättssäkerheten bereds. Det statliga lantmäteriets informationsförsörjning syftar till att förse samhället med geografisk information och fastighetsinformation som tillgodoser angelägna behov. Det statliga lantmäteriet har regeringens uppdrag att bygga upp och förvalta nationella databaser med geografisk information och att förse samhället med allmänt kartmaterial och flygbilder. har för området Geografisk information beslutat om en nioårig inriktning av verksamheten gällande till och med (prop. 1993/94:100 bil. 15, bet. 1993/94:BoU10, rskr. 1993/94:185). har presenterat en rapport angående komplettering av fastighetsregistret med miljöinformation. Syftet är att sprida miljöinformation och information om olika former av områdesskydd till allmänhet, myndigheter och näringsliv. Rapporten bereds inom . Det statliga lantmäteriet ansvarar för uppbyggnad och underhåll av de rikstäckande geodetiska näten och de nationella referenssystemen, bl.a. SWEPOS (det nationella nätet av permanenta referensstationer för GPS). bereds frågan om hur en övergång till ett för enhetligt nationellt referenssystem för lägesbestämning som bygger på en europeisk standard skall kunna genomföras. Ett enhetligt referenssystem medför enklare informationsutbyte mellan och minskade kostnader för såväl stat och kommun som övriga producenter och användare av lägesbestämd information. Lantmäteriverksamheten får en allt starkare internationell prägel genom det ökade EU- samarbetet inom området. Bland annat görs insatser för att bygga upp en fungerande infrastruktur för geografisk information och fastighetsinformation i . Inom kommissionen pågår arbete med att ta fram riktlinjer för att tillgängliggöra relevant, harmoniserad och kvalitativ geografisk information för att formulera, implementera, övervaka och utvärdera EU:s miljöpolitik (Infrastructure for Spatial Information in Europe INSPIRE). Detta ställer ökade krav på standardisering av geografiska data och ökat behov av samarbete inom lantmäterianknuten forskning och utveckling. driver även ett projekt som syftar till att skapa en internettjänst som tillhandahåller fastighetsinformation från hela (EULIS). Syftet är att öka möjligheten till verksamhet över gränserna och till att förbättra konkurrensen mellan olika aktörer på fastighets- och kreditmarknaderna. Regeringen har tillkallat en utredare med uppgift att se över den statliga lantmäteriverksamheten (dir. 2002:86). I uppdraget ingår att göra en utvärdering av den omstrukturering av lantmäteriverksamheten som ägt rum . Utredaren skall vidare pröva, definiera och tydliggöra det offentliga åtagandet inom lantmäteriområdet samt lämna förslag till i vilka organisatoriska former olika delar av den lantmäterianknutna verksamheten lämpligen bör bedrivas. I uppdraget ingår även att lämna förslag till ändamålsenliga finansierings- och avgiftssystem för verksamheten. Utredningen skall slutföra sitt uppdrag . beslutades om en samlad storstadspolitik med målsättning att skapa goda förutsättningar för tillväxt och nya arbetstillfällen samt att bryta den sociala segregationen och att verka för jämlika levnadsvillkor för storstädernas invånare (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr. 1998/99:34). Storstadssatsningen understryker den bostadspolitiska målsättningen om trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar liksom boende- och bebyggelsemiljöns bidrag till jämlika och värdiga levnadsförhållanden som särskilt främjar en god uppväxt för barn och ungdomar. I landets tre storstadsregioner, , och , har lokala utvecklingsavtal träffats med totalt sju kommuner. Avtalen avser lokalt utvecklingsarbete för att bryta segregationen i regionerna. Målet är och har varit att öka såväl individers som stadsdelars möjligheter till utveckling. Insatserna skall utgå från behov och delaktighet från de boende i områdena. Det storstadspolitiska arbetet går in i en andra fas med ökat fokus på statens roll genom tydliggöranden av storstadspolitikens integra- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 tions- och tillväxtmål i de berörda politikområdena samt en ökad tvärsektoriell samverkan mellan statliga myndigheter. Det bostadspolitiska politikområdet omfattar ränte- och investeringsstöd som understöder tillväxtmålet för storstadsregionerna. Regeringens råd för konsumentfrågor har till uppgift att säkerställa konsumentperspektivet i all relevant verksamhet genom samarbete och samordning mellan myndigheter som arbetar med frågor som berör landets konsumenter. En hållbar utveckling är det övergripande målet för regeringens politik. För att uppnå hållbara produktions- och konsumtionsmönster är information och kunskap viktig. har huvudansvaret för att konsumtionsaspekterna tillgodoses i frågor som rör boende. Men även , , och har viktiga roller i säkerställandet av konsumentskydd, konsumentinformation och konsumentinflytande avseende boende. En särskild utredare kommer att tillsättas för att ta fram förslag till en handlingsplan för hur hållbar konsumtion skall uppnås (se utgiftsområde 24 avsnitt 5.3.2). En kommitté med parlamentarisk sammansättning kallad med uppgift att se över arvs-, gåvo- och fastighetsbeskattningen tillsattes 2002 (Fi 2002:87). Enligt direktiven skall utredningen se över och utvärdera reglerna om fastighetsskatt på småhus, förmögenhetsskatt samt arvs- och gåvoskatt. Inom fastighetsbeskattningen skall kommittén kunna pröva lösningar som kan innebära avsteg från nu gällande principer för fastighetsbeskattningen (för småhus). Kommittén lämnade ett delbetänkande Egendomsskatter - Dämpningsregel för fastighetsskatten och sänkt arvsskatt (SOU 2003:3). skall kommittén lämna sitt slutbetänkande. har beslutat att nästa hushålls- och bostadsstatisk skall vara registerbaserad (prop. 1995/96:90, bet. 1995/96:FiU06, rskr. har i uppdrag att, tillsammans med och , genomföra förberedelser för 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 komplettering av de befintliga informationssystemen med lägenhetsuppgifter som bl.a. skall kunna användas för folkbokföring och statistikframställning ( se utgiftsområde 2). Den information och de tjänster som produceras inom verksamhetsområdet skapar också mervärden och effektivitetsvinster inom flera andra politikområden. har ansvar för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Samordning av arbetet och samverkan med andra myndigheter och organisationer har utvecklats . bjöd in till ett startmöte om God bebyggd miljö. Representanter från 14 myndigheter deltog. kommer att genomföra sex projekt för att utveckla metoder och underlag för utvärdering inom sakområdena kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, buller, miljöinriktat byggande (energianvändning och inomhusmiljö) och indikatorer för hushållningsstatus samt upplevelser vid utevistelser. har till redovisat arbetet med det särskilda ansvaret för byggsektorn vad avser sektorns miljöpåverkan i förhållande till de nationella miljökvalitetsmålen. Den årliga utvärderingen av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö samt Fysisk planering och hushållning med mark och vatten samt byggnader lämnades till . Byggsektorns Kretsloppsråd ett nätverk bestående av ett fyrtiotal branschorganisationer inom bygg- och fastighetssektorn har arbetat med att ta fram ett nytt miljöprogram. planerar att kunna besluta om detta program . Programmet innebär ett åtagande för sektorns professionella aktörer att aktivt verka för en hållbar byggd miljö inom de områden som aktörerna har direkt ansvar för och rådighet över. Programmet bygger på en vision och anger övergripande mål, delmål, åtgärder som skall vidtas och hur uppföljning skall genomföras för områdena energihushållning, materialhushållning, utfasning av farliga ämnen samt säkerställande av en god inomhusmiljö. Propositionen Ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp (prop. 2002/03:117) som överlämnades till behandlar bl.a. byggsektorns omhändertagande av bygg- och rivningsavfall. Regeringen anger i propositionen att utvecklingen inom byggsektorns avfallshantering, särskilt avseende det farliga avfallet, har gått för långsamt och avser därför att uppdra åt att i samråd med utveckla styrmedlen för tillsyn och vägledning samt lämna förslag till ytterligare åtgärder och eventuellt nya delmål för byggsektorns avfallshantering. Regeringen är dock positiv till Byggsektorns kretsloppsråds frivilliga åtagande att driva på och följa upp sektorns arbete för att uppnå de nationella miljökvalitetsmålen. Regeringen har uppdragit åt en förhandlare att utarbeta en strategi för att träbaserade system och produkter skall bli etablerade på byggmarknaden, inom de marknadsdelar där konkurrensen är liten och där träbaserade alternativ har en bra volymmässig potential. I strategin skall vägas in miljöaspekter och hur dessa skall hanteras på marknaden. Strategin skall överlämnas . har tillsammans med redovisat uppdraget om hur och rådets direktiv /91/EG om byggnaders energiprestanda skall kunna genomföras i . Rapporten har remissbehandlats och fortsatt beredning av ärendet pågår i (se vidare utgiftsområde 21 Energi.) insatser inom andra politikområden består av beredning och administration av ärenden om bidrag till icke-statliga kulturlokaler samt allmänna samlingslokaler (utgiftsområde 17) men även handläggning av bidrag för att minska elanvändning (utgiftsområde 21). Vidare pågår ett omfattande arbete med att åstadkomma en fungerande inre marknad på byggområdet. Insatser inom utgiftsområde 18 påverkar även miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö som redovisas under utgiftsområde 20. blev utgifterna för räntebidrag ca lägre än vad som hade anvisats på statsbudgeten. För innevarande budgetår beräknas utgifterna bli ca lägre än det anvisade beloppet. De mest betydelsefulla faktorerna för det statsfinansiella utfallet på anslaget är räntenivån och byggvolymen. Den faktiska räntenivån blev lägre än den prognostiserade. Byggvolymen i sig påverkas av flera faktorer, såsom t.ex. ränteläge, utvecklingen av hushållens disponibla inkomster och arbetslöshetens storlek. Utgifternas utveckling är således i hög grad beroende av den samhällsekonomiska utvecklingen i stort. Känslighetsanalyser visar att i nuvarande ärendestock medför en ökning av subventionsräntan med en procentenhet att utgifterna ökar med ca och med ca . påbörjades ca 19 500 lägenheter genom nybyggnad och ca 21 000 lägenheter med bidrag till större ombyggnad enligt bedömning. Detta innebär att antalet påbörjade lägenheter i nyproduktion blev ca 1 500 lägre än vad som antogs i prognosen i budgetpropositionen . Byggandet av studentbostäder minskade med uppskattningsvis 1 500 bostäder jämfört med . Antalet påbörjade lägenheter i samband med ombyggnad blev 2002 ca 1 000 fler än vad som antogs i prognosen i budgetpropositionen . Utgifterna för räntebidrag beräknas öka . Utgifterna kommer att fortsätta öka i takt med att ärendestocken växer. Ett tillfälligt investeringsbidrag om för byggande av hyresbostäder finns . Investeringsbidraget lämnas för byggande av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist. Vid utgången av har bidrag beviljats för nyproduktion av 7 300 hyresbostäder. Drygt hälften av bostäderna finns i allmännyttiga bostadsföretag. Drygt hälften av bostäderna finns i de tre 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Den genomsnittliga lägenhetsarean i bostäderna som beviljats stöd är . Utfallet av stödet har följt regeringens intentioner. Investeringsbidrag har lämnats för anordnande av nya studentbostäder på eller i anslutning till orter där det finns universitet och högskola. Vid utgången av hade bidrag beviljats för 14 700 studentbostäder. Bidragsgivningen upphörde i samband med att investeringsstimulansen för att främja visst bostadsbyggande infördes . Den nya stimulansen omfattar även stöd för uppförande av bostäder för studenter. Investeringsbidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet upphörde från . Ett belopp om har beviljats i bidrag i samband med uppförande av 2 182 lägenheter, flertalet med hyresrätt som upplåtelseform. I stället beaktas dimensionerna i hållbar utveckling genom att de projekt som kan komma i fråga för både den nya investeringsstimulansen och investeringsbidraget bör ha miljöplan och att bostäderna inte får värmas upp med direktverkande el. Regeringen har valt att fortsättningsvis inom anslaget enbart stödja pilotprojekt som syftar till att långsiktigt sänka kostnaderna för de boende och främjar en hållbar utveckling, vilket innefattar resurs- och kostnadseffektivitet under byggnaders livslängd. har t.o.m. beviljat stöd till 24 pilotprojekt med ett sammanlagt belopp om . Bidrag har lämnats till projekt med inriktning mot industriellt byggande och/eller ny byggteknik, effektivare bygg- och förvaltningsprocess, upphandling, kompetensuppbyggnad och kunskapsöverföring, utveckling av projekt upplåtna med kooperativ hyresrätt och verktyg för styrning och uppföljning av byggprojekt. Målet för Statens bostadskreditnämnds (BKN) verksamhet är att främja bostadsförsörjningen och verka för en effektiv garantigivning för finansiering av bostadsbyggande genom att bedriva kreditgarantiverksamheten affärsmässigt inom regelsystemet. Statliga kreditgarantier vid bostadsinvesteringar medför ökad kredittillgänglighet för låntagarna. Kreditinstitutens kostnader blir lägre då kravet på kapitaltäckning bortfaller för sådan utlåning som sker mot säkerhet i form av statlig 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Härigenom skapas förutsättningar för lägre kapitalkostnader för kredittagaren. Verksamheten vid BKN präglades av en fortsatt minskning av inkommande skadeärenden, samt även av minskande garantistockar och en fortsatt minskning av antalet nytecknade garantier. Minskning av antalet skadeärenden är huvudsakligen hänförlig till det låga ränteläget. Den samlade garantistocken uppgick vid utgången av 2002 till ca 9 800 garantier med ett garanterat belopp om , vilket innebär en minskning med . Inom verksamhetsgrenen Äldre garantier minskade det garanterade beloppet med till . beslutades om ersättning för 82 garantier med ett sammanlagt ersättningsbelopp om , vilket är en minskning med jämfört med . Bostadsrätter står för av det ersatta beloppet, hyresrätter för och egnahem för . Ackumulerade ersättningar för äldre garantier uppgår till . Intäkterna under verksamhetsåret uppgick till och kostnaderna till . Garantireserven uppgick till . Äldre garantier finansieras genom avgifter och anslag. Avgiftens storlek bestäms av BKN i enlighet med beslut (bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53). Inom verksamhetsgrenen Nya garantier minskade det garanterade beloppet med till . Minskningen beror dels på att nytecknandet av garantier fortsatt att minska, dels på att det uppsagda garantibeloppet ökar. har ersättning lämnats för skador i ett fall, med ett ersatt belopp på . Ackumulerat t.o.m. utgången av har ersättning lämnats med . Samlade intäkter inom verksamhetsgrenen var , och samlade kostnader . Garantireserven ökade med till . Nya garantier finansieras genom avgifter. Regeringen föreslår i denna proposition (se avsnitt 4.8.4) att regelverket för nya garantier förändras för att ge större möjlighet för BKN att uppfylla de bostadspolitiska målen och bidra till Ett genomförande av dessa förslag kommer sannolikt att medföra en ökning av antalet nytecknade garantier inom verksamhetsgrenen (se avsnitt 4.8.4). Inom verksamhetsgrenen Kreditgaranti för avlösen av kommunala borgensåtaganden lämnades garantier för 10 bostadsrättsföreningar , med ett garanterat belopp om ca . Garantistocken inom verksamhetsgrenen uppgick vid utgången av 2002 till ca . hanteras även dessa kreditgarantier fullt ut i enlighet med den nya garantimodellen, vilket innebär att BKN bestämmer och tar ut avgifter som skall täcka kostnaderna för utfärdade garantier. Garantireserven uppgick vid början av 2003 till ca . Inom övriga verksamhetsgrenar har inga kreditgarantier utfärdats. Länsstyrelsernas arbete med bostadsadministration Länsstyrelsernas arbete med bostadsadministrationen omfattar främst att ta ställning till ansökningar om bostadsstöd. Länsstyrelserna utför även vissa uppgifter i anslutning till lagen (2001:102) om allmännyttiga bostadsföretag. Det gäller frågor om godkännande och återkallelse av godkännande som allmännyttigt bostadsföretag samt tillståndsprövning av överlåtelse av fast egendom samt aktier och andelar i kommunala bostadsföretag. Regeringen bedömer att länsstyrelserna överlag sköter arbetet med bidragsadministration på ett effektivt sätt. Länsstyrelserna spelar även en viktig roll regionalt när det gäller bostadsförsörjningen, genom att utgöra ett stöd för kommunerna och genom att initiera och delta i olika projekt och nätverk. Det återkommande arbetet med återkoppling av resultaten från bostadsmarknadsenkät utgör ett centralt moment. Länsstyrelserna fattade beslut om räntebidrag för nyproduktion av 13 500 lägenheter samt för ombyggnad av drygt 19 400 lägenheter. Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter beviljades för 4 200 lägenheter till ett totalt belopp om ca . fattade länsstyrelserna även beslut om investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder. Bidrag beviljades till drygt 3 900 lägenheter i hela riket. Den totala beviljade bidragssumman uppgick till 442 miljoner I genomsnitt beviljades per nybyggd lägenhet. Den genomsnittliga produktionskostnaden per kvadratmeter lägenhetsarea var . Hyran beräknas i genomsnitt uppgå till per kvadratmeter och år i dessa lägenheter. 4.6.1.2Verksamhetsområde Samhällsplanering och bebyggelseutveckling Samhällsplaneringen och utvecklingen är viktiga inslag i strävandena att nå en hållbar utveckling. De initiativ som har tagits syftar till att främja en utveckling av bebyggelsen som beaktar alla aspekter av hållbar utveckling, ekonomiska, sociala och miljömässiga. Samhällsplaneringen har stor betydelse för att uppnå de nationella miljökvalitetsmålen, särskilt målet God bebyggd miljö. Målet God bebyggd miljö är ett komplext mål som omfattar åtta delmål. När det gäller delmål 1 om fysisk planering och samhällsbyggande pågår arbetet med att anpassa delmålet till regionala förhållanden. Enligt kan bl.a. resurs- och kompetensbrist i kommuner och på länsstyrelser vara ett hinder för att nå delmålet. Även vissa andra delmål kan enligt verket bli svåra att uppnå inom utsatt tid. Andra aspekter än de som behandlas i delmålen behöver också tillgodoses, såsom tillgänglighet, trygghet och delaktighet. En resultatbedömning av målet God bebyggd miljö redovisas under utgiftsområde 20 politikområde Miljöpolitik. för och Habitat har fortsatt arbetet med att föra ut och diskutera resultaten av det arbete som bedrivs nationellt och internationellt. Genom ett omfattande arbete med i nästan alla kommuner i kombination med regeringens mål om ett hållbart har en fast grund lagts i arbetet för en hållbar utveckling. har, som tidigare nämnts, till regeringen redovisat slutsatser och förslag som berör boende, bebyggelse och stadsutveckling. Frågor om hållbar stadsutveckling har nära samband med arbetet inom storstadspolitiken. är en av de myndigheter som är aktuella för framtida samverkansöverens- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 kommelser med de kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal. Regeringen undertecknade tillsammans med 15 företag och fyra kommuner den överenskommelse om ömsesidiga åtaganden som tagits fram i dialogprojektet och Förvalta för framtiden. Följande sju strategiska områden har lyfts fram i dialogen: -Planering för ett hållbart samhällsbyggande -Användning av bästa möjliga teknik samt behov av forskning och utveckling för goda miljö- och energilösningar -Systemval och upphandling med livscykelperspektiv och helhetssyn -Kvalitet och effektivitet i bygg- och förvaltningsprocessen -Klassning av bostäder och lokaler när det gäller energi, miljö och hälsa -Förvaltning för en bättre byggd miljö -Information/implementering av hållbara lösningar Ett av regeringens åtaganden innebär att tillsammans med deltagande kommuner och företag ta fram ett kompetensutvecklingsprogram för bygg- och fastighetssektorn. De mål som gällt för har varit att säkerställa att nämnden på ett rättssäkert sätt avgör mål och ärenden inom vaområdet samt att nämnden skall verka för att handläggningstiderna under minskas så att av målen avgörs och resterande del . Regeringen bedömer att har uppfyllt sin del av målet för politikområde Bostadspolitik. De verksamhetsinriktade mål som lagts fast för nämnden har inte helt uppnåtts. Återrapporteringen motsvarar de krav som ställts i regleringsbrevet. lyckades nämnden minska den genomsnittliga handläggningstiden (11,3 månader 2001), vilket är mycket positivt. av ärendena har avgjorts och . Målet är därför inte till fullo uppnått. I regleringsbrevet har målet ändrats eftersom det inte upplevts som realistiskt att 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Statistiken över överprövade mål tyder på att nämnden på ett rättssäkert sätt avgör mål och ärenden inom va-området. Regeringens satsning på uthållig samhällsutveckling och de nationella miljökvalitetsmålen har fått genomslag i verksamhet både i egen inriktning och via andra myndigheters önskemål om insatser från SGI. Även införandet av och satsningen på efterbehandling av förorenade områden har inneburit ökad efterfrågan av SGI:s tjänster. Utvecklingen i leder till att allt fler aktörer går samman för att t.ex. göra FoU- ansökningar. SGI:s engagemang i detta arbete har ökat under verksamhetsåret. Vidare har remissarbetet för avseende ansökningar om statsbidrag och remissbehandling till länsstyrelser och kommuner i planeringsfrågor ökat i omfattning. Större insatser inom säkerhetsområdet, bl.a. förebyggande verksamhet i har medfört ytterligare ökad verksamhet med geotekniska myndighetsuppgifter. SGI har också påbörjat uppbyggnaden av en verksamhet avseende samordningsansvar för stranderosion. har genom expertrådgivning bl.a. medverkat i projektering av samt en ny damm i efter de översvämningar och skred som skedde . En sammanställning avseende miljöriktlinjer för nyttiggörande av restprodukter har gjorts av institutet på uppdrag av . Vidare har SGI tagit fram behandlingsplaner för oljeförorenade massor. Resultatbedömning av God bebyggd miljö redovisas också under utgiftsområde 20 politikområde Miljöpolitik. 4.6.1.3Verksamhetsområde Kvalitet i byggande och förvaltning De initiativ som tagits inom byggande och förvaltning spänner över ett stort fält av frågor från byggnadssäkerhet, standardisering, tillsyn och kontroll till hälsa, miljö, tillgänglighet och energihushållning m.m. Insatserna syftar till att byggande och förvaltning skall bidra till hållbar utveckling och bedrivas med god kvalitet med beaktande av sociala, ekonomiska och ekologiska aspekter samt att lagtillämpningen skall bli effektivare. Som tidigare nämnts i avsnitt 4.6.1.2 har dialogprojektet och förvalta för framtiden lyckats uppnå en gemensam plattform där deltagande aktörer är överens om hur den fortsatta utvecklingen skall bedrivas, vilka mål som skall uppnås och vilka insatser som skall genomföras. I propositionen Vissa inomhusmiljöfrågor (prop. 2001/02:128) behandlades bland annat frågor om radon. gäller ändrade bestämmelser om bidrag till åtgärder mot radon i bostäder. Fler egnahem kan nu komma ifråga för radonbidrag. Bidrag kan lämnas för åtgärder som bedöms nödvändiga för att huset efter åtgärden skall ha en halt på högst 200Bq/m3 luft. Enligt uppgifter från och länsstyrelserna ökar nu stadigt antalet inkomna ansökningar om sådant bidrag. Regeländringarna har dock av naturliga skäl ännu inte fått fullt genomslag bl.a. på grund av att radonmätning måste utföras under eldningssäsong. beviljades bidrag om ca till kostnader för åtgärder för att avhjälpa radon i egnahem. Beviljade men ännu ej utbetalade bidrag uppgick till . Enligt uppföljning har kartläggningen av radon i skolor och förskolor påbörjats och målet för dess lokaler bedöms kunna nås till 2020.