prop · GS031d10 · 2004-09-20 00:00:00 — 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag på tilläggsbudget i samband med BP Statsbidraget skall stimulera organisationers möjligheter att bedriva verksamheter av betydelse för personer med funktionshinder. Organisationer och verksamheter som får del av bidraget är följande: -() för sysselsättningsfrämjande verksamhet för synskadade hantverkare. -SRF för inköp och fördelning av ledarhundar för synskadade m.m. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 -SRF för bl.a. arbetsmarknadsstöd för syn- i bedriver t.ex. en viktig skadade, verksamhet för synskadade med ytterligare funktionshinder, utgivning av tidningar på tal och i punktskrift, lästjänst via fax samt produktion av material i punktskrift. -Föreningen () för produktion av informationskällor för dövblinda personer, elektronisk nyhetsservice och utveckling av databaser. -() för verksamhet för att stärka teckenspråkets ställning. verksamhet för barn med sällsynta diagnoser. Det stöd som ges där kan vara svårt att få på hemmaplan. har haft regeringens uppdrag att bedöma om resurserna används ändamålsenligt utifrån de mål som har utarbetats i samarbete mellan och organisationerna som mottar statsbidrag. I Regeringsrapport om statsbidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder konstaterar bl.a. att de statsbidrag som går till organisationer inom handikappområdet används för att uppfylla de mål som Social- -Stiftelsen för att tillhandastyrelsen och organisationerna kommit överens hålla tolkservice till förtroendevalda i vissa organisationer. -/Palynologiska laboratoriet för prognostisering och rapportering av pollenhalter m.m. -Föreningen för lägerverksamhet och uppsökande verksamhet främst för personer med ryggmärgsskada. -Neurologiskt () för hjälpmedelsutställning. -Riksverksamhet för små och mindre kända handikappgrupper vid . -Stöd till handikapporganisationer för att driva riksomfattande rekreationsanläggningar för personer med funktionshinder. -Föreningen hjälplinjen för stödsamtal och rådgivning till människor i akut psykisk kris och deras närstående. I syfte att skapa ett nationellt kunskapscenter för dövblindfrågor överfördes 2004 till anslaget 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd. Regeringen fastställer fördelningen av statsbidraget medan ansvarar för administration och uppföljning. Organisationerna svarar genom sina skilda verksamheter för insatser som har betydelse för personer med funktionsnedsättningar. Regeringen anser att det är angeläget att i viss utsträckning även fortsättningsvis stödja sådan verksamhet. Kvaliteten på ansökningar och redovisningar har vidare ökat. Förslag till förändringar som redovisas kommer att utgöra grund för fortsatta analyser kring statsbidragets omfattning och fördelning. Nationella hjälplinjen, vars medlemmar kommer från sju handikapporganisationer, har genom ett treårigt stöd från Allmänna arvsfonden utvecklat en jourtelefon för människor som befinner sig i akut psykisk kris. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under högst . Stöd från arvsfonden bygger således på att verksamheter finner egen finansiering. Föreningen hjälplinjen söker nu finansiärer. Regeringens avsikt är att övergångsvis ge ett tillfälligt statligt stöd på för att hjälplinjen ska finna former för att fortsätta sin verksamhet. Stödet finansieras genom en omfördelning av medel inom utgiftsområdet. Tabell 6.14 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 anslaget 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder . beräknas anslaget till vardera . 6.8.516:5 Bidrag till handikapporganisationer Tabell 6.15 Anslagsutveckling 16:5 Bidrag till handikapporganisationer 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag på tilläggsbudget i samband med BP Statsbidraget skall stödja handikapporganisationerna i deras arbete för full delaktighet och jämlikhet i samhället för personer med funktionshinder. Ett nytt regelsystem för fördelning av bidraget trädde i kraft . ansvarar för administration och fördelning av bidraget. Handikapporganisationerna fyller en central funktion bland folkrörelserna i genom att följa och rapportera om livsvillkoren för personer med funktionsnedsättningar. Organisationerna bidrar också genom sitt arbete med att förverkliga de handikappolitiska målen. Stödet till organisationerna stärktes därför med sammanlagt . Ett nytt statsbidragssystem införs gradvis . En övervägande del av organisationerna anser att det nya regelsystemet är bättre och mer rättvist än det gamla. Det har dock funnits viss kritik från några organisationer vars bidrag skulle komma att minska relativt kraftigt. För att begränsa dessa negativa effekter tillfördes anslaget på tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition 1,5 miljoner 2003. Mot bakgrund av de effekter som beräknas höjs anslaget med ytterligare har i uppdrag att kartlägga och redovisa effekterna av det nya systemet. Uppdraget skall redovisas . Tabell 6.16 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 16:5 Bidrag till handikapporganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under anslaget 16:5 Bidrag till handikapporganisationer . beräknas anslaget till vardera . 6.8.616:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation Tabell 6.17 Anslagsutveckling 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag på tilläggsbudget i samband med BP 2Motsvarar 22 930 tkr prisnivå 3Motsvarar 22 930 tkr prisnivå Statsbidraget skall ge personer som är döva, gravt hörselskadade, talskadade eller språkstörda möjlighet att kommunicera via ett kommunikationsnät. Bidraget går till landstingen för inköp både av den kommunikationsutrustning som användarna behöver och i de fall utrustningen skall användas av närstående den utrustning som de behöver. administrerar och meddelar grunder för fördelningen av statsbidraget. Fördelningen grundar sig på respektive landstings invånarantal och genomsnittlig förbrukning av bidraget de närmaste tre föregående åren. Antalet personer som har behov av utrustning för elektronisk kommunikation, behovet av utbyte av föråldrad utrustning och prisutveckling på ny teknik är de avgörande faktorerna som styr utgifterna inom anslaget. Landstingen är skyldiga att lämna underlag för granskning till och . Tekniken och den snabba teknikutvecklingen har stor betydelse för att villkoren för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder skall förbättras. Statsbidraget ger unga och vuxna som är döva, dövblinda m.fl. möjlighet att kommunicera via ett kommunikationsnät. Bildtelefoner som kan fungera för teckenspråkskommunikation har utvecklats. Utveckling av multimedia med möjlighet att överföra såväl ljud som bild och text ger ytterligare nya möjligheter att tillgodose målgruppens behov. De åtgärder som vidtagits med höjt anslag och ett nytt regelsystem ger landstingen ökade möjligheter för att vidareutveckla verksamheten i takt med den tekniska utvecklingen och utifrån lokala förutsättningar. Anslagssparandet vid utgången av 2001 och uppgick till . Anslagsnivån 2003 minskades tillfälligt med detta belopp. Anslagsnivån minskas tillfälligt med för finansiering av andra utgifter inom utgiftsområdet, bl.a. den Nationella hjälplinjen. Regelsystemet för bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation är uppbyggt i en treårscykel. Det är först vid anslagsfördelningen som treårscykeln fullbordas . Varefter systemet blir mer känt och verksamheterna blir fullt utbyggda kommer förbrukningen av anslaget sannolikt att öka. har i uppdrag att följa upp effekterna av de nya reglerna för ersättning till landstingen. Uppföljningen skall redovisas . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 6.18 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade leder statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under anslaget 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation . beräknas anslaget till respektive . 6.8.716:7 Bilstöd till handikappade Tabell 6.19 Anslagsutveckling 16:7 Bilstöd till handikappade 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag på tilläggsbudget i samband med BP Inom ramen för de medel som anslagits för bilstöd till funktionshindrade skall stödet ge bl.a. personer som är beroende av motorfordon för förvärvsarbete eller arbetslivsinriktad utbildning/rehabilitering, föräldrar till barn med funktionshinder och personer i åldern som varken förvärvsarbetar eller genomgår yrkesutbildning möjlighet att anskaffa, anpassa och ändra motorfordon. Stödet kan även omfatta körkortsutbildning i samband med anskaffning av motorfordon. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bidrag kan lämnas i form av grundbidrag, inkomstprövat anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag. Nytt bilstöd kan beviljas efter det att senaste beslutet fattades. Någon tidsbegränsning finns inte beträffande anpassningsbidrag. Beviljat bilstöd måste tas i anspråk . ansvarar för bilstödet (t.o.m. och de allmänna försäkringskassorna). Antalet personer som har rätt till bilstöd, prisutvecklingen på marknaden för anpassning av fordon och inkomstutvecklingen är de faktorer som framför allt styr utgifterna. Bilstödet är en viktig insats för att uppnå regeringens mål för handikappolitiken. Stödet skall inte enbart ses som ett medel att försörja sig, utan också möjliggöra ett självständigt och oberoende liv med sociala kontakter, offentlig och kommersiell service etc. som på regeringens uppdrag tidigare sett över stödet menade att det råder stor osäkerhet om stödet når de personer som är berättigade till stödet och vilka effekter stödet har för brukarna. En särskild utredare har fått regeringens uppdrag att se över stödet och lämna förslag till att effektivisera och förbättra tillämpningen av stödet. En av utredarens uppgifter är att göra en fördjupad studie där kostnader för och nyttan av färdtjänst respektive bilstöd jämförs och analyseras utifrån ett individ- och samhällsperspektiv. Eventuella skillnader mellan kvinnors och mäns förutsättningar eller nyttjande av bilstöd respektive färdtjänst skall genomgående synliggöras och analyseras. Ett nytt bilstöd skall ge goda kontrollmöjligheter och innehålla goda förutsättningar för ansvarig huvudman att styra kostnaderna. Utredaren skall lämna sina förslag till regeringen . Behovet av bilstöd är stort och många står i kö för att komma i åtnjutande av bidrag. För att förkorta väntetiderna tillfördes 2004 på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. För att bättre täcka behovet av bilstöd ökas anslaget med . Tabell 6.20 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 16:7 Bilstöd till handikappade Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade . beräknas anslaget till vardera . 6.8.816:8 Kostnader för statlig assistansersättning Tabell 6.21 Anslagsutveckling 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag på tilläggsbudget i samband med BP Genom den statliga assistansersättningen avlastar staten kommunerna kostnader för mer omfattande insatser i form av personlig assistans enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Assistansersättning lämnas till personer med omfattande funktionshinder som har behov av personlig assistans för sin dagliga livsföring under i genomsnitt mer än . Personer som innan de fyllt beviljats assistansersättning får behålla ersättningen efter fyllda . Antalet assistanstimmar får inte utökas därefter. Kommunen där den ersättningsberättigade är bosatt skall ersätta kostnaderna för de första . Assistansersättning lämnas inte för tid när personen vårdas på en institution som tillhör eller drivs med bidrag från staten, en kommun eller ett landsting. Detsamma gäller för tid när personen bor i gruppbostad vistas i eller deltar i barnomsorg, skola eller daglig verksamhet enligt LSS. utgår assistansersättning med per beviljad timme. Om det finns särskilda skäl kan en högre ersättning utgå. Detta belopp får inte överstiga det fastställda timbeloppet med . Anslaget disponeras av (t.o.m. och de allmänna försäkringskassorna). Antalet personer som har rätt till assistansersättning, behovets omfattning mätt i assistanstimmar och beviljad ersättning är de faktorer som styr utgifternas storlek. Insatsen personlig assistans har gett många personer med omfattande funktionshinder möjlighet till ett bra liv med inflytande över sin vardag. Det har varit en viktig reform. Antalet assistansberättigade har kontinuerligt ökat och beräknas fortsätta öka. Även det genomsnittliga antalet assistanstimmar per person beräknas öka. Det leder till fortsatt stigande kostnader för den statliga assistansersättningen. har granskat hur assistansreformen fungerar (RiR 2004:7 Personlig assistans till funktionshindrade) och funnit att det finns behov av att förbättra administrationen av assistansersättningen och strama upp den ekonomiska kontrollen. Den nuvarande statliga finansieringen, som enbart ges till insatsen personlig assistans, anses vidare motverka utvecklingen av kommuners övriga insatser och kan snedvrida individers val av stöd. Detta bör enligt leda till överväganden om det statliga stödet bör ges en annan inriktning. Regeringen har beslutat att tillsätta en parlamentarisk kommitté (S 2004:06) som skall göra en bred översyn av insatsen personlig assistans. I kommitténs uppdrag ingår att lämna förslag till åtgärder som dämpar och stabiliserar kostnads- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 utvecklingen samt förbättrar kostnadskontrollen. Uppdraget skall slutredovisas . Kommittén skall i ett särskilt delbetänkande redovisa sina överväganden och förslag avseende lämpliga former för tillsyn av enskild verksamhet med personlig assistans. Kritik om bristande kontroll av hur assistansersättningen används har lett till att fått regeringens uppdrag att se över regleringen av timbeloppets användning i syfte att förbättra kostnadskontrollen. beslutade i samband med behandlingen av ekonomiska vårproposition att assistansersättning från inte får lämnas retroaktivt. medgavs tre månaders retroaktiv utbetalning. Som ett resultat av denna ändring minskades anslaget med 2004 och därefter beräknas minskningen till . Reduceringen finansierar en del av höjningen av anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade. Tabell 6.22 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning Förändring till följd av: Överföring till/från Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 11 skall anvisas under anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning . beräknas anslaget till 12 respektive 14 . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 6.23 Anslagsutveckling 16:9 utbildningsstöd 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag på tilläggsbudget i samband med BP 2Motsvarar 15 847 tkr prisnivå 3Motsvarar 15 847 tkr prisnivå utbildningsstöd (Sisus) bedriver verksamhet för att förbättra förutsättningarna för utbildning och studier för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder och ansvarar för stödformer inom tre olika utbildningsområden; folkhögskoleområdet, universitet och högskolor samt inom riksgymnasieverksamhet. Sisus skall med god kvalitet och kostnadseffektivitet administrera och utveckla olika stöd som behövs i och omkring studiesituationen. Genom den nationella handlingsplanen för handikappolitiken utvidgades Sisus uppgifter 2001 till att även omfatta kompetensutvecklande insatser inom offentlig verksamhet när det gäller bemötande av flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Arbetet skall koncentreras till verksamhet vars personal möter funktionshindrade. 2003 har anslaget tillförts för olika projekt för kompetensutveckling inom bemötandeuppdraget. För att implementera det nationella program, som ligger till grund för kompetensutvecklingen, beslöt regeringen att högst av stimulansmedlen fick användas i detta syfte. samordnade och genomförde Sisus aktiviteter på nationell nivå med anledning av det Europeiska . Syftet med året var att öka medvetenheten om rätten till skydd mot diskriminering. avsatte EU och regeringen för aktiviteter. Sisus har planerat, samordnat och utvärderat insatserna. Myndigheten fördelar även medel till ett nationellt kunskapscenter för dövblindfrågor, som bildades . Därutöver är Sisus värdmyndighet för och hanterar bidragen korttidsstudiestöd, internatbidrag och timersättning inom Särvux. För att fler skulle kunna erbjudas bidrag vid korttidsstudier tillförde regeringen ytterligare 2003. För att klara hanteringen av dessa ärenden ökade även medlen till administration, 2004 (utgiftsområde 16 anslag 25:78). Sisus verksamhet utvecklas enligt verksamhetsmålen. Myndigheten har fortsatt att utveckla både administrationen av bidragshanteringen och olika indikatorer för uppföljning. Det pågår också en översyn som skall kunna ge bättre prognoser för statsbidragen som rör riksgymnasieverksamheten. Sisus har vidare tagit initiativ till ett omfattande samarbete med berörda intressenter för att utveckla stödet till den offentliga sektorn i bemötandefrågor. De totala kostnaderna för myndighetens förvaltning uppgick till ca . Av kostnaderna finansierades ca av andra intäkter än av anslag. Enligt regeringsbeslut får Sisus ta ut en avgift av för att registrera ansökningar och redovisningar samt bereda rådets beslut avseende förstärkningsbidraget till folkhögskolor. Insatsen innebär att Sisus får en helhetsbild av insatserna för personer med funktionshinder på folkhögskolorna. Den bidragsfinansierade verksamheten skall ha som mål full kostnadstäckning. Regeringen bedömer att målen i allt väsentligt är uppfyllda. Anslagsnivån höjs tillfälligt med i syfte att ge Sisus möjligheter att genomföra det nationella programmet om bemötande samt föra ut erfarenheterna från treåriga projektstöd inom ramen för regeringens bemötandeuppdrag. Finansieringen sker genom en omfördelning av medel inom utgiftsområdet. Tabell 6.24 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 16:9 utbildningsstöd Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2.Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade leder statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under anslaget 16:9 utbildningsstöd . beräknas anslaget till respektive . Tabell 6.25 Anslagsutveckling 16:10 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag på tilläggsbudget i samband med BP 2Motsvarar 18 421 tkr prisnivå 3Motsvarar 18 420 tkr prisnivå () skall bevaka frågor som rör rättigheter och intressen för personer med funktionshinder. En central uppgift är att bevaka efterlevnaden av om delaktighet och jämlikhet för personer med funktionshinder. har även i uppdrag att följa myndigheternas arbete med att förbättra tillgängligheten för personer med funktionshinder. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 HO skall arbeta med uppföljning och utvärdering och ge enskilda stöd att få sina rättigheter och intressen tillgodosedda. Personer med funktionshinder har skydd mot diskriminering i arbetslivet, på högskolan och i kommersiell verksamhet. HO har i uppgift att bevaka diskrimineringsfrågorna inom dessa områden och kan föra talan i domstol för enskilda som anser sig utsatta för diskriminering. HO är en central aktör för att motverka diskriminering på grund av funktionshinder. Genom tillgänglighetscentret har HO även en betydelsefull roll för att driva på utvecklingen mot ett tillgängligt samhälle. har lagstiftningen mot diskriminering på grund av funktionshinder skärpts. Det har lett till en ökad mängd anmälningsärenden. För att möta den ökande ärendemängden förstärktes anslaget permanent med samt engångsvis 2004 med . HO har valt att prioritera de ärenden som rör diskrimineringslagarna i sitt arbete. Även antalet remisser har ökat vilket till stor del beror på tillgänglighetscentrets verksamhet. har arbetet inom tillgänglighetscentret fortsatt att prioritera två områden, dels uppgiften att göra statsförvaltningen tillgänglig, dels arbetet med att samordna och stödja det handikappolitiska arbetet hos de myndigheter som har ett särskilt sektorsansvar för handikappolitiken. HO har följt upp de riktlinjer för en tillgänglig statsförvaltning som myndigheten färdigställde . Stödet och samordningen av sektorsmyndigheternas arbete har till stor del handlat om att utgöra en länk mellan regeringen och myndigheterna. har HO arbetat med frågor som rör barns bästa hur man tar in och beaktar synpunkter från barn och ungdomar med funktionshinder. HO har beslutat att inrätta ett råd med barn som har funktionshinder. har börjat arbeta . Det kan ge nya perspektiv på verksamheten eftersom barn och unga i liten utsträckning tidigare hört av sig direkt till HO. Regeringen bedömer att verksamhetsmålen i allt väsentligt är uppfyllda. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 6.26 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 16:10 Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2.Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade leder statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att skall anvisas under anslaget 16:10 . beräknas anslaget till respektive . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politikområdet omfattar insatser som syftar till att ge äldre personer förutsättningar att leva ett självständigt liv med god livskvalitet. Många av dessa insatser utförs inom ramen för en generell politik som riktar sig till fler målgrupper än äldre varför de ofta finansieras och redovisas inom andra politikområden än äldrepolitiken. De insatser som i detta sammanhang redovisas som äldrepolitik är huvudsakligen sådana som kommuner ansvarar för inom ramen för äldre- och handikappomsorgen enligt socialtjänstlagen (2001:453, SoL) och hälso- och sjuk-