prop · GS031 · 2004-09-20 00:00:00 — I vårpropositionen bedömdes ut- vecklingen vara något svagare, vilket framför allt förklaras av att utvecklingstakten för löner och transfereringar (inklusive pensioner) beräknades bli lägre. Tabell 5.10 visar den underliggande utveck- lingen av kommunskatterna efter korrigering för regeländringar och utdebitering. Tabell 5.10 Faktisk och underliggande utveckling av skatt 20022007 Miljarder kronor och procentuell utvecklingstakt Faktisk utv., % Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Den årliga förändringen varierar . Såväl regeländringarna 2002 som pensionsomläggningen 2003 och ut- debiteringshöjningarna 2003 och 2004 ökar kommunernas skatteintäkter. Egenavgiftskom- pensationen som regeringen föreslår i denna proposition ökar de kommunala skatterna med . Höjningen av grundavdraget beräknas minska de kom- munala skatterna med . Den relativt låga underliggande utveck- lingstakten 2003 är i stort hänförlig till den svaga arbetsmarknaden detta år. Ökade intäkter till följd av regeländringar inklusive pensionsomläggningen påverkar inte kommunsektorns finanser, eftersom intäkts- förändringen regleras via det generella stats- bidraget. Nivån på intäkterna är även beroende av den kommunala utdebiteringen. var medelutdebiteringen för kom- munerna och för landstingen, dvs. är medel- utdebiteringen . Den kommunala medelutdebiteringen uppgår därmed till , vilket innebär en ökning . I tabell 5.11 redovisas medelutdebitering för åren 19992004. För 20052007 antas medelutdebite- ringen vara oförändrad. Tabell 5.11 medelutdebitering 19992004 Anm.: Uppgifterna avser den viktade genomsnittliga utdebiteringen, exklusive kyrkoavgift och begravningsavgift. Uppgifterna är avrundade och summerar därför . Jämfört med ekonomiska vårpropo- sition beräknas kommunalskatteintäkterna bli högre , vilket är en anpassning av prognosen till det preliminära taxeringsutfallet. För har prognosen justerats upp med . har prognosen justerats upp med 2,4 respektive , vilket är en sammantagen effekt av en den starkare syssel- sättningen, egenavgiftskompensationen och det höjda grundavdraget. Den statliga inkomstskatten beror delvis på in- komstspridningen men följer till stora delar även lönesummeutvecklingen och förändringen av skiktgränserna. ökar intäkterna med i genomsnitt . Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen har prognosen reviderats upp med mellan 0,6 och åren 2003 2006. Förändringen beror på att prognosen har anpassats till det preliminära taxeringsutfallet. I övrigt beror justeringarna främst på reformerade skatteregler. Jämfört med vårpropositionen har dock KPI justerats upp något vilket har haft en motverkande effekt. Skattereduktionerna utgörs till största delen av skattereduktion för allmän pensionsavgift, vilken följer utvecklingen av inkomstbasbeloppet. Upp- gången av de totala skattereduktionerna 2005 förklaras till största delen av förslaget av att höja skattereduktionen för den allmänna pensions- avgiften från . I tabell 5.12 redovisas skattereduktionerna åren 20022007. Tabell 5.12 Skattereduktioner 20022007 Låg- och medelinkomst. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . I denna proposition aviseras även en skatte- stimulans för boende i glesbygdsområden. Då utformningen inte är klar har stimulansen beräkningstekniskt lagts in som en skatte- reduktion. Jämfört med vårpropositionen har reduk- tionen för allmän pensionsavgift reviderats upp med 9,5 och huvudsakligen till följd av den föreslagna höjningen av kompensationsnivån. Indirekt skatt på arbete utgör av de totala skatterna. Arbetsgivaravgifterna utgör huvuddelen av de indirekta skatterna. Övriga intäkter är egenavgifter, särskild löneskatt och premieskatt på grupplivförsäkringar. De in- direkta skatterna följer huvudsakligen förän- dringen av den utbetalda lönesumman. beräknas arbetsgivar- avgifterna öka med i genomsnitt . sänktes den allmänna löneavgiften som en del av den gröna skatteväxlingen. Sänkningen innebär att intäkterna beräknas bli lägre. Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen har intäkterna 2003 och 2004 reviderats ned med . har prognosen justerats upp med 3,5 res- pektive . Skatt på kapital delas in i skatt på avkastning och vinster samt skatt på egendom. Över tiden ut- vecklas skatt på avkastning och vinster mycket ojämnt. I frånvaro av förändrade skatteregler utvecklas skatt på egendom något jämnare, fram- förallt beroende på att skattebasen till stor del utgörs av tillgångsvärden. I tabell 5.13 redovisas de beräknade skatte- intäkterna för åren 20022007, samt skillnaden i förhållande till prognosen vår- proposition. Skatt på kapital beräknas öka med i genomsnitt under 20032007. Jämfört med vårpropositionen har prognosen justerats ned med , vilket är en anpassning till det preliminära taxeringsutfallet. Tabell 5.13 Skatt på kapital 20022007 Miljarder kronor och procentuell utvecklingstakt Skatt på kapital, -0,1 -0,7 -1,3 -2,0 -14,8 -15,2 -12,1 -15,9 -1,8 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Skatt på avkastning och vinster Skatt på kapital, hushåll Hushållens skatt på kapital utgörs av nettot av skatt på inkomsträntor, utdelningar och kapital- vinster samt skattereduktion för utgiftsräntor m.m. beräknas intäkterna ha ökat med till , beroende på bl.a. förväntat högre kapitalvinster. Utvecklingen bedöms vara mycket stark för att därefter normaliseras. En orsak till den något lägre utvecklingstakten är att skatte- avdragen för ränteutgifter bedöms öka. Skatt på kapitalvinster utgör en viktig del av den av hushållens kapitalskatter. Prognosen är en anpassning till det preliminära taxe- ringsutfallet medan prognosen baseras på prisutvecklingen på värdepapper och bostäder samt antalet försålda småhus. För 20052007 har kapitalvinsterna anpassats till en långsiktig nivå om av BNP. Kapitalvinsternas utveckling för åren 19892007 redovisas i diagram 5.4. Diagram 5.4 Kapitalvinster 19892007 Jämfört med vårpropositionen har prognosen för 20042007 avseende hushållens skatt på kapital justerats upp med 0,60,. blev utfallet för bolagens inkomstskatt , vilket är den lägsta nivån . beräknas intäkterna uppgå till , vilket är en uppgång . Prognosen baseras i huvudsak på det preliminära taxeringsutfallet som publice- rades av , och återspeglar den återhämtning som även redovisats i boksluten . beräknas ökningstakten bli , vilket motsvarar en ökning med . bedöms ökningstakten uppgå till i genomsnitt 9,6 pro- cent . Prognosen för bolagsskatteintäkterna beaktar även den avräkning som medges av utländsk skatt. Nivån på avräkningarna har ökat från 1,4 miljarder kronor 1998 till 2001. Det senast kända utfallet avser 2002 då det uppgick till . För 20032007 antas en årlig ökningstakt på för av- räkningarna. Avkastningsskatten bedöms ha minskat till följd av en kombination av generellt sett lägre värdering av aktier och fallande räntor . Den prognoserade uppgången 2005 motiveras av en beräknad återhämtning på börsen . Uppgången 2006 förklaras i huvudsak av antagandet om stigande räntor . Jämfört med vårproposition har prognosen justerats ned med 0,4 mil- jarder kronor. Den reviderade prognosen för- av att den genomsnittliga statslåneräntan bedöms bli lägre . minskade skatteintäkterna till 3,9 mil- jarder kronor, dels till följd av att fribeloppen höjdes till för ensamstående och till för sambeskattade par, dels till följd av lägre värdering av tillgångar på aktiemarknaderna. För prognoseras förmögen- hetsskatten ha ökat till , vilket är en uppgång . Den starka ökningen förklaras till stor del av högre till- gångspriser på aktier . Diagram 5.5 redovisar utfallet för förmögen- hetsskatten åren 19912002. I diagrammet fram- går även hur många personer som betalade förmögenhetsskatt. Sambeskattning medför att angivelsen om antalet personer skall tolkas med försiktighet. Diagrammet återger det totala antalet fysiska personer som betalade förmögenhetsskatt under ett givet år, varav vissa personer genom sambeskattning. Diagram 5.5 Förmögenhetsskatt 19912002 Miljarder kronor (t.v.) och antal personer (t.h.) Personer (tusental) 5.3.3Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på konsumtion och insatsvaror inkluderar mervärdesskatt och punktskatter. Intäkterna redovisas i tabell 5.14. Av de totala skatte- intäkterna motsvarar mervärdesskatt och punktskatter . Tillsammans utgör skatt på konsumtion och insatsvaror av de totala skatteintäkterna. Tabell 5.14 Skatt på konsumtion och insatsvaror 2002 2007 Miljarder kronor och procentuell utvecklingstakt -0,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . * Redovisad exklusive schablonmässigt inlagd skatteväxling i VP2004. Intäkterna från mervärdesskatt uppgick till 2003, vilket motsvarar en ökning jämfört med föregående år. förväntas utvecklingstakten för intäkterna sjunka till beroende bl.a. på en låg prisutveckling. För resterande prognos- år antas en något starkare utveckling av intäk- terna även om effekten av den investerings- stimulans som medges vid byggande av mindre hyres- och studentbostäder och som lämnas i form av en kreditering på skattekontot påverkar intäkterna negativt med ca . I diagram 5.6 åskådliggörs mervärdes- skatten uppdelad på de sektorer som bär skatten 2003. Diagram 5.6 Mervärdesskatt uppdelad på sektorer 2003 Andel av totala mervärdesskatteintäkter I diagrammet ingår även mervärdesskatt på investeringar och förbrukning i de företag som har undantag från skatteplikt, vilken implicit belastar de tre sektorerna. Staten och kom- munerna bedriver även skattepliktig verksamhet men denna beläggs, liksom privat närings- verksamhet, med utgående mervärdesskatt vilken i slutänden träffar hushållens konsumtion. Andelarna mellan statens och kommunernas mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet respektive hushållens mervärdesskatt på privat konsumtion har varit förhållandevis stabila över tiden. För prognosåren antas dock utvecklingstakterna för mervärdesskatt från de olika sektorerna gå isär något, vilket illustreras i diagram 5.7. Diagram 5.7 Utveckling av intäkter från mervärdesskatt uppdelad efter sektorer 20032007 Diagram 5.9 Utgående, ingående samt nettomervärdesskatt Q1 Q2 Q3 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Q1 Q2 utgjorde utgående mervärdesskatt på utlandsförvärv (import och gemenskapsinterna förvärv) av total utgående mervärdes- skatt. Diagram 5.8 illustrerar utvecklingstakten 19992004 för den utgående mervärdesskatten på försäljning i respektive på utlands- förvärv. Ett tydligt mönster kan urskiljas med en starkare konjunkturell variation för utgående mervärdesskatt på utlandsförvärv. Diagram 5.8 Dekomponering av utgående mervärdesskatt Q1 Q2 Q3 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Q1 Q2 Q3 Q4 Q1 Q2 I diagram 5.9 illustreras utvecklingstakterna 19992004 för den sammanlagda utgående mervärdesskatten, den ingående mervärdes- skatten samt för nettot av ingående och ut- gående mervärdesskatt. Ingående och utgående mervärdesskatt åter- spelar företagens inköp respektive försäljning. Båda följer konjunkturen, men med en viss förskjutning sinsemellan. Förutom tillverknings- tid och lagerhållningsvolym uppkommer en förskjutning då investeringar görs för framtida produktionsökning. När företagen investerar relativt mycket, som t.ex. var fallet , minskar utvecklingstakten för nettomervärdes- skatten beroende på en ökad ingående mervärdesskatt som ej direkt motsvaras av en ökad utgående mervärdesskatt. förändrades företagens syn på den framtida efterfrågan, investeringsviljan minskade och utvecklingstakten för nettomervärdesskatten ökade. var återigen en period då ingående mervärdesskatt utvecklas snabbare än utgående mervärdesskatt, vilket kan tyda på att investeringar åter har ökat. Jämfört med ekonomiska vårpropo- sition beräknas mervärdesskatteintäkterna bli något högre alla prognosåren. Huvudsakligen beror detta på att den privata konsumtionen har reviderats upp. Den relativt konsumtionen något svagare upprevideringen av momsintäkterna 2006 och 2007 förklaras av att vissa investeringar samt konsumtion och investeringar i framför allt statlig, men även , sektor ej justerats upp i samma omfattning som den privata kon- sumtionen. Punktskatter är särskilda konsumtionsskatter som tas ut på vissa specifika varor, tjänster och tillgångar. Utmärkande för dessa skatter är att de dels har ett fiskalt syfte, dels att de används för att styra konsumtionen i önskvärd riktning. uppgick de totala intäkterna från punkt- skatter till . Intäkterna från tobaksskatt uppgick till 2003. Innevarande år antas de bli något lägre, men ökar intäkterna igen. Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen är prognosen nedjusterad med 0,1 mil- jarder kronor 2004, vilket till viss del beror på att den inhemska försäljningen antas påverkas av de höjda införselnivåerna. Nedgången i den inhem- ska försäljningen av cigaretter får även följd- effekter resterande år. Under alkoholskatt redovisas skatt på etylal- kohol, skatt på vin, skatt på andra jästa drycker än vin och öl, skatt på mellanklassprodukter samt skatt på öl. Intäkterna uppgick till . Innevarande år förväntas intäkterna minska med medan de antas vända uppåt igen. I diagram 5.10 framgår fördelningen av intäkterna på produktslagen sprit, vin och öl. Diagram 5.10 Skatteintäkter per produktslag, 19982007 Intäkterna förväntas minska, främst till följd av att den privata införseln ökat på bekostnad av den inhemska försäljningen, vilken inkluderar både försäljning via Systembolaget och restauranger. Den ökade införseln beror på att det svenska införselundantaget upphörde . Sänkta skatter i och , samt de låga skatterna i EU:s nya medlemsländer har ytterligare förstärkt utveck- lingen. I diagram 5.11 redovisas skatten på sprit i ett antal länder som antas påverka den inhemska försäljningen. har annonserat att en höjning av alkoholskatterna kan komma att genomföras . Skattesatserna är på grund av omräkning från andra valutor ungefärliga. Diagram 5.11 Skatt per liter alkohol, sprit Av diagram 5.12 framgår hur privatinförseln av sprit har utvecklats per kvartal . Den ackumulerade införseln uppgick till , jämfört med 2003. Angivelsen liter innebär 38,5- procentig sprit, till skillnad mot ren alkohol. Uppräknat till årsvolym förväntas införseln av sprit uppgå till innevarande år. Det kan jämföras med en införsel på 2003. Införseln av sprit förväntas öka medan införseln av vin och öl antas öka . Diagram 5.12 Privatinförsel av sprit, per kvartal 2000 2004 Tusen liter, 38,5-procentig sprit Källa: SoRAD, . Jämfört med beräkningen till vårpropositionen har intäkterna reviderats ned med . har prognosen reviderats upp med . Anledningen är att införseln förväntas nå sin kulmen medan den inhemska konsumtionen av vin och öl antas öka . Intäkterna från energi- och koldioxidskatt redo- visas i tabell 5.15. Energiskatteintäkterna upp- gick till 2003 medan de innevarande år förväntas öka något. Under prog- nosperioden beräknas intäkterna i genomsnitt öka . Intäkter från koldioxidskatt uppgick till 2003. Innevarande år antas de öka till 26,2 mil- jarder kronor. För resterande del av prognos- perioden förväntas intäkterna i genomsnitt öka . Tabell 5.15 Energi- och koldioxidskatt skatt 20022007 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Tabell 5.16 Utveckling av energi- och koldioxidskatt 2002 2007 -0,7 -1,2 -3,1 -1,6 -1,5 -0,8 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Diagram 5.13 visar fördelningen mellan energi- och koldioxidskatt 19972007. Den ändrade fördelningen är resultatet av den omläggning beslutat om där koldioxidskatten ges ökad tyngd i förhållande till energiskatten. Diagram 5.13 Skatt på energi, 19972007 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Som ett led i den gröna skatteväxlingen föreslår regeringen i denna proposition att energiskatten på bensin och diesel höjs, med 15 respektive per liter. Förslaget beräknas öka intäkterna med . Vidare föreslås el- skatten höjas med per kWh, vilket för- väntas öka intäkterna med . I denna proposition föreslår regeringen även att dieselskatten för arbetsmaskiner som används i jord- och skogsbruk sänks med per liter, vilket beräknas minska intäkterna med totalt . I tabell 5.16 redovisas den underliggande utvecklingen av energi- och koldioxidskatt under 20022007. Utvecklingen, rensad för regeländ- ringar och KPI, är för åren 20022005 negativ för energiskatt och positiv för koldioxidskatt. beräknas koldioxid- skattens andel av de totala intäkterna av skatten på energi öka från . Energi- skatten, som nästan uteslutande svarar för de resterande skatteintäkterna, minskar från . Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen har intäkterna från energiskatt reviderats upp med 2004, vilket förklaras av att förbrukningen av elektrisk kraft antas bli högre. Intäkterna från koldioxid- skatt har reviderats ned med . Det är främst utfallet för koldioxidskatt på olja som är lägre än vad som antogs i vårpropositionen. Under skatt på vägtrafik redovisas fordonsskatt och vägavgifter. Fordonsskatt tas ut på person- bilar, bussar, lastbilar, motorcyklar, traktorer, tunga terrängvagnar, motorredskap och släp- vagnar. Skatten beräknas efter fordonets skatte- vikt. Vägavgift erläggs på trafik med lastbilar och lastbilsekipage som har en totalvikt på . För svenskregistrerade lastbilar gäller vägavgift på hela vägnätet samt att fordons- skatten reduceras. För utländska fordon betalas vägavgift för färd på motorvägar samt på vissa europavägar som inte är motorvägar. I denna proposition föreslår regeringen en höjning fordonsskatten på personbilar och lätta lastbilar, vilket beräknas intäkterna öka intäk- terna med . antog regeringens förslag till lag (2004:629) om trängselskatt (prop. 2003/04:145, bet. 2003/04:SkU35, rskr. 2003/04:265). För att finansiera infrastruktur- åtgärder och att styra trafiken skall det bli möjligt att ta ut trängselskatt. Ett försök med trängselskatt skall genomföras i under den senare delen av 2005 och 2006. Skatten är statlig och redovisas på inkomsttitel . Intäkterna beräknas uppgå till 0,4 respektive under försöksåren. Regeringen föreslår i denna proposition även en skatt för färd över Svinesundsbroarna. In- täkterna beräknas till och skall redovisas på samma inkomsttitel som 1462 Vägavgifter. Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen har prognosen justerats upp dels till följd av en högre tillväxt i fordonsparken, dels till följd av föreslagna regeländringar. Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror Under övriga skatter på konsumtion och insats- varor redovisas tullmedel, jordbrukstullar och sockeravgifter, övriga skatter på import, svavelskatt, skatt på råtallolja, skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer, särskild skatt mot försurning, avfallsskatt, skatt på bekämpnings- och gödselmedel, skatt på annonser och reklam, lotteriskatt samt övriga skatter på varor och tjänster. Tullmedel står för närmare hälften av intäkterna i gruppen. I jämförelse med beräkningen till vårpropo- sitionen har prognosen reviderats upp med . ningen är att varuimporten förväntas stiga och därmed också tullmedlen. Även skatt på tjänster ökar mer än beräknat. Revideringen får följd- effekter övriga prognosår. 5.3.4Restförda och övriga skatter Under restförda och övriga skatter redovisas nettot av restförda skatter, omprövningar av skatter som gjorts efter taxeringen samt diverse andra skatter och avgifter. De senare inkluderar bl.a. inlevererat överskott från AB samt avgifter till kärnbränslefonden och . I tabell 5.17 specificeras restförda och övriga skatter. Tabell 5.17 Restförda och övriga skatter 20022007 -7,3 -5,9 -6,1 -6,4 -6,6 -6,9 -2,7 -1,9 -1,9 -2,0 -2,1 -2,2 -4,6 -4,1 -4,2 -4,4 -4,5 -4,7 -0,2 -0,2 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Debiterade skatter som av olika anledningar, exempelvis konkurser, inte betalas restförs hos kronofogdemyndigheten. Den del av detta be- lopp som myndigheten inte kan driva in skrivs av. I intäktsredovisningen är det de nettorestförda skatterna, dvs. skillnaden mellan de skatter som restförs och de skatter som kronofogdemyndigheten lyckas driva in, som redovisas. Omprövningar utgörs av skatter som ändras efter taxeringen genom revisioner, omräkningar eller överklaganden. Tillsammans med ompröv- ningar redovisas även skattetillägg, försenings- avgifter, anstånd m.m. I redovisningen hänförs omprövningar i regel till det år då ändringen görs. Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen har bl.a. inleveranser från AB justerats ned och omprövade skatter justerats upp. 5.4Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning Regeringens förslag: Den beräkning av stats- budgetens inkomster som samman- ställts i bilaga 1 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Statsbudgetens inkomster utgörs av skatter och övriga inkoms- ter. De senare består främst av inkomster av statlig verksamhet, försäljning av statlig egen- dom samt bidrag från EU. Inkomsterna på stats- budgeten är i huvudsak kassamässiga. Beräk- ningen finns sammanställd i bilaga 1. beräknas skatteinkomsterna uppgå till medan övriga inkomster beräknas till . Statsbudgetens inkomster beräknas under 20042007 öka med i genomsnitt . beräknas skatteinkomsterna och övriga inkomster att öka med i genomsnitt respektive . För en detaljerad redovisning av statsbudgetens inkomster 2007, se tabell 5.19. I avsnitt 5.3 redovisas skatterna i periodiserade termer. Redovisningen avser samtliga sektorer i den offentliga sektorn, dvs. staten, kommunerna och ålderspensionssystemet, samt EU. Den periodiserade redovisningen innebär att skatter- na är beräknade utifrån de inkomster den skatt- skyldige har under ett visst år och med det årets gällande skatteregler. På statsbudgeten redovisas skatterna kassa- mässigt, dvs. när betalningen görs. För skatter med månatlig uppbörd är skillnaden en månads förskjutning. För skatter som fastställs vid den årliga taxeringen kan skillnaden vara betydligt större. Dessa förskjutningar redovisas i tabell 5.18 som periodiseringar. Även skillnaden mellan kommunsektorns skatteintäkter avseende ett visst år och de skatter som utbetalas till kommunerna är en del av periodiseringarna. Ut- över skillnader i periodisering finns ytterligare skillnader mellan statens periodiserade skatter och statsbudgetens skatteinkomster. Som framgår av tabell 5.18 förklaras den sammanlagda skillnaden av (1) den kommunala utjämningsavgiften, kompensation för kom- munal mervärdesskatt och utjämningsavgift för LSS-kostnader, (2) kompensationen för mer- värdesskatt till statliga myndigheter, (3) skatter som redovisas på inkomsthuvudgruppen 2000, (4) skatter som redovisas utanför statsbudgeten, exempelvis avgifter till Insättningsgarantinämn- den, kärnbränslefonden m.fl., (5) EU-skatter, (6) nedsättningar som är att likställa med trans- fereringar och av (7) periodiseringar, vilka även inkluderar de betalningsdifferenser som redo- visas på inkomsthuvudgruppen 1600 Betalnings- differenser. Tabell 5.18 Statsbudgetens skatter 20022007 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Förskjutningar i uppbörden förekommer för samtliga skatter som redovisas under inkomst- huvudgrupperna 11001400. Informationsvärdet av de enskilda inkomsthuvudgrupperna är därför begränsat när det gäller utvecklingen av skatte- underlaget. I detta avseende hänvisas i stället till redovisningen av de periodiserade skatterna i avsnitt 5.3. För inkomsthuvudgrupperna 1500 1700 ges däremot en detaljerad redovisning. Under inkomsthuvudgruppen 1500 Utjäm- ningsavgift och kompensation för mervärdesskatt redovisas inkomsttitlarna 1511 Utjämningsavgift för kommuner och landsting, 1512 Kompensation för mervärdesskatt till kommuner och landsting samt 1513 Utjämningsavgift för LSS-kostnader. Från och med föreslås att den kommunala utjämningsavgiften nettoredovisas på statsbudgetens utgiftssida. minskar inkomsterna med ca 26 miljarder kro- nor. På inkomsttitel redovisas kompensation till kommuner och landsting för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet.