prop · GR031d14 · 2004-01-01 00:00:00 — Vid en jämförelse mellan hushåll med respektive utan barn är det tydligt att barnhushåll genomgående har en lägre disponibel inkomst per konsumtionsenhet. Det är också tydligt att den ekonomiska standarden för hushåll med barn är lägre ju fler barn som finns i hushållet. Ensamstående med barn har den lägsta ekonomiska standarden, följt av gifta eller samboende med tre eller flera barn. Den högsta genomsnittliga standarden har gifta eller samboende utan barn. Diagram 4.3 De ekonomiska familjestödens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet, efter hushållstyper, i procent, Ensamstående med två eller flera barn Gifta eller sambo med ett barn sambo med tre eller flera De ekonomiska familjestödens andel av barnhushållens disponibla inkomst är direkt kopplad till hushållens storlek. Diagram 4.3 tydliggör att ju fler barn som finns i hushållet desto större andel av inkomsten utgör de ekonomiska familjestöden. Effekten är tydligast för ensamstående med barn och det är också de grupper där de familjeekonomiska stöden har störst betydelse. För ensamstående med barn utgör de behovsprövade bidragen drygt hälften av den disponibla inkomsten. För gifta eller samboende är det i stället de generella bidragen som utgör den största andelen. Diagram 4.4 De ekonomiska familjestödens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet, samtliga hushåll med barn uppdelat i inkomstdeciler Som framgår av diagram 4.4 riktas de olika familjestöden främst till hushåll med låga inkomster, dvs. till de hushåll som har störst behov av stöd. 1, vilket är den tiondel som har lägst ekonomisk standard, kommer av den disponibla inkomsten från olika typer av familjestöd. Den främsta orsaken till detta är de inkomstprövade bidragen, framför allt bostadsbidraget. Diagrammet visar också att behovsprövade stöd är mer koncentrerade till de lägre decilerna. Noteras bör att även de generella bidragen har en stor betydelse för dem i de lägsta decilerna. Generella bidrag respektive föräldraförsäkringen är beloppsmässigt mer jämnt fördelade över decilerna och utgör därför en mindre andel av den disponibla inkomsten vid högre inkomster. Fördelning av ekonomisk standard Indikator 3 Indikator 3 beskriver fördelningen av disponibel inkomst för hushåll med respektive utan barn 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 samt hur stor andel av hushåll och individer som har en låg ekonomisk standard. Tabell 4.2 Medianen för disponibel inkomst per konsumtionsenhet för hushåll samt andel med låg ekonomisk standard Andel under 60 pro- inkomst per ke i per ke för samtliga Ensamstående med 1 barn Ensamstående med 2+ barn Gifta/sambo utan barn Gifta/sambo med 1 barn Gifta/samba med 2 barn Gifta/sambo med 3+ barn Hushåll med barn och I tabell 4.2 redovisas medianen av disponibel inkomst per konsumtionsenhet samt andelen hushåll med låg ekonomisk standard. Hushållen är uppdelade efter familjesammansättning, ålder samt etnicitet. Låg ekonomisk standard definieras som andel hushåll med en disponibel inkomst per konsumtionsenhet av medianen för samtliga hushåll. Det är bland ensamstående både med och utan barn som den största andelen hushåll med låg ekonomisk standard återfinns. av ensamstående med barn är kvinnor. Bland ensamstående med ett barn respektive två eller flera barn har en låg ekonomisk standard. I gruppen ensamstående utan barn har en låg ekonomisk standard. Den högsta andelen med låg ekonomisk standard återfinns bland barnhushåll i kategorien med åtminstone en utlandsfödd förälder. Dessa hushåll omfattar såväl gifta eller samboende som ensamstående. Medianen av disponibel inkomst per konsumtionsenhet för denna grupp är i nivå med den för gifta eller samboende med fler än tre barn. Familjepolitikens omfördelande effekter Indikator 4 Syftet med indikator 4 är att beskriva hur familjepolitiken och dess verksamhetsområden påverkar omfördelningen av inkomster i befolkningen. Måttet redovisar hur mycket respektive verksamhetsområde inom familjepolitiken minskar den totala skillnaden i disponibel inkomst. Måttet är beräknat som ett bidrag till Ginikoefficient. I tabell 4.3 finner vi att de olika familjeförmånerna tillsammans minskar inkomstskillnaderna i samhället med . De behovsprövade bidragen utjämnar inkomstskillnaderna mest. Merparten av denna minskning är dock riktad direkt till dem med de lägsta inkomsterna, via bostadsbidraget. Den ekonomiska familjepolitiken kan i detta avseende sägas vara träffsäker och betydelsefull för ekonomiskt utsatta grupper. Mer anmärkningsvärt är att de generella bidragen har en nästan lika stor betydelse och utjämnar inkomstskillnaderna nästan lika mycket. Tabell 4.3 De ekonomiska familjestödens betydelse för den totala inkomstojämlikheten. Tabell 4.4 Median disponibel inkomst per konsumtionsenhet för individer samt andel med låg ekonomisk standard, Andel individer under 60 pro- inkomst/ke i tkr cent av median disponibel inkomst/ke för samtliga 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 I tabell 4.4 redovisas medianinkomster för barn i olika ålderskategorier. Det är kosthushållets disponibla inkomst per konsumtionsenhet som har tilldelats barnet. Vid en uppdelning av inkomsten för barn i olika åldrar framträder en viss ålderseffekt så att ju äldre barn desto högre medianinkomst. Detta beror sannolikt på att föräldrarna till barn i de äldre ålderskategorierna är relativt äldre och att det finns ett positivt samband mellan föräldrars ålder och inkomst. En annan orsak kan vara att förekomsten av föräldraledighet och deltidsarbete är större i de yngsta ålderskategorierna. Diagram 4.5 En jämförelse av inkomststandard mellan hushåll med och utan barn. Disponibel inkomst per konsumtionsenhet, median Diagram 4.5 visar att hushåll utan barn har högst inkomststandard. Samboende med barn hade av dessas inkomststandard och ensamstående med barn hade . För ensamstående med barn är detta en lägre andel än den som var , dvs. klyftan mellan hushåll utan barn och de ensamstående med barn har ökat medan relationen mellan hushåll utan barn och samboende med barn i princip var densamma som 2001. hade både hushåll utan barn och samboende med barn återigen fått en inkomststandard högre än den de hade innan 1990-talets lågkonjunktur. har även ensamstående med barn nått en högre inkomststandard än de hade . Barnafödandet har fundamentala konsekvenser för befolkningsutvecklingen och därmed också för framtid. Utvecklingen av barnafödandet är en bra indikator på hur samhället förmår skapa förutsättningar för kvinnor och män att kunna realisera sina planer med avseende på barn och familj. Internationella studier visar också att möjligheten till en jämställd relation har positiv effekt på barnafödandet. Hög sysselsättning, jämställdhet och en stödjande familjepolitik är grundläggande faktorer som påverkar barnafödandet. Betydelsen av familjepolitiken är mångfacetterad och relaterad till de övriga faktorerna. Den svenska familjepolitiken, inklusive barnomsorg, främjar kvinnors förvärvsarbete och är av central betydelse för jämställdheten. sjönk barnafödandet i till den lägsta nivå som någonsin uppmätts, från 124 000 barn 1990 till 88 000 barn 1999. Det blev en mycket brant nedgång av barnafödandet efter det att i skiftet haft en av högsta nivåer vad gäller barnafödande. Trots det branta fallet av barnafödande låg det svenska barnafödandet fortfarande över genomsnittet för EU-länderna. Barnafödandet är högre i länder där barnafödande och förvärvsarbete kan kombineras. I de europeiska länder där många kvinnor måste välja mellan barn och förvärvsarbete är barnafödandet lågt. Antalet födda barn i har ökat i stort sett (diagram 4.6). Diagram 4.6 Födda fördelade för 19992003 Drivkrafterna bakom ökningen är sysselsättningsuppgången och , de familjepolitiska reformer som genomförts och aviserats samt det faktum att många unga män och kvinnor skjutit på sitt barnafödande . Ökningen av antalet födda barn prognostiseras fortsätta, vilket leder till att kostnaderna för politikområdet ökar. Antalet födda barn 2003 beräknas bli nästan 100 000. Basen för den ekonomiska utvecklingen av de ekonomiska familjestöden är förutom den samhällsekonomiska utvecklingen också den demografiska utvecklingen. Avgörande för om hushåll över huvud taget skall få del av de stöd som omfattas av den ekonomiska familjepolitiken är att hushållet har barn. Om antalet födda barn ökar leder detta till omedelbar effekt för flera av de anslag som politikområdet omfattar. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 utges med ersättning enligt sjukpenningnivån, dock lägst med belopp enligt grundnivån. I syfte att ytterligare förbättra för de föräldrar som saknar inkomst, har låg inkomst eller inte uppfyller kvalifikationsvillkoret inom föräldrapenningen bör grundnivån höjas inom föräldrapenningen från per dag till per dag fr.o.m. . Regeringens förslag, som är berett med , föranleder ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring. har inte framfört några iakttagelser av större vikt. 4.8Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Regeringens förslag: Den grundnivå i föräldraförsäkringen som ersätter dagar med belopp motsvarande förälderns sjukpenning höjs från till per dag. Skälen för regeringens förslag: med föräldrapenning utges ersättning med ett belopp som motsvarar förälderns sjukpenning, dock alltid lägst . Detta gäller under förutsättning att föräldern under minst före barnets födelse, eller den beräknade tidpunkten härför, har varit försäkrad för en sjukpenning per dag (lägstanivå). I annat fall utges ersättning med per dag (grundnivå). utges ersättning med ett belopp som motsvarar förälderns sjukpenning, dock lägst enligt grundnivån. Därutöver utges ersättning enligt lägstanivån som är per dag, lika för alla. Vid tvillingfödsel utges föräldrapenning med enligt sjukpenningnivån, dock lägst med per dag (grundnivån), och med per dag (lägstanivån). För varje barn utöver det andra Tabell 4.5 Anslagsutveckling 21:1 Allmänna barnbidrag 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . De allmänna barnbidragen, dvs. barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, syftar till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn. Utgiftsutvecklingen är främst beroende av bidragets nivå och antal födda barn. Om antalet bidragsberättigade barn förändras med 5 000 barn påverkar det anslagsbelastningen med ca . Antalet familjer med tre eller flera barn påverkar de totala kostnaderna för flerbarnstillägg. Under uppgick utgifterna för de allmänna barnbidragen till . Det innebär att utgifterna detta år översteg anslaget med . Orsaken är ett ökat antal barn. För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , vilket är ca lägre än anvisat anslag. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Barnbidragen bidrar till uppfyllelsen av målet att skillnaderna i de ekonomiska levnadsvillkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. Barnbidraget är ett generellt stöd och skapar inga marginaleffekter. Barnbidragssystemet är vidare lätt att överblicka samt enkelt och billigt att administrera. Barnbidraget har också hög legitimitet. avser att analysera effekterna av en könsneutral lagstiftning vad gäller barnbidraget och då noga överväga vilka konsekvenser ett delat barnbidrag till barnets vårdnadshavare vid barnets födelse skulle ge för barnet och vilka administrativa kostnader en sådan förändring skulle medföra. Regeringen har förbättrat barnfamiljernas ekonomi genom att höja barnbidraget och flerbarnstillägget . Sammantaget uppgår dessa satsningar till . Bedömningen av anslagsbehovet utgår från () senaste befolkningsprognos . Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 21:1 Allmänna barnbidrag Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Med hänsyn till ovanstående föreslår regeringen att 20 anvisas för anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag . beräknas anslaget till 20 respektive 20 . Tabell 4.7 Anslagsutveckling 21:2 Föräldraförsäkring 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 22 160 000 tkr avser statlig ålderspensionsavgift, varav 37 438 tkr är regleringsbelopp avseende 2001. Föräldraförsäkringen syftar till att ge båda föräldrarna möjlighet att förena förvärvsarbete eller studier med föräldraskap. Föräldraförsäkringen omfattar föräldrapenning i samband med barns födelse, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Uttaget av föräldrapenningdagar utgjorde av det totala uttaget av dagar inom föräldraförsäkringen. Utgiftsutvecklingen inom föräldraförsäkringen är främst beroende av ersättningsnivå, antal födda barn och fördelning av ersättningsdagarna mellan föräldrarna. Förändringar i födelsetalet påverkar redan på kort sikt användningen av både föräldrapenning, havandeskapspenning och de inom den tillfälliga föräldrapenningen. På påverkas tillfällig föräldrapenning för vård av barn. Tabell 4.8 Anslagets komponenter avser statliga ålderspensionsavgifter, varav -är regleringsbelopp avseende 2001. Föräldraförsäkringen fyller väl målet att bidra till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn genom att underlätta för båda föräldrarna att kombinera förvärvsarbete med familj. Antalet födda barn antas öka. beräknas antalet födda barn uppgå till 98 000. Männens andel av det totala antalet uttagna dagar ökar och uppgick . höjs grundnivån inom föräldrapenningen . Antalet dagar med föräldrapenning som betalas ut har varit relativt . betalades ca 38 miljoner dagar ut och medelersättningen var per ersatt dag. har regeringen fastställt målet att andelen män som tar ut föräldrapenning och antalet uttagna dagar bland de män som tar ut föräldrapenning skall öka. Utfallet visar att målet har nåtts. Effekterna av den införda pappa- och mammamånaden inom föräldraförsäkringen har, som regeringen tidigare redovisat, fått positiva effekter. Av det antal vuxna som fick föräldrapenning var män, vilket är en ökning . Männens andel av det totala dagar har också ökat med Ökningen är den största i föräldrapenningens historia. Att fler män tar ut fler dagar med föräldrapenning bidrar till att medelersättningen ökar, detta eftersom männens löner generellt är högre än kvinnornas. Skillnaden i medelersättning per dag mellan män och kvinnor har dock minskat och kommer att minska ytterligare något till följd av att grundnivån höjdes till samt till . Därtill har männens andel av uttagna lägstanivådagar (per dag) ökat. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Diagram 4.7 Pappornas andel av hushållets totala uttag av föräldrapenningdagar , Gifta/samboende föräldrar Källa: SCB:s beräkningar i LINDA-databasen Diagram 4.7 visar att offentligt anställda män i någon högre grad tar ut föräldrapenning än privat anställda män. En förklaring till detta kan vara att man inom den offentliga sektorn, i större utsträckning än inom privat sektor, genom avtal får en viss ersättning från arbetsgivaren. De offentliganställdas avtal ger dels ersättning för de inkomster som överstiger taket, 7,5 prisbasbelopp, inom föräldraförsäkringen, dels en viss ersättning utöver de som arbetstagaren får från . Av diagrammet framgår också att även om anställningssektorn har viss betydelse för pappornas uttag av föräldrapenning så tycks de inbördes relationerna mellan mammans och pappans inkomster väga tyngre. I hushåll där kvinnorna har en inkomst över taket och mannen under taket tar männen ut av dagarna. Detta oavsett om mannen är privat eller offentligt anställd. I hushåll där det motsatta gäller, dvs. mannens inkomster är högre och kvinnans inkomster är lägre än taket, utnyttjar papporna av föräldrapenningdagarna. Hushållen tycks således i stor utsträckning välja de alternativ som är ekonomiskt mest lönsamma. En höjning av taket inom föräldraförsäkringen skulle kunna öka pappornas genomsnittliga uttag av föräldrapenning, eftersom dessa i större omfattning har inkomster över taket. Det är regeringens ambition att skillnaden i uttag av föräldrapenning mellan barnets föräldrar skall minska. Det är även viktigt att påverka fäder med låga inkomster att öka sitt uttag av föräldrapenning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 I de hushåll där båda föräldrarna har inkomster som överstiger taket var pappornas uttag av föräldrapenningdagar . Att detta är högre än i de fall då mamman har en inkomst under taket kan bero på att den ekonomiska förlusten i dessa hushåll förmodligen ofta kan vara lika stor oavsett vem av föräldrarna som tar ut föräldrapenning. Det kan också vara så att moderns utbildning och situation på arbetsmarknaden har betydelse. Sammantaget är resultatutvecklingen positiv. Regeringen bedömer dock att en fortsatt ökning av männens uttag av föräldrapenning är önskvärd. Regeringen avser att tillsätta en utredning om föräldraförsäkringen. Syftet med utredningen är att se över hur föräldraförsäkringen bättre kan bidra till att barnen får tillgång till bägge sina föräldrar och hur den kan bli mer flexibel utifrån nya samhällsstrukturer. Tillfällig föräldrapenning betalades ut för 5,6 miljoner dagar . Männens andel av dagar för vård av barn var och är därmed jämfört med föräldrapenning relativt jämnt fördelad mellan könen. Inom den tillfälliga föräldrapenningen finns de tio s.k. pappadagarna i samband med barns födelse. påverkas direkt av antalet födda barn och ökade därmed . nyttjade av papporna pappadagarna, vilket visar på en svag ökning jämfört med året innan. Av de pappor som nyttjar pappadagarna var uttaget av dagar . Antalet födda barn har ökat . Som en följd av detta ökar antalet utbetalda dagar med havandeskapspenning. Havandeskapspenning betalades ut , vilket är över 53 000 fler dagar än året innan. Ersättningen betalades ut till 22 541 kvinnor i i genomsnitt. Utnyttjandet av havandeskapspenning beräknas fortsätta öka något på grund av förändringar i födelsetalet. I syfte att öka kunskapen om gravida kvinnors situation genomförde RFV en studie . I studien ingick alla kvinnor som fött barn 2002. RFV har tagit fram uppgifter om vilka förmåner som dessa kvinnor fått före barnets födelse och fram till födelsedatumet. Av rapporten kan utläsas att det finns stora regionala skillnader i uttaget av sjukpenning, föräldrapenning och havandeskapspenning. Ett av huvudresultaten från studien är att tre fjärdedelar av de gravida kvinnorna får ersättning från socialförsäkringen under slutet av graviditeten. De kvinnor som använder socialförsäkringen är också borta från arbete under en sammantaget relativt . Det genomsnittliga antalet ersatta dagar är . I rapporten föreslår ett generellt stöd för gravida kvinnor i slutet av graviditeten. Det ligger i uppdrag att verka för att socialförsäkringen tillämpas likformigt och rättvist genom tillsyn över de allmänna försäkringskassorna samt genom normering. Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 21:2 Föräldraförsäkring Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 23 anvisas under anslaget 21:2 Föräldraförsäkring . beräknas anslaget till 24 respektive 25 . Tabell 4.10 Anslagsutveckling 21:3 Underhållsstöd 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Anslaget disponeras för underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar. Syftet med underhållsstödet är att barn som inte bor med båda sina föräldrar skall garanteras en rimlig ekonomisk standard som systemet skall bidra till att båda föräldrarna tar sitt ekonomiska ansvar gentemot sina barn. Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet är beroende av omvärldsfaktorer som staten inte kan styra, som exempelvis löneutvecklingen, antal separationer, antal barn samt födelsetalens utveckling. Utgiftsstyrande faktorer som staten kan påverka är bl.a. underhållsstödets nivå, storleken på de procentsatser som bestämmer återbetalningsskyldigheten samt storleken på det grundavdrag på inkomsten som får göras innan återbetalningsskyldigheten beräknas. översteg utgifterna för underhållsstöd anvisade medel med . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , vilket är lägre än anvisade medel. överlämnade betänkandet Ett reformerat underhållsstöd (SOU 2003:42). Syftet med översynen har varit att få systemet att fungera bättre. I betänkandet föreslås en rad ändringar i reglerna om underhållsstöd. Bland annat har utredningen övervägt ändrade regler vid umgänge och möjligheten att basera återbetalningsskyldigheten på en mer aktuell inkomst än . Betänkandet har remissbehandlats och är under beredning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 21:3 Underhållsstöd Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas för anslaget 21:3 Underhållsstöd . beräknas anslaget till 2 respektive 2 . 4.9.421:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Tabell 4.12 Anslagsutveckling 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Anslaget disponeras för bidrag till kostnader för internationella adoptioner enligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn. Bidrag lämnas med per barn. Bidraget administreras av och de allmänna försäkringskassorna. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Antalet adoptivbarn som kommer till från utlandet beräknas till 1 000 barn för , vilket är samma antal som . Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 21:4 Bidrag till internationella adoptioner. beräknas anslaget till . 4.9.521:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn Tabell 4.14 Anslagsutveckling 21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn Anslaget omfattar fr.o.m. barnpension och efterlevandestöd till barn och ska garantera barn vars ena eller båda föräldrar avlidit en rimlig ekonomisk standard. Från och med samma tidpunkt avskaffas barnpension i form av folkpension och allmän tilläggspension (ATP). Barnpension och efterlevandestöd till barn ges till barn vars far eller mor eller båda föräldrar har avlidit. För barn som går i grundskola, gymnasium eller liknande kan barnpensionen förlängas, längst t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Utgiftsutvecklingen är stabil. Med anledning av de nya reglerna ökar dock kostnaderna , främst med anledning av att det tillkommer cirka 2 500 barn som tidigare uppbar underhållsstöd men som får efterlevandestöd till barn istället. Utgifterna styrs främst av utvecklingen av inkomstindex och prisbasbelopp. De nya reglerna för efterlevandepension innebär avseende barnpensioner att ett efterlevandepensionsunderlag, som knyts till det reformerade ålderspensionssystemet, skall användas vid beräkning av inkomstgrundade efterlevandepensioner efter 2002. Det nya grundskyddet, efterlevandestöd till barn, utgör en lägsta garanterad nivå för barnet och betalas ut som en utfyllnad till barnpensionen. Barnpensionen minskar efterlevandestödet till barn krona för krona.