prop · GS031 · 2004-09-20 00:00:00 — Regeringen bör därför bemyndigas att för detta ändamål ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda 1 908 500 000 2006, högst 136 000 000 kronor 2007, högst 2008 och högst därefter. 9.2.18 Utgiftsområde 24 Näringsliv I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 38:8 Patentbesvärs- rätten ökas med . Täckande av förluster vid viss garantigivning m.m. minskas med . Skälen till regeringens förslag: För att även fortsättningsvis kunna bedriva en effektiv verksamhet anser regeringen att Patentbesvärs- rättens anslag behöver öka med . Anslaget 38:18 Täckande av förluster vid viss garantigivning m.m. minskas med för att finansiera ökade utgifter inom detta utgiftsområde. 38:9 : Finansiering av viss verksamhet (likvidatorer) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 38:9 : Finansiering av viss verksam- het (likvidatorer) ökas med . Skälen till regeringens förslag: Skyldigheten för att utse likvidatorer har utökats till att även omfatta ekonomiska föreningar. Detta medför ökade kostnader för verksamheten. Anslaget 38:9 : Finansiering av viss verksamhet (likvidatorer) behöver därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 38:18 Täckande av förluster vid viss garantigivning m.m. minskas med motsvarande belopp. Regeringens förslag: Regeringen får disponera avgiftsintäkterna från verksamhetsområde Namn vid för att täcka statens kostnader för verksamheten. Skälen till regeringens förslag: har i rapporten avgifter? Statens uttag av tvingande avgifter (RiR 2004:17) funnit det vara något oklart om uttryckligen bemyn- digat regeringen att förfoga över avgiftsintäk- terna från Patent- och registreringsverkets verksamhetsområde Namn. För Patent- och registreringsverkets övriga verksamhetsområden har beslutat att låta regeringen disponera avgiftsintäkterna. Med anledning härav anser regeringen att även avgiftsintäkter inom verksamhetsområde Namn skall få disponeras av regeringen för att täcka statens kostnader för verksamheten. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 38:14 Rymd- verksamhet ökas med . Anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. minskas med . Skälen till regeringens förslag: mins- kades anslaget 38:14 Rymdverksamhet med för att bidra till att finansiera en ökning av anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. i samband med statliga lån och garantier till svensk flygindustri. Eftersom några avtal om statliga lån eller garantier inte träffades anser regeringen att skall återföras till anslaget 38:14 Rymdverksam- het. En minskning med gjordes även av det under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet uppförda anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Även denna minskning skall återföras. Sammantaget skall därför anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. minskas med . 9.2.19Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Förstärkt tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting 2004 Regeringens förslag: Det tillfälliga sysselsätt- ningsstödet till kommuner och landsting förstärks med 1 . Skälen för regeringens förslag: Ett tillfälligt sysselsättningsstöd utgår till kommuner och landsting. utgörs stödet av ett generellt sysselsättningsstöd, beräknat till 3 . Kommuner och landsting kan hos ansöka om detta stöd . beslutar om generellt sysselsättningsstöd . Beloppet krediteras därefter kommunernas och landstingens skattekonton. För att värna sysselsättningen i kommuner och landsting föreslår regeringen att stödet höjs med 1 till sammanlagt 4 . Den före- slagna förstärkningen av det generella syssel- sättningsstödet kommer att tillgodoföras kommuner och landsting något senare än det ursprungliga beloppet. Något nytt ansöknings- förfarande torde dock inte behövas, eftersom den föreslagna förstärkningen kan beräknas på lönekostnadsunderlaget i ansökningarna . Den föreslagna höjningen med 1 beräknas preliminärt mot- svara av lönekostnadsunderlaget. Krediteringen av kommunernas och lands- tingens skattekonton sker med stöd lagen (2002:179) om kreditering på skattekonto av tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting. Förslaget föranleder dock en ändring i förordningen (2002:366) om tillfälligt syssel- sättningsstöd till kommuner och landsting. 10 Revision och kontroll 10 Revision och kontroll I samband med inrättandet av myndigheten under har det i 47 § lagen (1996:1059) om statsbudge- ten (budgetlagen) införts ett krav på regeringen att för redovisa vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av Riksrevi- sionens iakttagelser. Enligt finansutskottet bör redovisningen vara både samlad och fyllig (bet. 2002/03:FiU20, s. 117). Regeringens redovisning lämnas respektive år i dels skrivelsen Årsredovisningen för staten, dels budgetpropositionen. Redovisningen i bud- getpropositionen sker såväl i volym 1 som i respektive utgiftsområde. 10.1.1 Årsredovisningen för staten Den årliga revisionens revisionsberättelser med invändning anmäls, som tidigare, samlat i Årsredovisningen för staten. 10.1.2 Budgetpropositionens första volym I denna volym ges en samlad bild av de iakttagel- ser som revisionen redovisat sedan föregående års budgetproposition samt frågor med nära koppling till revision och kontroll. Redogörelsen inriktas på iakttagelser och åtgärder av större vikt som t.ex. rör budget-, effektivitets- eller kontrollaspekter. Även iakttagelser och åtgärder som berör flera politikområden eller som har stark koppling till regeringens styrning omfattas av denna redovisning. även komma att beröra de åtgärder som aviserats i föregående års budgetproposition. Eventuella iakttagelser avseende Årsredovis- ningen för staten kommenteras. Dessutom läm- nas en samlad förteckning över, och korta referat av, samtliga effektivitetsrapporter som lämnats sedan föregående års budgetproposition. Att motsvarande samlade förteckning inte ges avse- ende revisionsberättelser med invändning från den årliga revisionen beror på att en sådan framgår av Årsredovisningen för staten (skr. 2003/04:101). För respektive utgiftsområde redovisas och kommenteras under rubriken tagelser i respektive politikområdesavsnitt de rapporter från effektivitetsrevi- sion och de revisionsberättelser med invändning från den årliga revisionen som berör respektive politikområde. Revisionens samtliga iakttagelser kan i nor- malfallet inte förväntas vara åtgärdade då redo- visningen lämnas i budgetpropositionen. Avgö- rande är bl.a. när revisionens rapporter lämnas, men också den tid det tar för att överväga och vidta relevanta åtgärder. I regeringens redovis- ning till av vilka åtgärder som vidtagits finns därför även behov av att återkomma till tidigare års iakttagelser från revisionen. Redo- görelsen under rubriken kan således inte bara komma att omfatta aktuella effektivitetsrapporter och revisions- berättelser utan också sådana . Regeringen har i Årsredovisningen för staten 2003 redovisat de iakttagelser som den årliga re- visionen vid lämnat. Regeringens redovisning av åtgärder i de enskilda fallen redo- visas per politikområde. har inom ramen för den årliga re- visionen granskat ca 270 revisionsobjekt. Därut- över har förordnat revisorer i ett 40-tal bolag och stiftelser. har lämnat revisionsberättelse för 266 myndigheter och andra organisationer, ex- klusive aktiebolag och stiftelser, avseende årsre- dovisningen för . I 19 fall har revisionsberättelsen lämnats med invändning, vilket innebär att revisionen har konstaterat ett eller flera väsentliga fel i årsredo- visning eller förvaltning. En förteckning över vilka myndigheter som fått revisionsberättelse med invändning, och vilken orsaken till respek- tive invändning varit, ges i Årsredovisning för staten 2003 (skr. 2003/04:101). För , då den årliga revi- sionen genomfördes av och revisorer, lämnades 15 revisionsbe- rättelser med invändning. En viss ökning i anta- let revisionsberättelser med invändning kan såle- des konstateras . Rege- ringens bedömning avseende de åtgärder som föranleds av revisionsberättelser med invändning redovisas under respektive politikområde. I avsnitt 10.5 lämnas en redogörelse för förut- sättningarna för den statliga internrevisionen. Regeringen bedömer att en stärkt internrevision i staten bör leda till ett minskat antal revi- sionsberättelser med invändning föranledda av brister i intern styrning och kontroll. 10.2.2Granskning av årsredovisning för staten har lämnat revisionsberättelse utan invändning för Årsredovisning för staten 2003 (skr. 2003/04:101). har lämnat 19 effektivitets- granskningar till regeringen. Nedan lämnas korta redogörelser för dessa effektivitetsrapporter. Regeringens bedömning avseende de åtgärder som föranleds av dessa granskningar anges under respektive politikområde. RiR 2003:1 Hur effektiv är djurskyddstillsynen? I rapporten konstateras det att trots flera insatser av och regeringen kvarstår brister i djurskyddstillsynen. Riks- revisionen drar slutsatsen att det krävs bättre styrning och samordning från ansvariga myn- digheter för att komma till rätta med problemen. RiR 2004:1 Länsplanerna för regional infrastruk- tur vad har styrt prioriteringarna? I rapporten framhålls att länen i vissa viktiga av- seenden inte följt statsmakternas direktiv vid framtagandet av länsplaner. Samhällsekonomisk lönsamhet har exempelvis haft begränsad bety- delse för länens prioriteringar. lämnar rekommendationer som syftar till bättre länsplaner inför kommande planeringsprocesser. RiR 2004:2 Förändringar inom kommittéväsendet I rapporten granskas det statliga kommittévä- sendet. noterar stora kvalitets- brister i kommittéernas arbete och i efterlevna- den av kraven på ekonomisk analys och redovis- ning av utredningsförslagens konsekvenser. I rapporten lämnas ett antal förslag till förbätt- ringar. RiR 2004:3 Arbetslöshetsförsäkringens hantering på arbetsförmedlingen konstaterar brister i arbetsför- medlingskontorens kontroll av arbetslöshetsför- säkringen. Exempelvis försvåras möjligheterna att kontrollera huruvida den arbetslöse står till arbetsmarknadens förfogande av alltför få plats- anvisningar från förmedlingskontoren. Föränd- ringar i målstyrningen och regelverket kring an- visningar och sanktioner kan enligt Riksrevisio- nen förbättra effektiviteten i systemet. RiR 2004:4 Den statliga garantimodellen har granskat om reglerna följs av- seende de finansiella garantier som staten ställer ut för att främja viss verksamhet och om han- teringen av garantierna styrs effektivt. I rappor- ten konstateras bl.a. att avsaknaden av en hel- täckande definition av vilka förbindelser som bör räknas som garantier och kriterier för bedöm- ning av när en finansiell garanti är ett effektivt medel utgör hinder för en effektiv styrning av garantiverksamheten. I rapporten föreslås olika åtgärder för att komma till rätta med problemen (se avsnitt 7.2). RiR 2004:5 Återfall i brott eller anpassning i sam- hället uppföljning av kriminalvårdens klienter I rapporten konstaterar brister i uppföljningen av kriminalvårdens klienter. Re- sultatet kopplas inte till de frigivningsförbere- dande insatserna som klienterna varit föremål för. Kriminalvården följer inte heller upp alla klientgrupper. lämnar ett antal rekommendationer för att förbättra uppfölj- ningen. RiR 2004:6 Materiel för miljarder en granskning av försvarets materielförsörjning konstaterar att planeringen av försvarets materielförsörjning är intecknad till och med 20072008. Eftersom dessa leveranser har beslutats tidigare, huvudsakligen utifrån invasionsförsvarets behov, gör bedömningen att Försvarsmaktens möjligheter att förverkliga försvarsreformens intentioner har varit begränsade. Vidare bedömer att regeringen, Försvarsmakten och i sina förändringar av materielplaneringen inte fullt ut prövat att skapa nya lösningar. RiR 2004:7 Personlig assistans till funktions- hindrade konstaterar att stödformen per- sonlig assistans med statligt stöd, som infördes , har gett många människor med svåra funktionshinder möjlighet till ett bättre liv. I rapporten påpekas dock vissa oönskade effekter av reformen, såsom kraftiga kostnadsökningar, brister i rättssäkerheten, risker för missbruk av assistansersättningen och ett otillräckligt utbud av alternativa stödformer. Riskrevisionen drar slutsatsen att utformningen av stödet bör för- ändras och att administrationen, den ekonomis- ka kontrollen och tillsynen behöver förbättras. RiR 2004:8 Uppdrag statistik insyn i SCB:s avgiftsbelagda verksamhet I rapporten konstateras att det är svårt att få in- syn i den avgiftsbelagda uppdragsverksamhet som () bedriver. Insynssvårigheterna avser vilka kostnader som belastar uppdragsverksamheten, hur tjänsterna prissätts och det ekonomiska resultatet för olika tjänster. lyfter fram regeringens styrning och uppföljning av verksamheten samt SCB:s organisering och konkurrensutsatta situa- tion som förklaringar till den bristande insynen. RiR 2004:9 Riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvård har granskat vad regeringen och de nationella myndigheterna har gjort för att riktlinjer för prioriteringar i hälso- och sjukvården skall kunna omsättas i praktiken. I rapporten konstateras att regeringens styrning och uppföljning inom området varit passiv. Riks- revisionen anser att regeringen bör vidta åtgärder för att utveckla riktlinjerna för prioriteringar inom hälso- och sjukvården. RiR 2004:10 Bistånd via ambassader en gransk- ning av UD och Sida i utvecklingssamarbetet har granskat hur regeringen, och Sida styr utlandsmyndighe- ternas förvaltning av utvecklingssamarbetet. bedömer att regeringen, och Sida måste vidta åtgärder inom övergripande normgivning, finansiering samt operativ styrning och rapportering för att kost- nadseffektivt kunna verka för minskad fattig- dom. RiR 2004:11 Betyg med lika värde? en gransk- ning av statens insatser Enligt har statens insatser för att skapa likvärdighet i betygsättningen i grundsko- lan inte varit tillräckliga. I rapporten konstateras att fördelningen av ansvar mellan stat, huvudmän och rektorer är otydlig. anser att regeringen och skolmyndigheterna bör tydlig- göra kraven på och förbättra förutsättningarna för huvudmän och professionella inom grund- skolan att ta sitt ansvar för likvärdig betygsätt- ning. RiR 2004:12 Höga statstjänstemäns representation och förmåner Av framgår att reglerna för representation följts i stor utsträckning vid de granskade organisationerna. Bland de fel som förekom var det vanligaste att syftet med och deltagarna vid representationen inte framgick av verifikationer. konstaterar dock att i flera organisationer bör rutinerna för samt uppföljningen och kontrollen av representation förbättras. När det gäller höga chefers förmåner konstaterar att dessa är begrän- sade och att reglerna kring dem följs i stor ut- sträckning. I rapporten konstateras att uppföljning av tillsynen inte ger någon tydlig bild av vad som uppnåtts. är kri- tisk till verkets verksamhetsstatistik och anser att regeringens styrning uppvisar betydande brister, bl.a. när det gäller mål och uppföljning av tillsynen. RiR 2004:15 Offentlig förvaltning i privat regi statsbidrag till idrottsrörelsen och folkbildningen I rapporten påpekas oklarheter och svagheter i regeringens styrning och kontroll av det statliga stödet till folkbildningen och idrottsrörelsen. anser att konstruktionen med ideella organisationer som fördelar statsbidrag medför vissa problem avseende såväl regelverk som organisationernas legitimitet att agera i myndighets ställe. RiR 2004:16 Premiepensionens första år bedömer att regeringen och har verkat aktivt för att förverkliga beslut om premie- pensionen, men att vissa förhållanden behöver ses över eller analyseras närmare. Det gäller bl.a. det stora fondutbudet, spararnas roll som för- valtare samt inriktningen och omfattningen av informations- och vägledningsverksamheten. RiR 2004:17 Rätt avgifter? Statens uttag av tvingande avgifter Enligt råder många oklarheter och brister när det gäller statens tvingande av- gifter. anser att lagstiftningen är oklar på flera punkter och att de tvingande av- gifterna är svåra att överblicka. Vidare konstate- ras att många avgifter varit för höga och att över- skott använts till att finansiera verksamhet som inte haft att göra med den avgift som betalats. lämnar ett antal rekommendatio- ner för att avhjälpa bristerna. RiR 2004:18 uppdrag och statens styrning drar slutsatsen att uppdrag är delvis otydligt, vilket innebär ut- rymme för olika tolkningar av even- tuella bidrag till genomförandet av svensk miljö- och energipolitik. bedömer att har fokus alltmer förskju- tits mot affärsmässighet snarare än miljö- och energipolitik. lämnar ett antal rekommendationer för att tydliggöra uppdrag och förbättra statens styrning och kon- troll av bolaget. rekommenderar även att regeringen utvecklar den s.k. formlösa styrningen så att det i efterhand går att följa hur ägarförvaltningens styrning av statliga bolag varit utformad. RiR 2004:19 Vem styr den elektroniska förvalt- ningen? Enligt har myndigheterna i arbe- tet med att utveckla elektroniska tjänster inte prioriterat de tjänster som i första hand medför nytta för medborgare och företag. I stället har enklare informationstjänster som ger ökad in- tern kostnadseffektivitet prioriterats. Enligt har regeringen låtit myndighe- terna agera mycket självständigt vid valet av vilka elektroniska tjänster som ska utvecklas. Riksre- visionen anser vidare att fått mycket begränsad information från regeringen beträf- fande den faktiska utvecklingen av e-förvalt- ningen. lämnade sin årliga rapport (RiR 2004:13) till regeringen och . Rapporten bygger på granskning av myn- digheternas årsredovisningar och förvaltning, särskilda studier, effektivitetsgranskningar, re- missyttranden samt årlig revision av Årsredovis- ningen för staten 2003. I rapporten sammanställs de viktigaste iakttagelserna från den genomförda revisionsverksamheten, med syftet att lyfta fram de resultat och slutsatser som är av mer generell eller principiell betydelse. anger emellertid att möjligheterna att göra en bred analys och tematisk presentation av gransknings- resultaten i denna den första årliga rapporten på- verkats av det faktum att flera av granskningarna påbörjades inom ramen för dåvarande Riksrevi- sionsverkets och revisorers verk- samhet. Även det förhållandet att perioden för del har präglats av uppbyggnad av en ny verksamhet har påverkat förutsättningarna. Regeringen kommenterar revisionens iaktta- gelser i respektive berört politikområdesavsnitt. På ett mer tematiskt plan, och mot bakgrund av årliga rapport, vill regeringen därutöver framföra följande. Regeringens styrning av myndigheterna I ett antal rapporter har identifie- rat problem som delvis kan hänföras till rege- ringens styrning av myndigheterna. Det kan vara fråga om att regeringen inte konkretiserat riks- dagens beslut tillräckligt för att de skall kunna få genomslag eller att regeringens krav på uppfölj- ning av de beslut som fattat inte varit tillräckliga. pågår kontinuerligt ett arbete för att förbättra regeringens styrning av myndigheterna. har omfat- tande utbildningsinsatser och seminarier kring myndighetsstyrning anordnats, anpassade till olika nivåer i . Åtgärder har också vidtagits för att skapa bättre förutsätt- ningar för regeringens styrning av de s.k. gene- rella frågorna, dvs. frågor som berör stora delar av samhället och som därmed sorterar under flera olika departement. Exempel på sådana frå- gor är jämställdhet, miljö och integration. Av stor betydelse för regeringens styrning är ledningsformerna vid myndigheterna. I syfte att bl.a. skapa en ökad tydlighet när det gäller myn- dighetsledningarnas ansvar och uppgifter till- kallade regeringen en särskild utredare med upp- drag att utarbeta förslag till en ny verks- förordning. Utredaren överlämnade sitt be- tänkande Från verksförordning till myndighets- förordning (SOU 2004:23) . Betänkandet och yttranden från remissinstanser- na bereds i . anger att ingen av de genomförda granskningarna varit specifikt in- riktade på att bedöma regeringens information till . bedömer därför att det är för tidigt att dra några samlade slutsatser kring regeringens rapportering till . Vad som emellertid framkommit i Riksrevisio- nens granskningar är att regeringen inte i samt- liga fall levt upp till begäran om be- slutsunderlag. Ett centralt inslag i regeringens rapportering till är den resultatredovisning som re- geringen lämnar i budgetpropositionen. I kapitel 11 redogör regeringen för hur denna re- sultatredovisning kan förbättras för att under- lätta möjligheter att bedöma resulta- ten av genomförd verksamhet och ta ställning till föreslagna anslagsnivåer. 10.5.1 Den statliga internrevisionen Regeringens bedömning: Det finns ett behov av att stärka den statliga internrevisionen. An- svaret för vissa frågor som berör den statliga in- ternrevisionen bör samordnas, t.ex. när det gäller kvalitetssäkring och metod- och kompetensut- veckling. Den myndighet som får detta ansvar bör också, genom ett ramavtalsförfarande, kunna tillgodose regeringens egna behov av internrevisionell granskningskapacitet. Bakgrund: Internrevision vid statliga myndig- heter regleras i förordningen (1995:686) om in- tern revision vid statliga myndigheter m.fl. Mo- tivet till att den statliga internrevisionen är för- ordningsreglerad är att det ur regeringens per- spektiv är ett absolut krav att den interna styr- ningen och kontrollen fungerar i de statliga myndigheterna, särskilt vad gäller myndigheter med stora medelsflöden. ordningens införande hade det framkommit att många myndigheter inte vidtagit erforderliga åt- gärder för att uppmärksamma och åtgärda brister i den interna kontrollen. tillkallade regeringen en sär- skild utredare för att göra en samlad översyn av den statliga internrevisionen för myndigheter under regeringen samt de allmänna försäkrings- kassorna (dir. 2002:153). Behovet av en sådan översyn av den statliga internrevisionen aktuali- serades mot bakgrund av iakttagelser som bl.a. () och revi- sorer (RR) gjort i samband med sina gransk- ningsinsatser. Iakttagelserna visade att det finns behov av att stärka internrevisionen i sig, men också internrevisionens institutionella grund. överlämnade betänkandet Internrevisionen i staten förslag till förstärkt internrevision (SOU 2003:93). Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning över remissvaren finns tillgäng- lig i (dnr Fi2003/5733). Utredningens förslag: Utredningen delar in de problem som rör internrevisionen i staten i två mer grundläggande områden. Utredningen anser att internrevisionen i staten inte utgör en tydlig profession och att ansvaret för intern styrning och kontroll samt internrevision i staten är otydligt. Utredningen lämnar mot denna bakgrund ett antal förslag, vilka sinsemellan hänger samman. Ett förslag av mera genomgripande karaktär är att det skall inrättas en särskild internrevisions- myndighet. Myndigheten föreslås få dels en samordnande uppgift, dels en granskande upp- gift. Myndigheten skall, enligt förslaget, svara för kvalitetssäkring, metod- och kompetensutveck- ling samt föreskrifter och allmänna råd till in- ternrevisionsförordningen. Vidare skall myndig- heten tillgodose regeringens behov av internrevi- sionell granskning. Utredningen anför att inrättandet av en särskild internrevisionsmyndig- het medför att regeringens styrning och kontroll av den statliga verksamheten i vid mening stärks. lämnar även ett förslag till förordning om internrevision vid statliga myndigheter. Enligt den föreslagna för- ordningen skall samråd ske med om internrevisionens revisionsplan. Utredningen lämnar också förslag till hur frågan om vilka myndigheter som skall omfattas av internrevi- sionsförordningen skall hanteras. Därutöver lämnar utredningen vissa andra förslag.