prop · GR0353 · 2004-01-20 00:00:00 — en kommun om uppehållstillstånd beviljas. har sett över och utvecklat den organiserade Översynen har bl.a. resulterat i att undervisningen i svenska för asylsökande i huvudsak skall följa kursplanen för svenskundervisning för invandrare (sfi) och att samarbetet mellan och skall stärkas. arbetar med att ta fram en för alla regioner gemensam information som skall ges till den asylsökande inom efter det att personen blivit registrerad i mottagandesystemet. Av uppföljning av den organiserade verksamheten framgår att av de asylsökande i åldersgruppen deltog i någon form av organiserad verksamhet. ingick inte personer som av olika skäl bedömdes inte kunna delta i denna verksamhet t.ex. på grund av sjukdom. mottagandesystemet och dygn. Motsvarande belopp för var 18 kronor per person och dygn. var närmare 42 500 personer registrerade i Det kan jämföras med 28 800 den Antalet registrerade personer påverkas främst av antalet asylsökande som kommer till men också av hand- läggningstiderna, såväl hos Därutöver påverkas antalet registrerade personer av tiden för Skr. 2003/04:53 verkställighet av lagakraftvunna avvisnings- och utvisningsbeslut samt den tid det tar från det att utlänningen erhållit uppehållstillstånd till dess han eller hon kan tas emot i en kommun. Den som har s.k. eget boende är fortsatt registrerad i verkets mottagandesystem under efter det att uppehållstillstånd beviljas. Den genomsnittliga vistelsetiden för personer registrerade i mot- tagandesystemet per var . Det var en ökning i jämförelse med året innan men ungefär på samma nivå som per . Den totala utgiften för verksamheten inom mot- tagandesystem var . Den genomsnittliga kostnaden var per asylsökande och dygn. Den genomsnittliga förvarskostnaden beräknas till . I tabell 4 redovisas kostnader inom mottagandet . Tabell 4 kostnader för mottagandet av asylsökande, mnkr Förskola, skola och skolbarnomsorg Övrig ersättning till kommuner Dag- och bostadsersättning samt särskilda bidrag Lokaler, anläggningsboende m.m. Utresor för avvisade och utvisade Förvar (inkl. samkostnader) 3.4Återvändande av personer med lagakraftvunna avvisnings- eller utvisningsbeslut ansvar för verkställighet av beslut om avvisning och utvisning En utgångspunkt i den svenska utlänningslagstiftningen är att verk- ställigheten av avvisnings- eller utvisningsbeslut skall ske genom att utlänningen självmant lämnar landet. I propositionen Verkställighet och återvändande en del av asylprocessen (prop. 1997/98:173), angav regeringen att det skall vara en prioriterad fråga att få fler personer att lämna landet självmant efter det att de fått besked om avvisning eller utvisning och att användningen av tvångsåtgärder så långt möjligt skall har huvudansvaret för att avvisnings- och utvisningsbeslut verkställs. Redan när en person söker asyl i förbereder denne på att ansökan kan komma att avslås. Den som fått ett avvisningsbeslut skall lämna landet efter det att beslutet vunnit laga kraft om inte annat bestämts i beslutet. arbetar för att personer med lagakraftvunna avvisnings- eller utvisningsbeslut skall återvända självmant på frivillig väg. När ett avvisningsbeslut har meddelats den enskilde erbjuder samtal inför återvändandet. Det händer dock att avvisnings- eller utvisningsbeslut inte går att verkställa på frivillig väg och som en sista utväg överlämnas ärendet då till polisen för verkställighet. Enligt 8 kap. 17 § UtlL kan överlämnade ske om utlänningen håller sig undan och inte kan anträffas utan polismyndighetens medverkan, eller om det kan antas att tvång kommer att behövas för att genomföra verkställigheten. Om det är uppenbart att den asylsökande inte behöver skydd, och inte heller har andra skäl för att få stanna i landet, kan han eller hon avvisas från fastän beslut i ärendet inte har vunnit laga kraft. Ett sådant beslut måste normalt fattas från ansökningsdagen. Den asylsökande kan överklaga verkets beslut hos , men har inte rätt att stanna kvar i och vänta på resultatet av sitt överklagande. av alla registrerade utresor sker genom självmant återvändande. Av de asylsökande åren 19982001 som fått ett slutligt avslag eller vars ärende avskrivits bedöms ha lämnat landet, vid den mätning som gjordes . I de ärenden där fattat beslut i asylärendet eller efter det att nämnden prövat en ny ansökan om uppehållstillstånd skedde av utresorna . Tiden mellan slutligt beslut och utresa för resterande utresor var i vissa fall väsentligt mycket längre. ansvarar för de utlänningar som tas i förvar enligt utlänningslagen. Ett förvarsbeslut är en ingripande åtgärd för den enskilde. Förutsättningarna för förvar har därför noga preciserats i 6 kap. UtlL. Enligt utlänningslagen kan en utlänning som fyllt tas i förvar bl.a. om identiteten är oklar och det är nödvändigt för att utredningen skall kunna genomföras eller om det är sannolikt att personen kommer att avvisas eller utvisas. Beslut om förvar får överklagas av utlänningen till förvaltningsdomstol för prövning. Överklagande får ske utan samband med asylärendet och utan begränsning till . Förvarsärenden behandlas alltid med förtur hos såväl de beslutande myndigheterna som hos besvärsinstanserna. ansvarar för de utlänningar som tas i förvar enligt utlänningslagen och för de särskilda förvarslokaler där de förvarstagna vistas. I utlänningslagen finns detaljerade bestämmelser om att utlänningar som hålls i förvar ska bemötas humant och med respekt samt att de ska ges tillfälle till aktiviteter, förströelse, fysisk träning och utomhusvistelse. De förvarstagna har även rätt till viss ersättning enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. och tillgång till samma hälso- och sjukvård som övriga asylsökande. förvarslokaler har utformats så att de så långt möjligt liknar de lokaler Skr. 2003/04:53 som finns på mottagningsenheter så att vistelsen underlättas för de förvarstagna även om rörelsefriheten är begränsad. har förvarslokaler i , , och Antalet förvarsplatser har utökats , främst till följd av att antalet asylsökande ökat. fanns cirka 100 platser att jämföra med 175 platser . Polisens verkställighet av beslut om avvisning och utvisning Kriminalvårdens transporttjänst svarar för transporter och bevakning vid utresor av avvisade och utvisade personer i de fall det inte är fråga om självmant återvändande. Bland gruppen som sökte asyl lämnade över1 617 ärenden till polisen. Polisen verkställde av de överlämnade avvisnings- eller utvisningsbesluten. Av dem som sökte asyl lämnades 3 520 ärenden över till polisen, varav verkställdes. De överlämnade ärendena avsåg till ärenden där den asylsökande avvikit. Polisen verkställde av dessa ärenden. När det gäller överlämnade ärenden där personen inte avvikit men där tvångsåtgärder bedömts nödvändiga verkställde polisen drygt vartannat beslut. Tabell 5 Verkställighetsärenden överlämnade till polisen Andel verkställda, procent är överinstans i ärenden om avvisning, utvisning samt ansökningar om uppehållstillstånd, flyktingförklaring, rese- dokument och svenskt medborgarskap. Vid arbetar 206 personer, inklusive 20 ordinarie ordförande samt tre ersättare. Ordförandeposterna innehas i flertalet fall av ordinarie domare från de allmänna domstolarna och från förvaltningsdomstolarna. Ordförandena utses av regeringen . Vid nämnden finns därutöver 36 lekmannaledamöter som är politiskt tillsatta. Platserna är fördelade mellan riksdagspartierna på basis av resultatet 2002. valde vid senaste utnämningen att avstå från att nominera någon ledamot. arbete styrs huvudsakligen av antalet överklagade ärenden från . handläggningstider för överklagade asylärenden I regleringsbrevet avseende anger regeringen som mål att beslut om avvisning eller utvisning skall fattas och att den totala väntetiden för den asylsökande skall vara högst 12 månader till lagakraftvunnet beslut. Handläggningstiden har minskat trots att antalet överklaganden ökat. avgjorde hälften av de överklagade ärendena . 2000 avgjordes hälften av ärendena . Nästan varannan person som sökte asyl och som överklagat eller lämnat in en ny ansökan till fick uppehålls- tillstånd efter beslut av nämnden. Den procentuella andelen uppehållstillstånd beslutade av nämnden har därefter minskat till för de asylsökande och beräknas för dem som sökte asyl bli . Ny ansökan om uppehållstillstånd Om en utlänning skall avvisas eller utvisas enligt ett beslut som har vunnit laga kraft, får en ny ansökan om uppehållstillstånd från honom eller henne bifallas, om ansökan grundar på sig på omständigheter som inte har prövats förut i ärendet och om utlänningen har rätt till uppehållstillstånd enligt 3 kap. 4 § UtlL, dvs. är i behov av skydd i , eller om det annars skulle strida mot humanitetens krav att verkställa beslutet om avvisning eller utvisning (2 kap. 5 b § UtlL). En förutsättning för att en ny ansökan skall kunna bifallas är att den sökande är kvar i . gjordes 3 410 nya ansökningar vilket var en ökning med nästan 1 000 ansökningar jämfört med året innan. Handläggningstiden för en ny ansökan vid var . Enligt det verksamhetsmål som regeringen uppställt i regleringsbrevet för skall beslut fattas inom en månad, om inte inhibition meddelats eller andra särskilda skäl föreligger. fattades beslut inom en månad i av de avgjorda ärendena. Möjligheten att göra en ny ansökan bidrar till förlängda handläggningstider hos genom att resurser som annars används för handläggning av avvisnings- ärenden måste användas för att handlägga nya ansökningar. Därigenom bidrar det stora antalet nya ansökningar också till längre vistelsetider i mottagandesystem. I genomsnitt inkommer nära hälften av alla sökande som fått avslag på sitt överklagande i asylärendet med en ny ansökan om uppehållstillstånd. Ungefär två tredjedelar av dem lämnar in ny ansökan fler än en gång. Regeringen beslutade proposition Prövning av verkställighetshinder i utlänningsärenden. De ändringar av utlännings- lagen som föreslås innebär att möjligheten att ge in nya ansökningar om uppehållstillstånd efter överklagande och slutgiltigt beslut tas bort. Möjligheten att kunna få nya skyddsskäl beaktade efter ett lagakraft- vunnet beslut om avvisning eller utvisning föreslås dock finnas kvar men skall tydligare utgöra det närmast extraordinära rättsmedel som det ursprungligen avsågs att vara. Avsikten med förslaget är att uppnå en effektivare och tydligare asylprocess med bibehållen rättssäkerhet samt Skr. 2003/04:53 att korta handläggningstiderna. 5 Barn i asylprocessen 5.1 Asylprövning och mottagande I 11 kap. UtlL finns särskilda bestämmelser som syftar till att ta tillvara barns intressen i ärenden om uppehållstillstånd. I 11 kap. 1 a § sägs det att vid bedömningen av frågor om tillstånd enligt utlänningslagen skall, om det inte är olämpligt, klarläggas vad barnet har att anföra i ärendet och att det skall tas den hänsyn till barnets uppgifter som barnets ålder och mognad motiverar. infördes en ny bestämmelse, den s.k. portalparagrafen, i 1 kap. 1 § andra stycket UtlL, av vilken framgår att det i fall som rör ett barn särskilt skall beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Bestämmelserna i utlänningslagen om barnets rätt att komma till tals samt hänsynen till barnets bästa har kommit till som en följd av åtagande att genomföra . Det är viktigt att framhålla att det är en rättighet för barn att uttrycka sina åsikter och inte en skyldighet. Det kan vara en svår balansgång att avgöra om det är lämpligt att höra ett barn eller inte. I vissa fall kan barnet hamna i en utsatt situation om familjen t.ex. får ett beslut om Det är därför nödvändigt att handläggaren har särskild kompetens för att rätt kunna hantera dessa känsliga frågor. Som ett led i att stärka hänsynen till barns bästa har utbildat och rekryterat särskilda barnhandläggare. insatser pågår i syfte att utveckla samtalsmetodiken när asylutredningar med barn görs. Inom pågår även arbete för att ta fram en handbok med riktlinjer för handläggningen av asylärenden avseende Mottagandet av barn som kommer till utan medföljande legal vårdnadshavare, s.k. ensamkommande barn, är liksom mottagandet av barn i familjer, en prioriterad fråga. I syfte att ytterligare uppmärksamma barnen bemyndigade regeringen migrations- ministern att tillkalla ett råd för migrations- och asylpolitiska barnfrågor (UD 2003:B). Rådet skall vara ett organ för samråd och informations- utbyte om barnfrågor. Till ledamöter har utsetts företrädare med särskild kompetens i dessa frågor från bl.a. , barn- och ungdomspsykiatrin, samt utlänningsmyndigheterna. Rådets ordförande är migrationsminister . Kommunerna har en viktig roll i mottagandet av asylsökande barn. har ett ansvar för att erbjuda asylsökande barn m.fl. förskola, skola och skolbarnsomsorg på i huvudsak samma villkor som gäller för barn bosatta i . Enligt förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. bör asylsökande barn tas emot i det offentliga skolväsendet så snart det är lämpligt med hänsyn till deras personliga förhållanden. 2003/04:53 bör dock ske senast efter ankomsten till . barn har även rätt till särskola och specialskola. Rätten till gymnasie- utbildning gäller om studierna påbörjas . Rätten att anvisas plats och att få utbildning medför dock ingen skolplikt. De asylsökande barnens rätt till skolgång är ett sätt att ge barnen goda förutsättningar att utvecklas de väntar på besked om uppehållstillstånd. Förskolan och skolan kan ge barnen trygghet och utveckling samt möjlighet till social kontakt med andra barn och vuxna. Regeringen beslutade att ge Statskontoret ett uppdrag att göra en uppföljning av huruvida den statliga ersättningen till kommunerna för asylsökande barns m.fl. utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg täcker de kostnader ersättningen avser samt i vilken mån dessa barn och ungdomar får den utbildning m.m. som de har rätt till. Uppdraget skall redovisas . Det är också i kommunerna ansvaret för insatser enligt social- tjänstlagen (2001:453) ligger. Enligt 2 kap. 2 § socialtjänstlagen har kommunen det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver. Vidare har kommunen ett särskilt ansvar för barn och unga enligt 5 kap. 1 § socialtjänstlagen. Asylsökande barn erbjuds hälso- och sjukvård på lika villkor som barn bosatta i . Detta regleras i en särskild överenskommelse mellan staten och . Staten lämnar ersättning till landstingen för denna vård. Enligt rapporten, Sjukvård åt asylsökande, omfattning och kostnader , som lämnade till regeringen har antalet vårddagar i sluten barnpsykiatrisk vård ökat i flera landsting. Av rapportern framgår även att de asylsökande barnen troligen inte söker och därmed inte erhåller tandvård i den utsträckning de har rätt till. Vidare framkommer att asylsökande barn inte besöker barnavårds- centraler i samma omfattning som i bosatta barn. En förklaring till detta kan vara svårigheter för barnavårdscentralerna att nå fram med kallelser till familjer. 5.2Asylsökande barn utan medföljande legal vårdnadshavare Barn som kommer till utan medföljande legal vårdnadshavare, s.k. ensamkommande barn, befinner sig i en särskilt utsatt situation. Antalet barn utan vårdnadshavare som har kommit till har ökat . Antalet varierar mellan åren beroende på händelser och utveckling i världen. Det största antalet ensamkommande barn kom i samband med kriget i . Från en låg nivå med under 200 barn har antalet ensamkommande barn återigen ökat. Under januarinovember 2003 har 493 barn utan medföljande legal vårdnadshavare sökt asyl i . Vanligen kommer dessa barn tillsammans med syskon eller någon vuxen person, ofta en släkting, men det förekommer också att barnen kommer helt ensamma. Majoriteten av de ensamkommande barnen uppmärksammas i samband med att de anmäler sig vid transitenheterna i någon av fem Skr. 2003/04:53 regioner för att ansöka om asyl. Det är sällsynt att barnen påträffas vid den svenska gränsen. De ensamkommande barnen är främst pojkar i åldern . Omkring en tredjedel är flickor. Av de 550 asylsökande barnen som kom till ensamma var majoriteten medan en relativt liten andel av barnen var eller yngre. fanns det asylsökande ensamkommande barn i från 56 olika länder. Dessutom fanns barn som var statslösa eller av okänd nationalitet. Av de ensamkommande barnen var de fem största grupperna från (143 barn), (96), och (58), (49) och (38). De flesta ensamkommande barn söker asyl vilket innebär att de blir registrerade i mottagandesystem. Det finns även ensamkommande barn som söker uppehållstillstånd av andra skäl t.ex. på grund av anknytning till en släkting. Dessa barn omfattas inte av här redovisad statistik. I diagram 4 redovisas antalet asylsökande barn utan medföljande legal vårdnadshavare . tillämpar en ny mätmetod, vilket innebär att statistiken även omfattar ensamkommande barn som kort efter ankomsten återförenas med sina föräldrar samt barn som under ankomståret fyller . Åren 19992001 användes båda mätmetoderna parallellt. Diagram 4 Asylsökande barn utan medföljande legal vårdnadshavare Regeringen har tagit initiativ till att korta handläggningstiderna för utredning av de ensamkommande barnens skäl för uppehållstillstånd. I regleringsbrevet avseende anges att beslut om uppehållstillstånd eller avvisning skall fattas från det att ansökan gjordes. handläggningstid för ansökningar om asyl från ensamkommande barn var 2002 . Fördröjningar i handläggningen beror delvis på svårigheter med identifiering. Endast ett fåtal av de ensamkommande barnen har några identitetshandlingar när de ansöker om asyl. Avsaknaden av identitets- handlingar gör att det i vissa fall också är svårt att avgöra huruvida en person har fyllt eller inte. Mottagandet av barn utan medföljande legal vårdnadshavare har arbetat för att höja kvaliteten på boendeenheterna för ensamkommande barn. Personaltätheten har ökat och barngrupperna minskat. Vidare har gemensamma riktlinjer för barn- och ungdomsenheter tagits fram. finns tio sådana enheter varav några ligger i anslutning till transitenheter medan andra är spridda över landet. Enheterna är vanligen specialiserade på olika åldersgrupper, vissa tar hand om barn medan andra ansvarar för äldre ungdomar. Mer än hälften av de ensamkommande barnen bor hos släkt och vänner, s.k. eget boende. Det händer även att ensamkommande barn placeras i familjehem genom en kommuns försorg. ersätter staten kommunerna för utredningar av de ensamkommande barnen. Regeringen har uppdragit åt att i samråd med följa upp i vilken mån utredningar görs samt resultatet av utredningarna. Uppdraget skall redovisas . gav regeringen i uppdrag åt och att gemensamt och i samråd med och förbättra mottagandet av barn från annat land som kommer till utan legal vårdnadshavare (s.k. ensamkommande barn). Uppdraget skulle genomföras i samverkan med , och andra berörda organisationer. Myndigheterna redovisade sina förslag i rapporten i mottagandet av barn från annat land som kommer till utan medföljande legal vårdnadshavare (/271/MAP). Med utgångspunkt i rapporten har flera förbättringar i mottagandet redan genomförts. Vissa av förslagen kräver emellertid lagändringar och en interdepartemental arbetsgrupp inom ansvarar för den fortsatta beredningen med syftet att förbättra mottagandet för de ensamkommande barnen. Det gäller bl.a. behovet av boende, omvårdnad och skydd samt fördelningen av ansvar mellan stat och kommun. Inom ramen för Östersjösamarbetet och på svenskt initiativ hölls en konferens i Frösundavik, , om ensamkommande barn med särskilt fokus på denna fråga inom . Vid konferensen beslutade de deltagande länderna att utarbeta en handlingsplan för att försöka komma tillrätta med problem kring ensamkommande barn. Vikten av frivilligorganisationernas deltagande i arbetet betonades. hölls ett seminarium i , , där även ett flertal frivilligorganisationer deltog. Arbetet med att upprätta en handlingsplan fortskrider. God man för barn utan medföljande legal vårdnadshavare tillsatte regeringen en utredning (Ju 2002:04) om förmyndare, gode män och förvaltare (dir. 2002:55). I ett tilläggsdirektiv av (dir. 2003:23) gavs utredaren i uppdrag att med förtur behandla frågan om det rättsliga skyddet för asylsökande barn som kommer till utan medföljande legal vårdnadshavare s.k. ensamkommande barn. Denna del redovisades i del- betänkandet God man för ensamkommande flyktingbarn (SOU 2003:51). Där föreslås bl.a. att det genom särskild lagstiftning skapas möjlighet för överförmyndaren att förordna god man med utökade befogenheter jämfört med nuvarande lagstiftning. Ärendet bereds inom . 6 Insatser för ökad kvalitet och effektivitet Ett kontinuerligt arbete pågår inom för att utveckla metoder och arbetssätt i syfte att uppnå ökad kvalitet och effektivitet i asylprocessen. tillbaka bedriver bl.a. ett IT-projekt för att underlätta samverkan mellan prövnings- och mottagningsenheterna. För varje asylsökande skall en individplan upprättas på interna datanät. Denna individplan skall ge en aktuell bild av läget i ärendet. målsättning är att all personal inom asylprocessen skall tillämpa systemet med individplaner vid slutet av . har även inlett ett försöksprojekt för att vidareutveckla språkanalyser. Syftet är att på ett tidigt stadium i asylprocessen få en indikation på från vilket land en asylsökande utan identitetshandlingar kommer. Vidare pågår en försöksverksamhet med tolkning genom video- konferens. Flera av ligger på platser där tillgången på auktoriserade tolkar är begränsad. För att inte förlänga handläggningstiderna genomförs på försök videokonferenser där tolken kan befinna sig på en annan ort än där utredningen görs. Inom pågår även ett utvecklingsarbete för att förmå personer som erhållit ett lagakraftvunnet avvisningsbeslut att återvända självmant. Ansvaret för återvändandet ligger främst hos Migrations- verkets mottagningshandläggare och utbildningar i återvändandefrågor har anordnats för dem. har även börjat tillsätta särskilt specialiserade beslutsfattare i återvändandefrågor. Vid regioner görs också tillbaka återkommande inventeringar av återvändandeärenden som varit öppna mer än . I syfte att undersöka möjligheten att ändra strukturen på asylprövnings- processen tog initiativ till ett försök med en ny utrednings- och handläggningsmetod. beslutade att en försöksverksamhet skulle bedrivas i region och region . Syftet med den s.k. modellverksamheten är att öka effektiviteten och rättssäkerheten i handläggningen samt att söka hitta en metod som är mer anpassad till den domstolsprövning av beslut som föreslagits av den parlamentariska kommittén om ny instans- och Skr. 2003/04:53 processordning i utlänningsärenden, NIPU (SOU 1999:16). metod som prövas i projektet innebär i korthet att strukturen av den muntliga utredningen förändras genom att den sökande och dennes offentliga biträde tar en mer aktiv del i framförandet av fakta i ärendet. utvecklar kontinuerligt arbetet med genusfrågor. På uppdrag av regeringen har utarbetat riktlinjer för hur kvinnors asylskäl bättre skall kunna uppmärksammas i asylprocessen. I riktlinjerna lyfts bl.a. fram att de ärenden som rör kvinnors särskilda skyddsbehov är känsliga och förutsätter fullgod kompetens hos såväl utredare och tolk som offentligt biträde. Ett nätverk samordnar genusfrågorna mellan regionerna samt ger stöd och följer upp införandet av riktlinjerna. Flera olika insatser främst i form av utbildningar och föreläsningar har gjorts för att höja kompetensen hos handläggarna. Det pågår även ett regionalt arbete med att utforma handlingsplaner för hur handläggare konkret skall kunna stödja de kvinnor som behöver olika slags hjälp t.ex. vid misshandel. har tagit fram ett generellt utbildningsprogram för de anställda, det s.k. Migrationsprogrammet. Programmet avser bl.a. samtals- och intervjuteknik, utbildning i mänskliga rättigheter och utlänningslagen samt gällande praxis.