prop · GR031d24 · 2004-01-01 00:00:00 — Regeringen beslutade att ge ett reviderat uppdrag där de ges möjlighet att delta i upphandlingar, som vilken annan aktör på marknaden, och rätt att även tillhandahålla kapacitet. har ansvar för att rapportera till regeringen hur många kommuner som anslutits. redovisade att 215 av landets 290 kommuner har anslutits till stomnätet. Det är dock för tidigt att bedöma eventuell effekt av de beslutade stöden till stomnätsanslutningar. Utredningen till vissa kommuner skall enligt direktivet (dir. 2002:72) ge en samlad bild av hur den statliga infrastrukturen, i första hand , Svenska kraftnäts och infrastruktur, har använts och kan användas för utbyggnaden av nät för elektronisk kommunikation. Utredningen avlämnade sitt slutbetänkande . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 materiella skador och ekonomiska förluster hos kunderna. Det allvarligaste hotet mot elförsörjningen i fredstid är extrema väderförhållanden samt sabotage mot vitala delar av elsystemet. Sådana angrepp kan leda till stora konsekvenser i samhället genom omfattande elavbrott. Fredstida störningar i elförsörjningen, som drabbar elkunder i form av elbortfall sammanhänger oftast med fel i elnäten på grund av storm eller snöoväder. Störningar i stam- och regionnät förekommer, men de medför sällan elbortfall för elkunder. Extrema väderförhållanden kan medföra omfattande skador och särskild kraftsamling av reparationsresurser kan krävas för att återställa elsystemets funktion. Standarden på de svenska ledningsnäten är generellt sett hög med låga avbrottsfrekvenser och relativt korta avbrottstider. Elsystemet är dock sårbart och svårt att skydda från omfattande och målmedveten förstörelse. Organiserade angrepp mot vitala anläggningar kan medföra svåra störningar i elsystemet och kräva omfattande insatser för att återställa systemets funktion. När det gäller elförsörjningen har fortsatt verksamhet bedrivits för att under höjd beredskap totalförsvarets och det övriga samhällets behov av elkraft skall kunna tillgodoses samt för att de resurser och den beredskap som skapas också kan utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Insatser har gjorts för investeringar i anläggningar, för åtgärder inom drift och underhåll, för forskningsinsatser samt för utveckling och utredningar. Inom området har vidare fortsatt verksamhet bedrivits för planering och uppföljning, för utbildning och övning, samverkan och information samt för internationell verksamhet. I stort sett alla delar av det svenska samhället är beroende av en väl fungerande elförsörjning med hög leveranssäkerhet. Därmed minskar toleransen för avbrott och störningar i elförsörjningen i hela samhället. Elavbrott kan leda till omfattande störningar i viktiga samhällsfunktioner och förorsaka betydande Elmarknaden har sedan elmarknadsreformen genomfördes gått igenom stora förändringar. Syftet med elmarknadsreformen var att stimulera till ett effektivare resursutnyttjande och öka valfriheten för konsumenterna. Genom att konkurrens intro- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ducerades i elproduktionen och handeln med el skulle effektivitetsvinster kunna uppstå både för samhället i stort och för de enskilda konsumenterna. Till stor del har detta också blivit resultatet av reformen. Handeln med el över gränser har ökat sedan avregleringen 1996, vilket har lett till ett effektivare utnyttjande av befintliga resurser. En viktig del av den nordiska elmarknaden utgörs av den nordiska elbörsen som är en organiserad handelsplats för el. av all elhandel inom Nord Poolområdet sker via elbörsen. Denna siffra stämmer även med den andel el som svenska köpare anskaffade på spotmarknaden . Tendensen är att en allt större andel av den svenska elförsörjningen sker via elbörsens spotmarknad (, indikator II). På finns en spotmarknad (fysisk dygnsmarknad) och en terminsmarknad (finansiella prissäkringar). ägs av och den norska motsvarigheten . Utökandet av ägarkretsen i har varit en aktuell fråga . Målet har varit att ägandet i spotmarknaden skall omfattas av alla nordiska länder. etablerades och registrerades som eget bolag. ägs av i , Statnett i , Fingrid i och med vardera av aktierna. Den resterande ägarandelen på fördelas lika mellan de två danska systemansvariga företagen Eltra på och på . Den finansiella marknaden bedrivs fortsatt inom bolaget där det delade ägandet mellan och kvarstår. med reformerad elmarknad i var ett torrår, vilket medförde att systempriset steg ända . Det genomsnittliga priset 1996 var i per kWh. Därefter sjönk priset kraftigt ända då priset var per kWh. Nedgången kan främst förklaras av riklig nederbörd under dessa år, men också av ökad konkurrens på den gemensamma elmarknaden. och priset steg kraftigt. Genomsnittspriset var per kWh och 2002 var det genomsnittliga priset i per kWh. Den låga vattenkraftproduktionen under andra delen av i och innebar att dyrare elproduktionsslag fick utnyttjas för att täcka efterfrågan på el vilket medförde historiskt höga systempriser under den sista delen av . Som en följd av den låga fyllnadsgraden i vattenkraftsmagasinen har elpriset fortsatt varit högt . januari har det genomsnittliga systempriset varit per kWh. Även Energimyndighetens indikatorrapport visar en tydlig koppling mellan elpriset och vattenkraftens produktionsförutsättningar, vilket kan förklaras med att ju mer vattenkraft som finns till förfogande, desto mindre elproduktion behövs från produktionsanläggningar med högre kostnader (indikator I). En följd av vinterns höga elpriser var att säkerhetskravet för inköp av el på steg. I den rapport som lämnades till regeringen har , med anledning av vinterns situation, analyserat säkerhetskravet på i rapporten Elmarknadsrapport 2003:1 Säkerhetskrav vid handel med el på (dnr N2003/5023/ESB). I rapporten finner att säkerhetskraven på i huvudsak är ändamålsenliga. Dock anser myndigheten att ett sätt att underlätta för aktörerna, utan att det ökar risken för , är att minska avräkningstiden, kredittiden, för handel på Spot . Följden blir att säkerhetskraven kan reduceras så att de avspeglar den kortare kredittiden. meddelade att företaget kommer att introducera ett nytt avräkningssystem för fysiska kontrakt som handlas över börsen. Systemet möjliggör att säkerhetskravet kan reduceras genom att avräkningstiden minskas till mindre än en tredjedel av dagens nivå. Systemet beräknas tas i bruk före slutet av . Omsättningen och antalet aktörer på elbörsen ökar kontinuerligt. Detta hänger till viss del ihop med att det geografiska börsområdet har utökats. 2002 var omsättningen , jämfört med 2001. Omsättningen på spotmarknaden motsvarar en tredjedel av den totala elproduktionen i , som uppgick till . marknaden uppgick till , jämfört med året innan. Antal aktörer uppgick till 321 stycken. Medan börspriserna varierar kraftigt och mellan åren har konsumentpriserna varit mer stabila. På grund av förändrade spotpriser och den ökade konkurrensen har elhandelsföretagen varit tvungna att anpassa sina priser. Detta har resulterat i att elhandelspriserna sjunkit stadigt . och 2002 bröts trenden och priserna började stiga till följd av utvecklingen på spotmarknaden. var elpriset för lägenhetskunder i genomsnitt högre i löpande penningvärde jämfört med samma tidpunkt 2002. För villakunder utan elvärme ökade priset och för elvärmekunder i genomsnitt . Dessa prisökningar drabbar framförallt kunder med tillsvidareavtal. Även för de större kunderna som industri och jordbruk ökade priset. Vid en nordisk jämförelse av elpriset kan man konstatera att har de högsta elpriserna för samtliga typkunder. Danska hushållskunder betalar upp till det tredubbla elpriset jämfört med övriga nordiska hushållskunder. Detta förklaras till stor del av de höga skatterna för hushållskundernas elkonsumtion. När det gäller industrikunder är elpriserna lägst i och , medan priserna för hushållskunder är lägst i . Priserna i , och är dock relativt samstämmiga. Aktiva konsumenter är en förutsättning för en fungerande marknad. I har av hushållskunderna bytt elleverantör och lika många har omförhandlat elpriset med sin befintliga leverantör. Tendensen är dock att aktiviteten på elmarknaden ökar och var det fler kunder som hade omförhandlat kontrakt än . Ökningen var dock relativt liten. Andelen hushållskunder som bytt elleverantör i är något högre än i , men något lägre än i och , vilket sannolikt hänger samman med att många kunder i och väljer att ha samma leverantör av både el och gas. Koncentrationen av ägande i elproduktionen har ökat sedan elmarknadsreformen 1996 och elproduktionen i är i hög grad koncentrerad (, indikator V). De tre största producenterna står för av elproduktionen och de fem största elpro- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ducenterna för av landets elproduktion. två största kraftproducenter, , stod sammanlagt för av den totala elproduktionen i landet . Ur ett nordiskt perspektiv utgjorde de två största svenska producenternas marknadsandelar av den samlade nordiska produktionen. Det klart dominerande företaget var med en marknadsandel på av marknaden. Finska Fortum är den näst största producenten i av produktionen. Inom elhandeln är koncentrationen av ägandet inte lika stor men även där är trenden att koncentrationen ökar. Allt fler kommunala och mindre energiföretag blir uppköpta av andra företag. De tre stora bolagen har knutit många av elhandelsföretagen till sig genom hel- eller delägande eller genom inbördes avtal. De dominerar således även på elhandelsmarknaden. Tillsammans svarar de för av slutkundsförsäljningen. Enligt Energimyndighetens indikatorrapport minskade dock de tre största elhandlarnas marknadsandel till 2001. Detta beror troligen på att delar av försäljningen sålts till andra elhandelsföretag utanför de aktuella koncernerna. Indikatorrapporten har även följt upp koncentrationen på marknaden för elhandel genom ett så kallat Herfindahl-index. Detta indikerar att den svenska elhandelsmarknaden är måttligt koncentrerad (indikator 6). Det har sedan schablonavräkningen infördes funnits vissa problem att få slutavräkningen av tim- och schablonberäknade leveranser att fungera. Ett nödvändigt underlag för att dessa avräkningar skall fungera är de preliminära och slutliga andelstal som nätföretagen skall redovisa till . Enligt Svenska kraftnäts rapport (dnr N2003/3297/ESB) sker rapporteringen av andelstal enligt tidplanen i avtalen. ansvarar även för balansavräkningen av timmätt produktion och förbrukning, och rapporterar att timavräkningen kontinuerligt förbättrats och fungerar tillfredsställande. konstaterar dock att rapporteringen av de slutliga rapporterna inte uppnår samma goda nivå. Balansavräkningen kan dock genomföras i enlighet med tidsplanen i avtalen mellan och de balansansvariga företagen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tillsynen har koncentrerats på nättariffer samt efterlevnad av regelverket generellt. Färre tillsynsärenden har initierats än . Tillsynen har, , inriktats på de höjningar vissa nätföretag gjorde avseende nättariffer. När det gäller tillsynen över tarifferna har Kammarrätten fattat beslut i de 22 ärenden rörande skäligheten i nättarifferna som myndigheten beslutade . Kammarrätten ger rätt vad gäller viktiga grundläggande principer. Det bekräftas av Kammarrätten att det var riktigt att utgå från prisnivån då avregleringen inleddes och att myndighetens vägledande faktorprisindex är en rimlig utgångspunkt för bedömningen. Konsumentintresset framhålls genomgående i Kammarrättens domar. I fyra mål avslogs nätföretagens överklaganden då höjningen var av den storleken att den inte kunde anses skälig. Kammarrätten menade dock att det fanns en osäkerhet i skälighetsbedömningen varför man måste acceptera vissa toleransramar. Därför bifölls överklagandena för de företag där tariffhöjningarna varit måttliga. I sju andra mål beslutade kammarrätten att inte meddela prövningstillstånd vilket medför att och länsrättens bedömning gäller. Vinner Kammarrättens utslag laga kraft kommer nätbolagen att återbetala ca i de fall avgiftshöjningarna bedömts oskäliga eller prövningstillstånd inte meddelats. har fortsatt arbetet med att utveckla en klar definition av begreppet skäliga nättariffer genom att ta fram en modell, den s.k. nätnyttomodellen, för bedömning av nättariffernas skälighet. En tredje pilotfas har dragit igång . En slutrapport om modellen är under bearbetning. avser att remissbehandla rapporten. Myndigheten har även och början av 2003 arbetat intensivt med att ta fram föreskrifter om vilka uppgifter nätföretagen skall rapportera till myndigheten som möjliggör tillämpning av nätnyttomodellen. Föreskrifterna trädde i kraft . Myndigheten bedömer att det finns stöd i branschen för modellen och att den kan ligga till grund för bedömning av företagens nättariffer. För att främja ökad effektivitet i nätverksamheten har arbetet med en så kallat DEAmetod (Data Envelopment Analysis) för effektivitetsjämförelser mellan nätföretag fortsatt . Schablonberäkningssystemet har föranlett myndigheten att också ägna stor uppmärksamhet åt hur nätföretagen rapporterar uppgifter i samband med leverantörsbyten och hur mätvärdes- och andelstalsrapporteringen till fungerar. Problem finns fortfarande med leverantörsbyten. Myndigheten har lagt stor vikt vid att företagen anger korrekt och tydlig anläggningsidentitet respektive områdesidentitet på fakturorna, eftersom det är av vikt för att leverantörsbytena ska fungera. När det gäller nätavgifter så har medianen för nätavgiften, och 2003 ökat för lägenhetskunder och för villakunder utan elvärme. För kundkategorin villa med elvärme har avgiften ökat . Tarifferna för kundkategorin jordbruk har ökat . Den största förändringen och minskningen av tariffnivån har skett för kundkategorin mellanstor industri där tariffnivån minskat . inkom 42 prövningsärenden, vilket är nästan lika många som föregående år. De ärenden som främst ökar, är , ärenden som gäller villkor för anslutning av vindkraftverk till elnätet. Ett 60tal prövningsärenden har avslutats . Antalet klagomål från allmänheten ligger kvar på samma nivå som . En viss minskning kunde noteras i och med inrättandet av Konsumenternas Elrådgivningsbyrå . De klagomål myndigheten tar emot rör i huvudsak problem med byte av elleverantör, frågor om elräkningen och ett stort antal klagomål till följd av elhandelsbolaget inställda leveranser. Antalet inkomna koncessionsärenden var 181, vilket är en betydande ökning jämfört med då inkommande koncessionsärenden uppgick till 137. trädde nya regler om redovisning av nätverksamhet i kraft, vilket innebär att en nätkoncessionshavares samtliga områden ska redovisas samlat, om de inte utgör en olämplig enhet. Myndigheten har handlagt ett tiotal sådana ärenden . Genom dessa beslut kommer antalet redovisnings- enheter att minska med ca 50 stycken från och med . I princip konstituerar , , och en nordisk elmarknad. Länderna arbetar aktivt för att utveckla den gemensamma marknaden. Inom det nordiska stamnätsföretagens samarbetsorgan, Nordel, har ett antal aktiviteter bedrivits för att främja en integrering av marknaderna. Nordel presenterade en gemensam systemutvecklingsplan som identifierar nätavsnitt som är av intresse att studera vidare. Planen omfattar perioden fram och belyser väntade överföringsmönster och flaskhalsar i det nordiska transmissionsnätet. har arbetet med att harmonisera balansregleringen fortsatt och utvecklats så långt att hela det nordiska kraftsystemet i praktiken utgör en gemensam marknad för reglerkraft. Ett gemensamt regelverk togs i bruk för de nordiska systemoperatörernas arbete med balansregleringen. Inom ramen för Nordel har ett projekt bedrivits för att åstadkomma genensamma regler för hantering av flaskhalsar. Arbete pågår även med att utveckla systemet för ekonomisk kompensation mellan systemoperatörerna för transitering. har ett interimistiskt system tillämpats som beaktar transiteringens påverkan på överföringsförlusterna. Målet är att införa ett system som ger kompensation både för nätförluster och för investeringar vid transitering. Nordel har även tillsammans med tagit fram en handlingsplan för att harmonisera arbetet med att hantera effektproblem i de nordiska länderna. Sedan avregleringen 1996 har flera kraftföretag beslutat om stängning av anläggningar för reservkraftproduktion. Bristen på intäkter i kombination med höga fasta kostnader för att hålla anläggningarna driftsklara har medfört att de enskilda företagen bedömt att det inte är ekonomiskt försvarbart att hålla dessa anläggningar i driftberedskap utan särskild ersättning. Det har inneburit att tillgänglig kapacitet (effekt) för elproduktion har minskat. om energiindikatorer 2003 visar att marginalen mellan tim-effektbehovet och installerad 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 produktionskapacitet minskat (indikator 5). En av åtgärderna som har vidtagit för att kortsiktigt säkra effektbalansen har varit att upphandla effektreserver. Eftersom det /2002 fanns risk för effektbrist fick regeringens uppdrag att upphandla ytterligare 400 600 MW i effektreserv. Upphandlingen avsåg perioden t.o.m. /2003. har haft tillgång till upphandlade effektresurser inom landet på totalt ca 1 800 MW. Till största delen utgjordes dessa av produktionskapacitet. Det /2003 ansträngda kraftläget medförde en kraftig prisökning på el vilket gjorde att det blev lönsamt att starta kraftproduktion som inte varit i drift på . Dessutom ledde de höga priserna till en stor import. Ökningen av tillgänglig kraftproduktion och import medförde att effektbalansen klarades. Det högsta effektuttaget inträffade och uppgick till 26 400 MW. Detta kan jämföras med det högsta effektuttaget på 27 000 MW som inträffade . Inför kommande vinter bedömer att effektsituationen en normalkall vinterdag skall kunna tillgodoses med goda marginaler. Under förutsättning att produktions- och överföringssystem är intakta, att en erforderlig import kan erhållas och att en dämpning av förbrukningen sker så kan elförsörjningen även vid så kallt väder som kan förväntas inträffa ungefär . Om dessa förutsättningar inte uppfylls kan de mest ansträngda timmarna under en s.k. tioårsvinter med svårighet . Regeringen gav i uppdrag att utforma ett system för effekthantering som kan introduceras /2004. redovisade uppdraget genom rapporten Effektförsörjningen på den öppna elmarknaden (dnr N2002/9427/ESB). Se även avsnitt 3.6. skall verka för ett vidareutvecklat elmarknadssamarbete inom . Inom ETSO, de europeiska systemoperatörernas samarbetsorgan, pågår ett intensivt arbete med att skapa bättre förutsättningar för en gränsöverskridande handel med el. Områden av särskild vikt är t.ex. ETSO har beslutat att förlänga det tillfälliga systemet för 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 transitkompensation som trädde i kraft , dvs. till utgången av 2003. Systemet berör främst kontinentala , men omfattar även import från omkringliggande länder, däribland de nordiska. 2003 har beviljat bidrag till restelektrifiering med sammanlagt . I en rapport till regeringen, Sammanställning av bidragsverksamheten för restelektrifiering (dnr N2003/3878/ESB), redovisar utfallet av stödsystemet. till det fasta elnätet genomsnittliga bidraget per projekt uppgår till . har fördelat bidragen med syfte att åstadkomma största nytta inom den angivna ekonomiska ramen. Nyttan har beräknats i form av antalet elektrifierade fastigheter och antalet permanentboende. Förekomsten av näringsverksamhet har också beaktats. finns hos 14 ansökningar om bidrag till restelektrifiering. De totala anslutningskostnaderna beräknas uppgå till ca 33 miljoner gånger så mycket som genomsnittskostnaden för de projekt som beviljats bidrag för nätanslutning. Utöver dessa ansökningar kan man anta att det finns ett mindre antal som ännu inte sökt om stöd. att det totalt, efter nuvarande bidragsgivnings upphörande, återstår ett 20tal permanentbebodda fastigheter som saknar elanslutning och som uppfyller kravet på permanentboende från . Om bidrag för installation av någon typ av elproduktionsanläggning skulle utgå till dessa återstående fastigheter, i stället för bidrag till anslutning till det ordinarie elnätet, uppskattar kostnaderna till . Svenska kraftnäts ekonomiska resultat Svenska kraftnäts verksamhet är uppdelad på affärsverksamhet och elberedskapsverksamhet. Affärsverksamheten finansieras genom nät- och systemavgifter medan elberedskapen är anslags- koncernen bruttoredovisar, i stället för nettoredovisar, sina intäkter och kostnader för systemansvaret eftersom det speglar dess verksamhet och verkliga prestation på ett mer rättvisande sätt. De ekonomiska målen överträffades för , dock är resultatet lägre än . Det ekonomiska resultatet uppgick till , jämfört med året innan. Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på verksamhetsområden () redovisas i tabell 4.1: Tabell 4.1 Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på verksamhetsområden 1 Telekomverksamheten har utfört tjänster åt Nätverksamheten för 24 (24), vilket redovisas som rörelseintäkt för Telekom och motsvarande ökning av rörelsekostnad för Nätverksamheten. Affärsverkskoncernens omsättning ökade med jämfört med föregående år främst till följd av ökade systemintäkter om , vilket förklaras av ökad försäljning av balanskraft. Även nätavgifterna som beror på mängden el som förs över på föringsintäkterna på stamnätet minskat till följd av förändrat överföringsmönster och att intäkterna från utlandsförbindelserna minskat i och med att gränstarifferna togs bort . Förklaringen ligger i att nätintäkterna från kapacitetsavgifterna ökat med till följd av att prisområden uppstått . Telekomverksamhetens intäkter ökade med , eftersom flera kundavtal haft helårseffekt 2002. Resultaten från andelar i intresseföretag ökade med till och bidrog positivt till årets resultat. NordPool stod i princip för hela bidraget. Koncernens kostnader ökade dock mer än intäkterna , vilket försämrade resultatet jämfört med föregående år. Koncernens rörelsekostnader ökade med och beror till stor del på ökade kostnader för balanskraft om . Även kostnaderna för energiförluster vid överföringen på stamnätet ökade, jämfört med föregående år med . De höga elpriserna under större delen av året påverkade kostnaderna, dock köptes huvuddelen av volymen på långa kontrakt och endast en mindre del på spotmarknaden. Avskrivningarna av anläggningstillgångar ökade med vilket beror på att de senaste årens höga investeringsvolymer nu börjar skrivas av. hade som avkastningskrav att uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital2 på efter avdrag för skattemotsvarighet. Kostnader för s.k. restelektrifiering, ca , räknas av från avkastningskravet. Effekttillskottet som upphandlat på regeringens uppdrag till en kostnad om 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 skall täckas med vinstmedel. Räntabiliteten blev på justerat eget kapital , jämfört 2001. Målet för soliditeten3 var lägst både . En soliditet på uppnåddes , vilket kan jämföras året innan. Ett arbete med att se över och omformulera de finansiella målen för genomfördes och resulterade i att vissa mål omdefinierades för att resultatet skulle kunna beskrivas på ett mer rättvisande sätt. De nya definitionerna av målen är att skall uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital4, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på inklusive kostnader för s.k. restelektrifiering och att skall högst ha en skuldsättningsgrad5 på . Trots den sänkta procentsatsen skärps kravet på avkastning något till följd av att en annan definition på eget justerat kapital används . Tabell 4.2 Översikt av de ekonomiska målen eget kapital, % Kostnadseffektiviteten skall enligt regeringens mål vara lika hög som i jämförbara företag. Kostnadseffektivitet mäts kontinuerligt i jämförande studier med andra motsvarande företag. Sådana studier visar att hör till de mest kostnadseffektiva stamnätsföretagen i världen vilket gör att stamnätsavgifterna kan hållas låga. gjorde ETSO, de europeiska stamnätsoperatörernas organisation, en jämförelse av stamnätsavgifterna i medlemsländerna.