prop · GS0343 · 2004-10-29 00:00:00 — Inom ramen för att genomföra det gällande försvarsbeslutet sägs hyresavtalen till ett antal fält upp för att reducera både antalet mindre övnings- och skjutfält och Försvarsmaktens fasta kostnader. Regeringen anser att Försvarsmakten vidare bör fullfölja den pågående översynen av vilka övnings- och skjutfält som bör vidmakthållas och utvecklas för framtida behov samt vilka områden som därmed kan avvecklas. För att underlätta en kontinuerlig uppföljning av utvecklingen på detta område avser regeringen att uppdra åt Försvarsmakten att i årsredovisningen redovisa hur myndighetens fortsatta utredande av övnings- och skjutfälten fortskrider. Innan beslut fattas om att avveckla framförallt ett skjutfält måste enligt Försvarsmakten ett antal faktorer beaktas. En viktig sådan faktor är om det finns s.k. oexploderad ammunition på fältet. är det förenat med stora osäkerheter och därmed stora kostnader att röja ett område från oexploderad ammunition. Detta leder enligt Försvarsmakten till att det ibland kan vara lämpligare att behålla ett skjutfält än att säga upp det även om nyttjandegraden är låg. Regeringen delar denna uppfattning. understryker detta förhållande vikten av att de ansvariga myndigheterna utarbetar lösningar på detta problem så att inte försvaret för behåller mark som egentligen inte behövs för verksamheten. Regeringen anser därför att det är viktigt att det arbete som bedrivs av Försvarsmakten tillsammans med och om metoder för att röja oexploderad ammunition intensifieras. Det är enligt regeringen angeläget att den riskvärderings- modell som myndigheterna utarbetar kan bli färdig och börja tillämpas. Inriktningen av Försvarsmaktens grundorganisation är en samman- vägning av de utgångspunkter som gäller för förändringsarbetet. Regeringen vill understryka att utformningen skall ses som en helhet. Förändringarna kommer, enligt regeringens mening, att ge de mest ändamålsenliga produktionsförutsättningarna även långsiktigt för den utvecklade Försvarsmakten. Regeringen har i de föregående avsnitten redovisat sina förslag och Prop. 2004/05:43 inriktningen i övrigt avseende förändringarna i grundorganisationen. Redovisningen har gjorts för de olika stridskrafterna, militärdistrikts- organisationen samt skolor, centrum och andra organisationsenheter. I detta avsnitt redovisar regeringen förändringarna i ett samlat samman- hang. På detta sätt vill regeringen åskådliggöra helheten. - Försvarsmaktens tekniska skola (FMTS) Sjöstridsskolan (SSS) Luftstridsskolan (LSS) Följande organisationsenheter läggs ned - (I 5) - (K 4) - (P 10) - (P 18) - Andra ytstridsflottiljen (2. ysflj) - (Amf 4) - Sydkustens marinbas () - Ostkustens marinbas () - flygflottilj (F 4) militärdistriktsstab (MDG) Försvarsmaktens Halmstadskolor (FMHS) Örlogsskolorna (ÖS) - Arméns tekniska skola (ATS) (MHS Ö) Amfibiestridsskolan (AmfSS) - Flygvapnets Uppsalaskolor () Följande andra enheter läggs ned -trängbataljon vid I 5 i -luftvärnsbataljon vid I 19 i -signalbataljon vid I 19 i -artilleribataljon vid I 19, verksamheten inordnas i A 9 i -Redovisningsavdelning Bergslagen omorganiseras till Försvars- maktens telenät- och markteleförband (FMTM) med lokalisering i -Artilleriregementet (A 9) omlokaliseras från till -Första ubåtsflottiljen (1.ubflj) omlokaliseras från /till -(Amf 1) omlokaliseras från till / -Försvarsmaktens logistik (FMLOG) omlokaliseras från till -Försvarsmaktens sjukvårdscentrum (FSC) omlokaliseras från till -Försvarsmusikcentrum (FöMusC) omlokaliseras från till / Följande verksamheter och enheter flyttas -Marinbasverksamheten flyttas från /till / -Verksamheten inom Fjärde minkrigsflottiljen flyttas från /till / -Helikopterverksamheten flyttas från /till / -Motorskolan flyttas från till Enheter m.m. som förändras - Militärdistriktsgruppen Gotlandsgruppen samlokaliseras med F 17:s enhet i -Den kvalificerade sjukvårdsutbildningen samlas till Försvars- maktens sjukvårdscentrum (FSC) i Följande orter lämnas helt eller delvis -/, delvis Härutöver läggs militärdistriktsgrupperna ned i , , , , , och . Regeringen vill i detta sammanhang återknyta till sin uppfattning om militära förband och två största städer i den geografiska vilje- inriktningen. Den inriktning regeringen redovisat innebär att det i kommer att finnas flera förband som är särskilt utbildade att uppträda i miljö och terrängtyper. Det gäller Livgardet i /, Amf 1 i /och marinens fartyg baserade i /. Regeringen vill också peka på att K 3:s specialförband i , inkl helikopterresurser, inom en begränsad tid kan nå och uppträda i . När det gäller läggs visserligen Amf 4 ned, men till regementsområdet kommer Försvarsmaktens sjukvårdscentrum att flyttas. Inriktningen är att utbildningen av totalförsvarspliktiga inom sjukvårdsområdet skall lokaliseras till FSC. Vidare skall Försvarsmakten inom FSC:s markområde svara för att det finns möjlighet att basera fartygsförband i . Den militära sjöbevakningscentralen som skall ingå i den framtida sjöinformationsorganisationen kommer att bibehållas i . Likaså kommer anläggningen på utanför att bibehållas för att kunna utbilda och öva amfibieförband i Göteborgs skärgårds speciella miljö. Inom nuvarande Amf 4:s område skall också besättningar till bevakningsbåtarna kunna utbildas. Regeringen bedömer vidare att hamn bör bli utskeppnings- hamn i stället för när Försvarsmakten avtransporterar inter- nationella insatser sjövägen. Den gemensamma flyg- och sjöräddnings- centralen kommer att bibehållas på sin nuvarande plats på . Regeringen har i tidigare avsnitt också pekat på att specialförbanden vid K 3, inkl helikopterresurser, har möjligheter att uppträda i bl.a. . I sammanhanget kan också erinras om Fjärde minkrigsflottiljens röjdykare i /Skredsvik. Till detta kommer att markstridsförband finns tillgängliga inom rimligt avstånd i , det gäller bl.a. P 4 i . Sammanfattningsvis kommer det enligt regeringen således även att finnas en betydande militär närvaro i samt ytterligare militära resurser som kan uppträda där. Mot denna bakgrund anser regeringen att den militära närvaron i och omgivning kommer att motsvara de krav den förändrade hotutvecklingen ställer. Regeringens inriktning avseende Försvarsmaktens grundorganisation kommer att leda till omfattande förändringar. Flera förband kommer att läggas ned eller omorganiseras. En del i detta förändringsarbete utgörs av traditionsfrågorna för de enheter som läggs ned eller förändras på annat sätt. Regeringen konstaterar att traditionsvården omfattar främst följande delar: -allmänna traditionsärenden, -ärenden rörande fälttecken, -ärenden rörande heraldik och valspråk, - tjänstetecken till uniform, -ärenden rörande förbandsmarscher och igenkänningssignaler, -ärenden rörande utmärkelsetecken, -ärenden rörande militära kamratföreningar samt -ceremoniella ärenden. har det vuxit fram gemensamma seder, ceremonier och symbolhandlingar inom förbanden. Dessa är ofta centrerade kring historiska händelser. Enligt regeringens mening förvaltas och förnyas ett förbands traditioner bäst av de människor som har en känsla för och vill levandehålla traditioner och som accepterar nödvändigheten av förnyelse. Ett förbands traditioner skapar samhörighet, god förbandsanda och yrkesstolthet, vilket förbättrar möjligheterna att rekrytera och bibehålla skicklig personal samt ökar effektiviteten. De synliga traditionerna vid ett förband utgörs bl.a. av fälttecken, heraldiskt vapen och valspråk, tjänstetecken till uniform, marsch och igenkänningssignal, högtidsdag, seder och bruk vid förbandet samt olika traditionsföremål. Vid förbanden finns också olika föremål med anknyt- ning till respektive förband. När ett förband läggs ned, organiseras om eller genomgår andra för- ändringar finns olika modeller för överföring av förbandets traditioner. Traditionerna kan föras vidare i befintlig förbandsorganisation antingen med oförändrad eller med ny benämning på förbandet. Det kan också vara så att ett eller flera förband slås samman i traditionshänseende. Den traditionsmässiga sammanslagningen återspeglas då t.ex. i benämningen av förbandet, fälttecknet eller tjänstetecken till uniform. En tredje modell är att förbandet läggs ned även avseende traditionerna. Ett annat förband kan i detta fall åläggas att bevara minnet av det nedlagda förbandet. Vid överföring av traditioner från ett förband till ett annat sker detta företrädesvis inom samma truppslag/vapenslag och i yttersta undantags- fall till förband ur annan försvarsgren. Minnet av ett förband kan med fördel bevaras av annat förband, även ur annan försvarsgren, vapenslag eller truppslag, beläget i samma region som det nedlagda förbandet. Regeringen anser att det är viktigt att traditionsfrågorna beaktas när Försvarsmakten förändras och att frågorna hanteras på ett lämpligt sätt. Enligt regeringens mening skall det vara Försvarsmakten som ansvarar för traditionsfrågorna, inklusive frågor om förbandens föremål. Regeringen anser att de strukturella förändringarna skall genomföras enligt följande. - Organisationsenheter och andra enheter läggs ned eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer. -Avvecklingen av organisationsenheter och andra enheter som läggs ned skall vara slutförd . -Omlokaliseringen av organisationsenheter, andra enheter eller verksamhet inleds eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer och skall vara slutförd Prop. 2004/05:43 2006. -Omorganiseringen av organisationsenheter inleds eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer och skall, om inte annat anges i det särskilda fallet, vara genomförd . -Nya organisationsenheter inrättas eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer. Regeringen utgår från att Försvarsmakten säger upp kontrakt för förhyrningar av mark, anläggningar och lokaler (). Regeringen bedömer att besparingar med anledning av sådana uppsägningar senast kommer att kunna falla ut med början . De ekonomiska frågorna är av central betydelse i regeringens över- väganden. Regeringen redovisar i detta avsnitt dels frågor om ekono- miska beräkningar och konsekvenser av den inriktning avseende grund- organisationen som regeringen redovisar, dels frågor om hyrestidens längd vad avser Försvarsmaktens förhyrningar av framförallt Fortifika- tionsverket. Dessa frågor har stor betydelse för att nå det långsiktiga målet om lägre fasta kostnader för den framtida grundorganisationen. En utgångspunkt är att förändringarna i grundorganisationen skall leda till lägre driftskostnader. Vidare skall kostnaderna för nyinvesteringar och omlokaliseringar minimeras. Regeringen redovisar i detta avsnitt de hyreskostnadsminskningar och de nyinvesteringar som regeringens förslag och inriktning i övrigt sammantaget leder till. Vidare redovisas exempel på redan beslutade investeringar som kommer att påverka hyreskostnadsnivån . Regeringen bedömer att förändringarna av grundorganisationen kommer att innebära följande årliga hyresminskningar: Hyresbesparing/år i miljoner Till dessa minskningar kommer hyresminskningar om ca 70 miljoner Prop. 2004/genom att Försvarsmakten avvecklar vissa övnings- och Den sammanlagda hyresminskningen kommer därför att uppgå till vid fullt utfall. Regeringen bedömer vidare att de minskade hyreskostnaderna kan börja falla ut . Vissa delar av FMLOG kommer att finnas kvar för att slutföra avvecklingen. Hyresbesparingarna beräknas därför falla ut till fullo vid ingången av 2008. Vissa av de tidigare redovisade hyresminskningar uppkommer när verksamhet flyttas till en annan ort. Konsekvenserna av de större omlokaliseringarna redovisas senare i avsnittet.. Regeringen vill i detta sammanhang peka på att om det finns lokaler som inte kan avskiljas inom ett område, och därefter säljas, måste Försvarsmakten betala hyra också för dessa lokaler även om de inte används av myndigheten. Den totala hyreskostnaden i kommer, trots att A 9 omlokalise- ras dit, att bibehållas på dagens nivå. Med den inriktning regeringen redovisar kommer lokalbeståndet i att utnyttjas effektivare efter- som det inte längre kommer att finnas några tomma lokaler som Försvarsmakten måste betala hyra för. Enligt regeringen kan det i vara svårt att avskilja delar av området varför Försvarsmakten belastas med dessa hyreskostnader oavsett verksamhet. Regeringen bedömer att omlokaliseringen av FSC till kommer att resultera i en ökad hyreskostnad för nuvarande Amf 4:s område om ca . Hyreskostnaden om ca i sparas in. Den sammanlagda årliga hyreskostnaden för Försvarsmakten minskar därmed med ca . Till detta kommer att den årliga hyreskostnaden för om ca sparas in när lämnas. För omlokaliseringen av Amf 1 till /gäller följande. Genom de investeringar som måste göras i /ökar de årliga hyreskostnaderna där från ca till ca . sparas hyreskostnaderna i om ca . Totalt innebär detta en årlig hyresbesparing för Försvarsmakten om . Till detta kommer besparingar genom att FMLOG kan rationalisera och koncentrera sin verksamhet till Muskö- Bergaområdet. I Försvarsmaktens underlag ingår de i Försvarsmaktens fastighetsförsörj- ningsplan införda behoven av nyinvesteringar som förbands-, skol- och centrumchefer anmälde och fick antagna i de långsiktiga verksamhets- inriktningsdialoger vilka genomfördes inför framtagandet av försvars- beslutsunderlaget. Det sammanlagda investeringsbehovet 2008 uppgår till ca . I detta belopp ingår både de kostnader som föranleds av regeringens inriktning i denna proposition och de kostnader som föranleds av tidigare identifierade investerings- behov grundade på bl.a. föregående försvarsbeslut. kommer att preciseras följande avsnitt. Regeringen noterar att har medverkat i Prop. 2004/05:43 utarbetandet av underlaget om hyreskostnader och investeringar. Investeringskostnader med anledning av regeringens förslag och inriktning i denna proposition Investeringskostnaderna föranledda av förändringar i bedöms uppgå till ca . Investeringarna omfattar främst anpass- ning av befintligt bestånd. Regeringen har föreslagit att Marinbasen skall inrättas och att den skall bedriva verksamhet på tre orter. Ledningen skall vara lokaliserad till . Tyngdpunkten i den verksamheten kommer att vara och detta leder till ett investeringsbehov på totalt ca i . I dessa kostnader ingår bl.a. flyttning av viss verksamhet inom Örlogsskolorna samt Dyknavalcentrum till samt viss utbyggnad av kajer och anpassning i befintligt fastighetsbestånd. Förändringarna i marinbasverksamheten i med flyttning till /leder till ett behov av smärre anpassningar i befintliga lokaler och flyttning av ubåtspontoner. Investeringskostnaderna beräknas uppgå till ca . Investeringskostnaderna för omlokaliseringen av Amf 1 från till /beräknas uppgå till totalt ca . I dessa kostnader ingår bl.a. utbyggnad för navigationssimulator, lednings- träningsanläggning, hamn för stridsbåtar, upptagningsramp för stridsbåt, vågbrytare, anpassningar i lektionssalar/byggnader, stridshinderbana samt åtgärder för torrluftning av stridsbåt. Vidare ingår anläggningar för annan övningsverksamhet och anpassningar av dessa. En flyttning av de sjöoperativa helikoptrarna till bedöms inte föranleda andra investeringsbehov än de som skulle ha uppstått om de nya helikoptertyperna hade baserats på /. Investeringen beräknas således till ca . Regeringen har föreslagit att FMTS skall inrättas i . Regeringen pekade där på att vissa frågor om den tekniska utbildningen behöver utredas ytterligare innan beslut kan fattas om investeringar. Det kan dock förutses att det kommer att bli nödvändigt att bygga ett nytt s.k. teknikhus för FMTS i . Försvarsmakten beräknar att detta skall kosta högst ca . Regeringen har också redovisat frågor om det framtida samlade behovet av elevförläggningar i för FMTS och MHS. Regeringen bedömde att när FMTS är fullt uppbyggt i kommer det att behövas ytterligare 200 elevförläggningsplatser i till en kostnad om ca . Investeringen kommer således inte att behöva göras förrän sent . Detta innebär att investeringen kommer att falla ut i hyreskostnader för Försvarsmakten mycket sent eller därefter. Omlokaliseringen av Motorskolan från till bedöms leda till ett investeringsbehov på ca . Omlokaliseringen av FSC från till bedöms kräva ombyggnad av befintliga lokaler för ca . FöMusC:s omlokalisering till /bedöms leda Prop. 2004/05:43 till ett investeringsbehov om ca . I beloppet ingår bl.a. lämplig övningslokal för orkestern. Regeringen konstaterar att detta redan tidigare identifierats som ett behov inom Försvarsmakten. Åtgärden är således nödvändig oavsett organisationsförändringarna i övrigt. Kostnaderna för dessa investeringar kan beräknas till sammanlagt ca . I denna summa ingår inte kostnaderna för investe- ringar för de sjöoperativa helikoptrarna i . De kostnaderna redovisas i stället i det totala beloppet för att införa och 15 under följande avsnitt. Investeringskostnader för redan fattade beslut Regeringen vill också peka på att det finns ett antal redan beslutade organisationsförändringar som kommer att leda till krav på investeringar. Vidare finns det redan beslutade investeringar som ännu inte genomförts och av den anledningen ännu inte fallit ut i hyreskostnader. Samtliga dessa investeringar kommer att leda till ökade hyreskostnader . Exempel på nämnda slag av investeringar är följande. -Flygskolan på Malmen, ca , -OPIL:s flyttning till , ca , -etapp 2 av införandet av JAS 39 vid F 21, ca samt -införandet av och 15 med hangarer m.m, ca . Kostnaderna för dessa investeringar kan beräknas till sammanlagt ca . Utöver de i föregående avsnitt redovisade kostnaderna kommer investeringar att behöva göras oberoende av förändringarna i grundorganisationen enligt denna proposition. Exempel på sådana investeringar framgår av det följande. Exemplen är hämtade ur Försvarsmaktens fastighetsförsörjningsplan för tiden 2008. I planen finns ca 800 investeringsobjekt. Nedan redovisas sammanlagt investeringsbehov för delobjekt som kostar mer än . -LG i , stall (), utbildningshall, anpassnings- åtgärder i lokaler för ca . -I 19 i , kasernrenoveringar, anpassningsåtgärder i garage och utbildningslokaler för ca . -K 3 i , nytt motorområde, anpassningar i lokaler för ca . -P 4 i , renovering av kasern, garage på , vaktlokal på , anpassningsåtgärder i lokaler för ca . -P 7 i Revingehed, utbildningscentrum, anläggning för strid i ort, kassunbyggnader, utbildningshall för ca . - Lv 6 i , ny teknikhall för ca . -2 i , skärmtak, utbildningscentrum för ammunitions- röjning, ombyggnad av lokaler, väg till övningsfältet för ca . -S 1 i , grupperingsplatser, studielokal för tolkar, skärm- tak, anpassningar i lokaler för ca . -T 2 i , utbildnings/vårdhall för ca . -4. minkrigsflottiljen, befälsförläggning i Skredsvik för ca . -Marinbasen i , dyktank, anpassningsåtgärder i lokaler och kajer, ventilationsåtgärder för ca . -F 7 i , ombyggnad för tillsynsplatser och personal- utrymmen i en hangar för ca . -F 17 i , anpassning av hangar för Tp 100 för ca . -F 21 i , nytt torn, tvätthall, nybyggnad för flygfältspluton, ombyggnad för utbildningsenheten för ca . -Helikopterflottiljen i /Malmen, räddningsstation, anpass- ningar i lokaler, säkerhetshöjande åtgärder för ca . -FMLOG försörjningsdivisionen, förrådsutbyggnad på ett antal platser för ca . -FMLOG teknikdivisionen, åtgärder i tvätthallar, på kontrollstatio- ner för hjulfordon, verkstäder och driftcentraler på ett antal platser för ca . -FMLOG servicedivisionen, åtgärder i militärrestauranger samt diverse anpassningsåtgärder på ett antal platser för ca . -Markstridsskolan i , anläggning för strid i ort på , ombyggnad av skolhus på , simulatorer i för ca . -Sjöstridsskolan, ombyggnad för , anpassningar för simula- torer för ca . -, nytt torn och flygsäkerhetsåtgärder för ca . -Försvarsmaktsgemensam konferensanläggning på , , för ca . Miljöåtgärder kommer att genomföras inom området övnings- och skjutfält genom att miljökulfång anläggs på skjutbanor och akustiska skjutbanor för ca . Övriga åtgärder inom området övnings- och skjutfält såsom markin- köp, rälsmålbanor och diverse utvecklingsåtgärder har planerats för ca . kommer att genomföra ägarrelaterade åtgärder för ca dels som en konsekvens av Försvarsmaktens investeringar dels som ett led i att förbättra den tekniska försörjningen. Exempel på åtgärder är anpassning av kraftförsörjning och miljöanpassad energiförsörjning. Kostnaderna för dessa investeringar kan beräknas till sammanlagt ca . Regeringen konstaterar att de förslag och den inriktning regeringen redovisat avseende förändringar i grundorganisationen, tillsammans med övriga här redovisade investeringskostnader sammantaget leder till att Försvarsmaktens hyror kommer att uppgå till ca . Regeringen vill peka på att en prolongering av försvarsbeslut skulle ha inneburit en årlig hyreskostnad om . Regeringen anser att hyressättningssystemet och därmed hyresavtalens löptider måste anpassas till vad som i övrigt gäller inom den statliga fastighetsförvaltningen. Regeringen avser att ge och Försvarsmakten i uppdrag att omförhandla befintliga hyresavtal, förutom för de fastigheter som enligt kommande riksdagsbeslut skall avvecklas. De fastigheter som Försvarsmakten hyr av är s.k. ändamålsfastigheter d.v.s. det finns ingen eller begränsad alternativ- användning av lokalerna. Ett hyressättningssystem med längre hyrestider, anpassade till både verksamhetens behov och investeringens livslängd skulle, enligt regeringen, utveckla fastighetsförvaltningen och lokal- försörjningen. Erfarenheterna från andra statliga områden med mot- svarande fastigheter visar på detta. Statsmakterna får också härigenom ett förbättrat beslutsunderlag genom att de faktiska hyreskostnaderna synliggörs och kan beaktas inför framtida investeringsbeslut. Under denna rubrik behandlar regeringen vissa frågor som är av försvarsmaktsövergripande karaktär och frågor som av andra skäl bör behandlas särskilt. Regeringen anser att det är angeläget att skapa större enheter och att sam- ordna verksamhet. Regeringen anser därför att begreppet garnisonschef bör belysas särskilt. En utgångspunkt i ett sådant fortsatt arbete kan vara att en garnisonschef skall samordna och besluta om ordnings- och säkerhetstjänst, vakttjänst, informationstjänst och gemensam ceremoniell verksamhet inom garnisonen samt även i övrigt i fråga om den verk- samhet inom garnisonen som behöver samordnas. Garnisonschefen skall även samordna fastighetsförsörjningen inom garnisonen. Han skall vidare ansvara för den samverkan med andra myndigheter samt kommuner och landsting inom garnisonen som kan krävas samt i övrigt vara Försvarsmaktens representant gentemot samhället i övrigt på orten. Vidare kan enligt regeringen övervägas om inte garnisonschefens roll bör tydliggöras och stärkas. Detta bör, utöver det som redovisats i föregående stycke, i första hand omfatta samordning av stödverksam- heten inom garnisonen. I det sammanhanget kan garnisonsbegreppet ses Prop. 2004/05:43 över. finns geografiska kopplingar mellan garnison och kommun. en översyn bör även näraliggande kommuners geografiska område kunna inordnas när det gäller stödverksamheten. Ett synsätt av detta slag skulle skapa bättre förutsättningar för en fortsatt effektivisering av Försvars- maktens verksamhet. En inriktning på mycket lång sikt kan enligt regeringen vara att garnisonschefen ges ett utökat ansvar även för den övriga verksamheten, inklusive utbildning och övningar, inom garnisonen. Det är enligt regeringen i första hand Försvarsmakten som skall hantera den frågan. Regeringen utgår från att Försvarsmakten fortsätter att utveckla garnisonschefsrollen m.m. 3.6.2Anläggningar för strid i bebyggelse Regeringen konstaterar att behovet av att kunna genomföra väpnad strid i bebyggelse har ökat påtagligt , bl.a. med hänsyn till Försvarsmaktens internationella insatser. Denna miljö ställer mycket stora krav både på den enskilde soldaten och på förband samt på chefers förmåga att leda olika enheter i en sådan miljö.