prop · GS031d3 · 2004-09-20 00:00:00 — Nuvarande uppdragsverksamhet beräknas inte kunna uppnå full kostnadstäckning varför det balanserade överskottet kommer att användas för att finansiera underskottet. (riksdagsstyrelsen) skall yttra sig över budgetunderlag. Riksdagsstyrelsen konstaterar i sitt yttrande att budgetunderlaget i allt väsentligt upprättats i enlighet med de av styrelsen utfärdade planeringsanvisningarna. föreslår att anslaget 90:1 uppgår till . har anslaget beräknats till respektive . Styrelsen föreslår också att 2005 bemyndigas ta upp lån i för anläggningstillgångar som används i verksamheten inom en ram av högst . bör vidare enligt styrelsen beviljas en anslagskredit på av anslagsbeloppet och en räntekontokredit på av myndighetens totala anslagsutrymme. All årlig revision som utför är 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 20.2 Offentligrättslig verksamhet fakturerar all årlig revision . (varav tjänsteexport) I uppdragsverksamheten ingick Av- gifter för viss årlig revision, Internationella uppdrag samt Internationella revisionsuppdrag. har årlig revision och internationella uppdrag annan finansiering. Tabell 20.4 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 90:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 antog regeringens förslag till lag om trängselskatt (prop. 2003/04:145, bet. 2003/04:SkU35, rskr. 2003/04:265). För att påverka trafikmängden och skapa större framkomlighet under högtrafikerade delar av dygnet skall det bli möjligt att ta ut en trängselskatt. Lagen (2004:629) om trängselskatt är utformad så att den kan tillämpas i olika tätorter, men kommer inledningsvis endast att på försök tillämpas vid passage av vissa angivna betalstationer i . Försöket med trängselskatt är planerat att genomföras i av 2005 och 2006. Skatteuttaget kommer att differentieras beroende på veckodag och tid som vissa trafikantgrupper undantas. Den del av intäkterna som överstiger avskrivningskostnader för försöket, skall återföras till i form av ytterligare satsningar på kollektivtrafiken. I samband med beslutet om trängselskatt förutsatte finansutskottet att regeringen i budgetpropositionen skulle återkomma med en beräkning av den kommande budgetbelastningen till följd av ersättning för kostnader i samband med försöket med trängselskatt och att ett särskilt anslag skulle tas upp för detta. I volym 1 (avsnitt 8.5.1) av denna proposition redovisas lagförslag om att trängselskatt inte skall betalas för mindre förorenande bilar. 21.290:2 Försök med trängselskatt i Tabell 21.1 Anslagsutveckling för 90:2 Försök med trängselskatt i Anslaget skall täcka såväl statens som kommuns och AB Lokaltrafiks kostnader för försöket. Anslaget får användas för att finansiera t.ex. den extra satsning på kollektivtrafik som genomförs i samband med försöket, ökade kostnader inom vissa av de myndigheter som blir berörda samt kostnaderna för de portaler som ska sättas upp vid skattebelagda passager och för att löpande utvärdera försöket utifrån en rad olika aspekter. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till 1 . har anslaget beräknats till och till . I beräkningen ingår även den återföring som skall göras till regionen i form av kollektivtrafiksatsningar och som beloppsmässigt motsvarar intäkterna från försöket minus avskrivningar. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 21.3Avtal om ersättning för kommuns och landstings eller AB Lokaltrafiks kostnader efter utgången av Regeringens förslag: Regeringen får ingå avtal med och eller AB om ersättning från staten för eventuella kostnader som dessa har för försöket med trängselskatt liksom för den extra kollektivtrafiksatsningen under försöket samt för en eventuell avveckling av verksamheten m.m. Avtalen får avse tiden fram till och med utgången av . Skälen för regeringens förslag: antog ett förslag om att regeringen får ingå avtal med och om ersättning från staten för kostnader som kommunen och har för försöket med trängselskatt i t.o.m. utgången av juli månad 2006 (prop. 2003/04:145, bet. 2003/04:SkU35, rskr. 2003/04:265). Bemyndigandet tidsbegränsades sedan finansutskottet ansett att en bortre tidsgräns för den ekonomiska förpliktelse som avtalet innebär borde sammanfalla med tidsgränsen för försöksverksamheten (se bilaga 5 i bet. 2003/04:SkU35). ingicks, med stöd av det tidigare givna bemyndigandet, ett avtal mellan staten och AB (), som på uppdrag handhar kollektivtrafiken i . Avtalet reglerar bl.a. parternas åtaganden och vilka kostnader som SL skall få ersättning för med anledning av det kommande försöket med trängselskatt i t.o.m. utgången av . Försöket med trängselskatt i skall avslutas . Dock kommer den extra kollektivtrafiksatsning som införs genom försöket att fortsätta till och med . Vidare kan avvecklingskostnader uppstå. Vilka kostnader som skall ersättas och med vilka belopp ersättningen skall utgå bör regleras i avtal mellan staten och och eller SL. Regeringen bör därför få rätt att ingå sådana avtal. För att täcka eventuella avvecklingskostnader m.m. bör bemyndigandet avse tiden till och med utgången av . Det är inte möjligt att exakt bedöma hur stora belopp som skall ersättas, men regeringen bedömer att de inte överstiger 1 . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet........................................................ Organisations- och strukturförändringar ................................................................... Personalkonsekvenser inom statsförvaltningen........................................................ Resultat av verksamhet................................................ Bedömningar av framtida personal-konsekvenser........................................ Uppföljning av myndigheternas arbetsgivarpolitik.................................................. Regeringens övergripande iakttagelser.......................................................... Iakttagelser inom enskilda områden ............................................................. 5.2.1 Åldersstrukturen i staten ............................................................................ 5.2.2 Könsfördelningen i staten........................................................................... 5.2.3 Den etniska och kulturella mångfalden i staten ........................................ 5.2.4 Personalrörligheten i staten ........................................................................ 5.2.5 Arbetsmiljön och sjukfrånvaron i staten.................................................... 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Andel uppsagda kvinnor och män i staten respektive den totala andelen kvinnor och män i staten 19942003 ................................................................................. Uppsagda som fick nya arbeten 2003....................................................................... Personalkonsekvenser i Försvarsmakten ................................................................. Beviljade delpensioner, 2003..................................................................................... Fördelningen av kvinnor och män som myndighetschefer ........... Andel statsanställda med utländsk bakgrund uppdelat på sektorer och kompetenskategorier, 2003................................................................................... Sjukfrånvaro i staten i förhållande till tillgänglig arbetstid uppdelad på sektor och kön, 2003 ............................................................................................................... Nominell och real löneutveckling, 19972003 ........................................................ 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Åldersstrukturen i staten och på arbetsmarknaden totalt, 2003............................ Fördelning av kvinnor och män inom ledningskompetens, 19982003................ Nyanställningar och avgångar i staten, september 2002september 2003 ............ Personalrörlighet för statsanställda uppdelad på kön och ålder, Personalrörlighet för statsanställda med ledningskompetens uppdelad på kön och ålder, september 2002september 2003............................................................... Sjukfrånvaron i procent av ordinarie arbetstid enligt , 19902003............... Sjukfrånvaro i staten i förhållande till tillgänglig arbetstid uppdelad på sektor och ålder, 2003 ............................................................................................................. Genomsnittlig månadslön i olika sektorer på arbetsmarknaden, 2002 ................. Genomsnittlig månadslön för statsanställda uppdelad på kön och ålder, identiska 5.10 Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden, 5.11 Löneutveckling per sektor , identiska individer 5.12 Samband mellan ålder och löneutveckling , identiska individer i åldersintervall vid ett urval myndigheter........................... Grunden för en gemensam förvaltningskultur redovisades i regeringens proposition Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136). beslutade regeringen om ett förvaltningspolititiskt handlingsprogram En förvaltning i demokratins tjänst. Programmet innehåller dels regeringens grundläggande värden för en långsiktig utveckling av förvaltningen, dels de åtgärder som regeringen genomför för att uppnå de förvaltningspolitiska målen. Regeringen redogör i denna bilaga kortfattat för den fortsatta inriktningen av förvaltningspolitiken. Regeringen ger också en allmän beskrivning av genomförda och pågående organisations- och strukturförändringar. Vidare redovisas resultatet av verksamhet och bedömningar vad gäller framtida personalkonsekvenser för staten. Regeringen redovisar sin bedömning av den statliga arbetsgivarpolitiken och dess utveckling till , detta år i avsnitt 7. I denna bilaga redovisas regeringens övergripande iakttagelser . Regeringens bedömning: Det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet har fått ett brett genomslag i förvaltningen. De statliga myndigheterna har ökat sina ansträngningar att vara tillgängliga och serviceinriktade i sina kontakter med medborgare och företag. Detta framgår bl.a. av dialoger med myndigheter, rapporter från stabsmyndigheter och kontakter med forskarvärlden. Styrningen av myndigheterna behöver utvecklas och kunskapen i styrningsfrågor måste vara hög i . Regeringen redovisade i propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136) riktlinjer för och krav på den statliga förvaltningen. Utifrån dessa riktlinjer och krav fortsätter genomförandet av regeringens fleråriga handlingsprogram En förvaltning i 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Regeringens åtgärder för en långsiktig utveckling av statsförvaltningen sätter medborgarna i centrum och syftar till att skapa organisations-, styr- och ledningsformer som ger förutsättningar för att de tre grundläggande värdena demokrati, rättssäkerhet och effektivitet skall få genomslag i hela förvaltningen. Förvaltningspolitiken måste präglas av långsiktighet. Med det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet som grund vill regeringen ställa tre frågor i förgrunden: ohälsan, integrationen och 24-timmarsmyndigheten. En förutsättning för att regeringen skall kunna genomföra sin politik inom dessa områden på ett framgångsrikt sätt är att styrningen av myndigheterna fungerar väl. Regeringen arbetar kontinuerligt med att utveckla styrningen av statsförvaltningen. arbetssätt och kompetens är avgörande för att förvaltningspolitiken skall få genomslag och för att förvaltningen skall fungera på önskvärt sätt. Kunskapen måste vara hög i om hur olika styrmedel fungerar var för sig och hur de samverkar och utnyttjas för bästa effekt. Befintliga styrinstrument behöver utvecklas och nya instrument kan behöva skapas. Regeringen och bör i större utsträckning än utforma styrningen i dialog med myndigheterna. En särskild satsning genomförs och en handlingsplan har tagits fram för det fortsatta arbetet inom för att stärka departementens arbete med styrningen av myndigheterna. Planen omfattar en mängd olika kompetenshöjande åtgärder på alla nivåer i . Att komma tillrätta med ohälsan och sjukfrånvaron i är ett centralt mål för regeringen . Sjukfrånvaron skall halveras till 2008 och staten skall gå före och utgöra ett föredöme. En bättre integrering av invandrade svenskar i arbetslivet är en mycket angelägen fråga för vår demokrati och vår ekonomiska utveckling. De statliga myndigheterna måste driva ett aktivt förändringsarbete på detta område och bana väg för en annan utveckling. Även här måste den statliga förvaltningen föregå med gott exempel. 24-timmarsmyndigheten innebär en förvaltning som har medborgare och företagare i fokus. Regeringens mål är att utveckla den offentliga förvaltningen till att bättre möta medborgares och företags krav på bra service, god information 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 och låga kostnader för berörda parter. Den offentliga förvaltningen skall uppfattas som en sammanhållen och lättillgänglig enhet och medborgarna skall bli bemötta med respekt. En utförligare redogörelse för genomförandet av det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet finns i avsnitt 6 Styrning, ledning, verksamhetsutveckling. Regeringens bedömning: Inom statsförvaltningen genomförs fortlöpande ett stort antal organisations- och strukturförändringar. Förändringsarbetet bör följas upp systematiskt så att åtgärder vid behov kan vidtas för att höja effektiviteten i förändringsarbetet. En sådan uppföljning skall ses som ett led i genomförandet av beslutade förändringar. När beslut fattas om en organisations- eller strukturförändring bör också ställning tas till hur och när uppföljning skall ske. Rapporter från Statskontoret och belyser små myndigheters sårbarhet när det gäller personalförsörjning, ekonomi m.m. Noggranna analyser av andra organisationsalternativ bör därför göras innan små myndigheter inrättas. Regeringens riktlinjer för organisering av statsförvaltningen Regeringens riktlinjer för organisering av statsförvaltningen anges bl.a. i den förvaltningspolitiska propositionen (prop. 1997/98:136) och i det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet. Syftet med att omstrukturera den statliga verksamheten är att öka dess effektivitet och ändamålsenlighet, samt att anpassa den interna och externa verksamheten till förändringarna i samhället. Inte minst den tekniska utvecklingen skapar nya möjligheter att förbättra servicen till medborgarna. Detta ställer nya krav på sättet att organisera olika verksamheter och på samverkan mellan myndigheter. Nämndmyndighetsformen bör användas i begränsad omfattning. När inrättandet av en liten myndighet övervägs bör en noggrann prövning göras om det finns andra alternativ att välja, t.ex. att ge ansvaret för uppgiften till en befintlig myndighet. Strukturförändringarna /04 har resulterat i att 14 nya myndigheter har bildats. Av dessa ingår sju i den nybildade organisationen för etikprövning av forskning, som består av en central och sex regionala myndigheter. har 14 myndigheter upphört, däribland och samt som har avslutat sitt uppdrag och därmed avvecklats. Den mest påtagliga förändringen är nedläggningen av de tio regionala skattemyndigheterna och vid bildandet av . Verksamheter har också renodlats genom att myndigheter delats. Exempelvis delades i två separata myndigheter ; , som har hand om det industriella rättsskyddet och , som främst sköter bolagsregistreringar. Inom ramen för arbetet med 24-timmars- myndigheten har inrättats. Nämnden skall fastställa gemensamma standarder för myndigheternas elektroniska kommunikation, vilket skall skapa förutsättningar för ett säkert och kostnadseffektivt utbyte av elektroniskt information. Regeringen har även tillsatt en särskild delegation inom kommittéväsendet med uppgift att fortsätta utveckla och förbättra samverkan kring 24- timmarsmyndigheten och offentliga elektroniska tjänster. Förändringsarbetets inriktning mot effektivitet och enhetlighet i rättstillämpningen har bidragit till att verksamheten inom flera områden koncentrerats till färre och större myndigheter. har detta framför allt skett genom att regionala myndigheter slagits samman med en central myndighet till en ny myndighet. inrättades som är en sammanslagning av och de regionala skattemyndigheterna. Målsättningen med endast en myndighet på området är att förbättra enhetligheten i rättstillämpningen, öka flexibiliteten i organisationen samt effektivisera administration och styrning. har mot samma bakgrund beslutat att och försäkringskassorna skall slås samman till en myndighet (prop. 2003/04:69, 2003/04:SfU13, rskr. 2003/04:210). Den nya myndigheten, , kommer att vara statlig och skall starta sin verksamhet . För att säkerställa medborgarnas möjlighet till insyn i verksamheten kommer en särskild förtroendemannaorganisation, försäkringsdelegation, att skapas på länsnivå. En reformering av domstolarnas yttre organisation pågår , bl.a. genom sammanläggningar av tingsrätter. Målsättningen för arbetet med att förändra tingsrättsorganisationen är att med bibehållen tillgänglighet skapa möjligheter för en stärkt beredningsorganisation, säkerställa möjligheterna att rekrytera personal, skapa förutsättningar för återkommande kompetensutveckling, öka möjligheterna till specialisering och förbättra den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. har ställt sig bakom denna målsättning (skr. 1999/2000:106, bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255). har ett flertal tingsrätter berörts av organisationsförändringar. Genomförda förändringar har utvärderats med gott resultat. Reformeringen av domstolsväsendet fortsätter och i årets budgetproposition redovisar regeringen sin bedömning när det gäller förändringar av tingsrättsorganisationen i , , och län. Även på andra områden förs diskussioner om att bilda sammanhållna större myndigheter. Exempelvis finns det ett utredningsförslag om att slå samman myndigheterna inom kriminalvården samt att bilda en kronofogdemyndighet av de tio regionala kronofogdemyndigheterna. Många små myndigheter inrättas som det sker en koncentration av myndigheter inom ett antal områden genom sammanslagningar, är flera av de nybildade myndigheterna små. En kartläggning som Statskontoret genomfört visar att av de myndigheter som bildades 20002003 har hälften under 30 årsarbetskrafter varav en tredjedel har under tio årsarbetskrafter. Liknande fördelning gäller för de myndigheter som bildats . Studier från visar att små myndigheter relativt sett tenderar att ha högre administrationskostnader än större myndigheter. Dessutom finns det en risk för att de är mer sårbara då de finansiella och personella marginalerna i regel är mindre. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 Sättet att organisera statsförvaltningen speglar bl.a. olika företeelsers betydelse i samhället. Nya frågor och ändrade prioriteringar kan resultera i nya myndigheter. Flertalet av dessa myndigheter är små till storleken. Det är också vanligt att dessa nya mindre myndigheter har uppgifter som innebär att de skall främja utvecklingen inom en viss fråga eller ett visst område. har exempelvis Valideringsdelegationen inlett sin verksamhet. Denna myndighet skall främja och stödja valideringen av vuxnas kompetens och kunskap. Även omorganisering av befintliga organisationer kan leda till att små myndigheter bildas. Detta sker då genom att delar av verksamheten bryts ut för att renodla myndighetens uppgifter eller för att förstärka en viss del av verksamheten. För att tydliggöra det statliga ansvaret för granskning och utvärdering samt säkerställa medborgarnas rättssäkerhet har myndigheters tillsynsuppgifter i flera fall skiljts från den övriga verksamheten. Fristående myndigheter med ansvar för tillsyn och granskning har på så sätt inrättats. För att öka rättssäkerheten och tilltron till arbetslöshetsförsäkringen startade Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringar sin verksamhet . Myndigheten skall bl.a. utöva tillsyn över arbetslöshetskassorna och granska i frågor som rör arbetslöshetsförsäkringen. inledde också sin verksamhet . Myndigheten har det samlade ansvaret för djurskyddet, uppgifter som tidigare hanterades av och den numera nedlagda . Även bland myndigheterna på infrastrukturområdet har organiseringen av myndighets- och tillsynsuppgifterna setts över. Detta har gjorts som ett led i att renodla verksamheterna och i vissa fall även anpassa organisationerna till EG- direktiv. Ett resultat av det arbetet är Järnvägsstyrelsen som bildades . Myndighetens främsta uppgift är att utöva tillsyn över järnvägs-, tunnelbane- och spårvägsnätet. Detta är uppgifter som dels låg inom den tidigare verksamhetsområde, dels är en följd av den nya järnvägslagstiftningen som bl.a. har sin grund i de nya EG-direktiven som 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA 1 skall harmonisera den europeiska järnvägssektorn. Beslut har även fattats om att bryta ut tillsynen och övriga myndighetsuppgifter från , som därigenom delas i två separata myndigheter: Luftfartsstyrelsen med renodlade myndighetsuppgifter och som skall driva flygplatser och flygtrafiktjänst. Liknande strävan att renodla verksamheten återfinns på sjöfartsområdet där regeringen förtydligat och stärkt roll inom . Syftet är att tydliggöra uppdelningen mellan myndighets- och produktionsdel. Informationstekniken gör det möjligt att utforma nya servicelösningar och organisationsformer i den offentliga verksamheten. Regeringen har därför uppdragit åt sex myndigheter att gemensamt utveckla och pröva nya former för lokal service- och produktionssamverkan. Arbetet genomförs i regionala samverkansprojekt inom , , och . bedrivs inom ramen för uppdraget 15 olika delprojekt. I pågår bl.a. projekt som syftar till att förenkla och samordna flyktingars och invandrares kontakter med myndigheterna. I sker bl.a. en kartläggning av gemensamma behov av kompetens och tjänster där det finns möjligheter till samutnyttjande och samverkan mellan myndigheterna. I och är projekten inriktade på att genom myndighetssamverkan behålla och utveckla offentlig service i glesbygdskommuner. har försöksverksamheten med samtjänst vid medborgarkontor blivit permanent. Medborgarkontor är ett exempel på samverkan mellan olika nivåer inom förvaltningen. Verksamheten innebär att statliga myndigheter, en allmän försäkringskassa, en kommun eller ett landsting kan ingå avtal om att sköta olika förvaltningsuppgifter för varandras räkning. Det är ett sätt att öka tillgängligheten till offentlig service samt att upprätthålla verksamhet på orter som annars riskerar att förlora lokal representation. Andra typer av samverkan sker i gemensamma projekt mellan myndigheter kring specifika frågor, som t.ex. finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Syftet är här att effek- tivisera resursanvändningen samt att ta hand om individer som behöver rehabiliteringsinsatser från flera offentliga aktörer. Inom exempelvis FINSAM samarbetar , länsarbetsnämnden, en eller flera kommuner och . Verksamheten bedrivs genom s.k. samordningsförbund där de samverkande parterna är representerade. Detta illustrerar statsmakternas behov av att hantera komplexa frågor som skär tvärs igenom organisations- och sektorsindelningen inom förvaltningen. Medlemskapet i EU inverkar på olika sätt på den svenska statsförvaltningen. Utredningar från Statskontoret visar att EU-myndigheterna är de förvaltningsorgan som har störst påverkan på svensk statsförvaltning. De till antalet allt fler EU-myndigheterna bedriver sin verksamhet i nära samverkan med medlemsländernas förvaltningar och svenska myndigheter utför regelbundet uppgifter för EU-myndigheternas räkning, både utifrån formella skyldigheter och på frivillig basis.