prop · GR031 · 2004-01-01 00:00:00 — Barn till arbetssökande eller föräldraledigas Allmän förskola för 4- och 5-åringar Personalförstärkningar i skola och fritidshem har det förts en debatt om barn i familjer med begränsade ekonomiska resurser. I syfte att fördjupa kunskaperna har regeringen tillsatt en arbetsgrupp som skall göra en översyn av situationen för barn som befinner sig i ekonomiskt utsatta familjer. Arbetsgruppen skall göra en samlad analys av situationen för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Resultatet av arbetsgruppens arbete skall utgöra underlag för regeringens arbete med att minska andelen barn som lever i familjer med svag ekonomi och att förbättra levnadsförhållandena för dessa barn. 1.6.2Kvaliteten skall värnas i vården och omsorgen Vården, skolan och omsorgen skall vara generell, omfatta hela befolkningen och hålla hög kvalitet. Behoven skall styra tillgången, inte privat- ekonomin eller var i landet man bor. Kommuner och landsting har en period bakom sig med god inkomstutveckling. Ökande sysselsättning och höjda statsbidrag har givit ökade inkomster. är läget ett annat. Den svaga internationella konjunkturen och det osäkra läget får genomslag i svensk ekonomi och påverkar kommunsektorn genom en svagare utveckling av inkomsterna. För att kunna utveckla välfärden och klara åtagandena även krävs att sysselsättningen ökar. tillfälligt sysselsättningsstöd för att stärka kommunerna och landstingen på kort sikt. Stödet förlängdes och höjdes med 2003. Eftersom kommunernas och landstingens ekonomi är fortsatt ansträngd förlängs det tillfälliga sysselsättningsstödet även till 2004. Det fasta belopp om som alla inkomsttagare betalar i statlig inkomstskatt tillfaller även 2004 kommuner och landsting. Därtill tillförs kommunerna även extra . Dessa förändringar innebär sammanlagt 2004. Kommuner och landsting ansvarar för väsentliga delar av välfärden. Stabila och förutsägbara inkomster är en viktig finansiell förutsättning för kommuners och landstings planeringsarbete. Välfärdens centrala delar vård, skola och omsorg skall förbättras. Den tillfälliga förstärkningen av kommunernas och landstingens ekonomi omfattande skall permanentas . Den särskilda vårdsatsning som tidigare beslutat om innebär ett extra tillskott på . Resurserna har i huvudsak frigjorts genom den förändrade inriktningen av totalförsvaret. satsas därtill för att minska väntetiderna i vården. De viktigaste satsningarna på vården framgår av tabell 1.9. Tabell 1.9 Satsningar på vården De äldre har rätt att åldras i trygghet. Ett välfärdssamhälle som skall kännetecknas av solidaritet mellan kvinnor och män, individer, grupper och generationer. Under föregående mandatperiod genomfördes en rad viktiga reformer. Pensionerna och bostadstilläggen höjdes i flera omgångar som pensionärerna fick sänkt skatt. Maxtaxa och förbehållsbelopp infördes i äldreomsorgen, och ett nytt högkostnadsskydd infördes i tandvården för de äldre. Arbetet med att stärka solidariteten mellan generationerna och öka tryggheten för de äldre har tagit ytterligare steg . Pensionerna har höjts med för dem med de lägsta pensionerna. Ytterligare ca tillförs för att finansiera tandvårdsreformen. Ett nytt äldreförsörjningsstöd har införts som garanterar alla i som fyllt en skälig levnadsnivå. Detta minskar behovet av socialbidrag bland äldre. Eventuella brister inom äldreomsorgen skall snabbt uppmärksammas och åtgärdas. Tillsynen har därför förstärkts genom att medel har utgått till länsstyrelserna och för anställning av uppemot 100 äldreskydds- ombud. Regeringen avser att medverka till en fortsatt utveckling av tillsynen. skall vara ett land med låg brottslighet. Orsakerna till brott måste bekämpas genom utbyggda välfärdssystem och goda möjligheter för alla till utbildning och utveckling. måste brottslighet förebyggas och bekämpas med kraft. Alla har rätt att känna trygghet mot brott. Regeringen har genomfört den största satsningen någonsin på rättsväsendet i modern tid. Reformarbetet har gällt bl.a. polisväsendet, domstolsväsendet, kriminalvården och åklagarväsendet. tas ytterligare steg på den inslagna vägen. En betydande förstärkning av medel till rättshjälp görs. Första steget i utbyggnaden av ett gemensamt radio- kommunikationssystem för samhällsviktiga avsändare tas 2004. Ökade resurser avsätts också till arbetet med att öka tryggheten för ungdomar som riskerar att utsättas för så kallat hedersrelaterat våld. forskning av hög internationell klass krävs för att skall fortsätta vara en ledande kunskapsnation. Med bättre tillgång till lärande för människor i alla åldrar och i alla delar av landet ökar jämlikheten och utbudet av kvalificerad arbetskraft. Det livslånga lärandet startar i förskolan. Genom maxtaxan och den allmänna förskolan kan fler barn delta i förskolans pedagogiska verksamhet. Det har stor betydelse för att ge alla barn en god start i livet. Tidiga insatser ökar chansen att lyckas i senare studier som utbyggnaden av förskolan ger ökade möjligheter att förena familjeliv med t.ex. studier och arbete. Förskolans kvalitet förstärks genom allmänna råd, kvalitetsredovisningar, en delegation för en mer jämställd förskola samt utveckling av den mångkulturella förskolan. Regeringen genomför nu en kraftig satsning på höjd kvalitet i skolan. tillförs kommunerna för att anställa fler lärare och andra specialister i skolan. 2 800 heltidstjänster. Riktade insatser görs för att utveckla skolor i segregerade områden. Lagstiftning mot diskriminering och sexuella trakasserier i skolan kommer att tas fram. En gymnasiereform förbereds med målet att minska avhopp och felval och ge alla ungdomar reella möjligheter till en gymnasieutbildning som förbereder för vuxenlivet, inklusive arbetsliv och vidare studier. För att bättre kunna nyttja människors faktiska kompetens och ge bättre förutsättningar för det livslånga lärandet tillsätts en delegation som skall säkerställa nationell likvärdighet, hög kvalitet och rättssäkerhet i valideringen av kunskaper. En ny IT-portal skall ge relevant information och vägledning för enskilda, lärare och vägledare. Målet är att förbättra individens val i det livslånga lärandet. Korttidsstudiestödet som ger människor i arbetslivet möjlighet att studera vid sidan om sitt arbete utökas med . Den kraftiga utbyggnaden av högskolan har 1.6.5Utbildning för jämlikhet och tillväxt givit nya grupper tillgång till högskoleutbildning Utbildning och forskning av hög kvalitet stärker människor och driver på moderniseringen av samhället. En väl utbildad befolkning och en och skapat starka högskolor som driver på utvecklingen i varje län. Utbildningen av lärare och sjuksköterskor skall fortsätta öka. Arbetet mot snedrekryteringen fortsätter. skall ges större möjligheter att komma in på högskolan. Satsningen på forskning och forskarutbildning fullföljs. höjs de statliga anslagen till forskning och forskarutbildning med ca . För att bättre ta tillvara forskningsresultat är det angeläget att stärka både den fria grund- forskningen och den behovsmotiverade forskningen samt kopplingen till det omgivande samhället. 1.6.6Bra bostäder för alla Den svenska bostadsmarknaden är tudelad. I många kommuner minskar befolkningen. En stor andel bostäder är vakanta, främst inom kommunala bostadsföretag. Regeringen inrättade i syfte att hjälpa kommuner och kommunala bostadsföretag att omstrukturera sitt fastig- hetsbestånd. Som ytterligare stöd har regeringen nu inrättat ett särskilt bolag, , som kan ta över övertaliga bostäder från kommunala bostadsföretag eller gå in med riskkapital för utvecklingsinsatser m.m. Vidare har inrättat ett dotterbolag som på kommersiella villkor kan förvärva kommunala bostadshus för omvandling till företagslokaler eller andra lämpliga ändamål. Dotterbolaget kommer att kapitaliseras med och sedan fusioneras med . I tillväxtregionerna är situationen den omvända. Befolkningsökningen skapar ökad efterfrågan som bostadsbyggandet varit lågt. Regeringen har infört olika tidsbegränsade investerings- stimulanser för att öka produktionen av mindre hyresrätter och studentbostäder till rimliga kostnader. Stöd som är viktiga för ungdomars möjlighet till egen bostad. De nuvarande stöden löper ut . Dessutom föreslås ytterligare åtgärder genom att ge Statens bostadskredit- nämnd utökade befogenheter att med statliga kreditgarantier underlätta kapitalförsörjningen vid bostadsbyggande. Parallellt med nyproduktionen behövs en upprustning av bostadsbeståndet. Regeringen ser över om det finns behov av förändringar i regelverken för att underlätta för fastighetsägare att sköta underhållet. Välfärdsamhället syftar till att öka tryggheten, rättvisan och jämlikheten. Socialpolitiken handlar om att hjälpa de människor som har det allra svårast i samhället: hemlösa, personer i missbruk, kvinnor som misshandlas, barn som far illa och människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer. De senaste årens ökning av tillgången på narkotika och den ökade alkoholkonsumtionen är oroande. Missbruk genererar ofta olika sociala problem. En framgångsrik socialpolitik bygger på ett brett spektrum av åtgärder. Genomförandet av den narkotikapolitiska handlingsplanen fortsätter och innebär bland annat satsningar på att minska tillgången på narkotika, minska nyrekryteringen till missbruk och få fler att sluta med sitt missbruk. En satsning på missbrukarvården, under namnet Kontrakt för livet kommer att börja genomföras , där ett av huvud- elementen kommer att vara ökade insatser för de mest utsatta tunga missbrukarna. Genomförandet av den alkoholpolitiska handlingsplanen kommer att fortsätta och ytterligare resurser kommer att avsättas för att bedriva en bred informationsverksamhet och för att stärka och bygga ut det lokala förebyggande arbetet. Uppgiften att minska alkohol- missbruket, skjuta upp ungdomars alkohol- debut, samt att minska totalkonsumtionen är viktigare . Regeringen avser att ta initiativ för att ytterligare begränsa tobakens skadeverkningar, samt genomföra insatser mot den ökande övervikten. Tillgängligheten för personer med funktionshinder skall öka Alla människor har kunskaper, förmågor och erfarenheter som är viktiga för samhället. Tillgängligheten för och bemötandet av personer med funktionshinder behöver förbättras inom alla samhällssektorer. Det är prioriterade arbetsområden inom handikappolitiken. Sam- hället måste byggas med insikten om att personer med funktionshinder, i likhet med vilken annan medborgare som helst, vill bestämma över sin vardag, utbilda sig, försörja sig genom arbete, göra sin röst hörd, ha en innehållsrik fritid och umgås med andra. Arbetet med att förverkliga den nationella handlingsplanen för handikappolitiken som sträcker sig fortsätter. som handlingsplanen gällt har det gjorts betydande insatser inom de prioriterade arbetsområdena. Regeringen bedömer att de genomtänkta och långsiktiga processer, som kan leda till varaktiga resultat när det gäller tillgänglighet och bemötande, har kommit igång på ett bra sätt. Alla samhällssektorer är inblandade i detta arbete. Samhällsutvecklingen skall inriktas på att tillvarata och utveckla hela landets resurser. Alla delar av landet skall kunna bidra till tillväxt. måste hållas samman såväl mellan människor som mellan och inom regioner. Det vidsträckta behöver en väl utbyggd infrastruktur. genomförs omfattande satsningar. Skatteutjämningssystemet skall utvecklas för att säkerställa likvärdiga ekonomiska villkor för kommuner och landsting. Med en rättvis fördelning av landets resurser ökar möjligheter till tillväxt i hela landet. Tillväxtförutsättningar skapas bäst genom samverkan. Regionala tillväxtprogram skall tas fram och genomföras i samförstånd och dialog mellan olika aktörer i samhället. Ett område i 121-punktsöverenskommelsen som förutsätter framförhållning är införandet av ett friår. För att ett friår skall kunna genomföras i hela landet fr.o.m. måste ansvariga myndigheter nu påbörja planeringen och förberedelsearbetet inför detta. Frågan om försök med arbetstidsförkortning ingår i 121-punktsprogrammet och kräver noggrann planering och förberedelse. Uppdrag ges till ansvarig myndighet att planera för försök med arbetstidsförkortning med målsättningen att försöken kan påbörjas . Regeringen avser att efter samråd med arbets- marknadens parter ta ställning till förslagen från arbetstids- och semester- regler, KNAS, . 1.6.10En sammanhållen politik för global utveckling Bistånd bidrar till att skapa förutsättningar för utveckling tillsammans med insatser på andra politikområden. Därför ökar också det svenska biståndet. Regeringen föreslår att anslagen för biståndet 2004 tilldelas , en ökning med ca jämfört med . Biståndets effektivitet skall förbättras, genom mer samarbete och samverkan, förenklade rutiner, bättre uppföljning och utvärdering. Det kommer att öka värdet på det svenska biståndet ytterligare. En sammanhållen politik för global utveckling skapas inte . Den växer fram i en process, där målkonflikter synliggörs och diskuteras. Därför föreslår regeringen att insatserna på samtliga politikområden skall redovisas till i en årlig skrivelse. Skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden. Skatterna skall stimulera till arbete och investeringar, till en uthållig utveckling och minskade ekonomiska och sociala klyftor. Regeringen kan aldrig acceptera att de redan välbeställda i samhället får stora skattesänkningar på bekostnad av kvaliteten i vård, skola och omsorg. Med denna inriktning kommer regeringen att prioritera ytterligare förbättringar för löntagarna och småföretagen. Det finns inte något utrymme för ofinansierade skattesänkningar. kommer det skattepolitiska arbetet att inriktas på fyra områden: globaliseringen, småföretagen, olika insatser mot skattefusk och grön skatteväxling. På de senare områdena föreslås eller aviseras olika förslag i denna budgetproposition. Förslagen och aviseringarna berör också bl.a. beskattningen av förmögenheter, fastigheter och arv. Den fortsatta globaliseringen ställer det svenska skattesystemet inför utmaningar. överlämnade sitt slutbe- tänkande. Utredningen har remissbehandlats. Ett huvudbudskap från är att ett bibehållet skatteuttag på dagens nivå är möjligt men att detta kräver att skattesystemet och skattebaserna värnas. För länder med stora offentliga utgifter krävs breda skattebaser och en begränsning av olika former av särregler. Detta är en förutsättning för att hålla nere marginalskatterna på olika strategiska områden av betydelse för en god ekonomisk tillväxt. Regeringen strävar efter att skapa skatteregler för olika former av småföretag och dess ägare som så långt möjligt är likformiga och enkla. Sådana underlättar exempelvis de övergångar mellan olika företagsformer som ofta är ett naturligt inslag i företags utveckling av verksamheten. En reformering av de s.k. 3:12-reglerna i två steg aviseras. Från och med höjs den s.k. klyvningsräntan . Ett andra steg kompletteras med förslag som skall gälla från och med . Inriktningen är att särskilt de mindre företagen skall få mer gynnsamma villkor. ger dessa åtgärder en skattelättnad på . kommer gåvobeskattningen att ändras för att underlätta generationsskiften. presenterade sitt slutbetänkande med ett förslag till reformerade skatteregler för handelsbolag. Betänkandet har remissbehandlats och regeringen kommer att ta ställning till utred- ningens förslag i anslutning till det fortsatta arbetet med småföretagens skatteregler. Skattefusk snedvrider konkurrensen i ekonomin, skadar legitimiteten i skattesystemet och är i förlängningen ett hot mot välfärden. Regeringen fortsätter att prioritera kampen mot skattefusk och ekonomisk brottslighet. tillfördes sammanlagt till förstärkt skattekontroll. Det har bl.a. lett till att allt fler brottsutredningar slutförs och att fler anmälningar om skattebrott görs till åklagar- myndigheterna. Hos pågår ett arbete med att effektivisera skattekontrollen. Regeringen beslutade om en reformering och effektivisering av skatteförvaltningens organisation. Den nuvarande organisationen en riksövergripande myndighet, . Utöver organisatoriska förändringar och kontrollåtgärder krävs förändringar i skatte- lagstiftningen för att förhindra skattefusk och skatteundandraganden. föreslog i sitt betänkande Skärpning gubbar (SOU 2002:115) t.ex. inrättande av särskilda entreprenadkonton och omvänd momsskyldighet för huvudentre- prenörer som åtgärder för att bekämpa svartarbete inom byggsektorn. Dessa förslag bereds inom Finansdeparte- mentet. försvåras skattekontrollen i de s.k. kontantbranscherna genom brister i underliggande handlingar. Regeringen kommer därför att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över möjligheterna att införa krav på typgodkända kassaregister och kontrollbefogenheter. På momsområdet kan ifrågasättas om uppgifterna i skattedeklarationen är tillräckliga för att säkerställa en korrekt beskattning. Regeringen avser att följa frågan och efter en utvärdering inom återkomma med de förslag som kan behövas. Regeringen kommer också att följa upp den kritik som tagit upp i en revisions- rapport . På det internationella området kommer det inom EU överenskomna Sparandedirektivet att genomföras och regeringen verkar såväl inom EU som inom för att informa- tionsutbytet utvecklas ytterligare. Riksskatte- verket har lämnat vissa förslag om utvidgad kontrolluppgiftsskyldighet för internationella företags internprissättning. Förslagen kommer att remitteras och regeringen fortsätter sedan arbetet. har i en promemoria och i en rapport inventerat argumenten för och emot s.k. schablonbeskattning och har också lämnat en principskiss hur ett system skulle kunna se ut. Frågan om schablonbeskattning som ett sätt att fastställa inkomstskatten i vissa fall bereds. Arbetet inriktas på att undersöka möjligheterna att tillämpa schabloniserade metoder i den ordinarie beskattningen. Uppföljningen av förmån av fri parkering kommer att skärpas. energianvändningen inom näringslivet. Ett viktigt inslag är en samordning mellan energibeskattningen och alternativa styrmedel, som handel med elcertifikat och utsläppsrätter samt ingåendet av långsiktiga avtal. kommer regeringen att presentera förslag till principer för svensk tilldelning av utsläppsrättigheter i ett system för handel med utsläppsrätter inom EU. 1.7.4Grön skatteväxling och alternativa internationella konkurrenskraft skall beaktas ekonomiska vårproposition angav regeringen att det samlade utrymmet för grön skatteväxling är . har en skatteväxling om genomförts. För återstoden av mandatperioden kvarstår , varav skall genomföras . förslås i denna proposition en skatteväxling på ca . En ökad miljörelatering av skattesystemen förutsätter en rationell energiskattestruktur. Regeringen eftersträvar långsiktigt hållbara energiskatter som också skall svara mot de krav som EG-rätten ställer. Skattenedsättnings- kommitténs förslag har remissbehandlats. En viktig del av kommitténs uppdrag har varit att följa utvecklingen inom EU och utforma förslagen efter de EG-rättsliga förutsättningarna. En reformering av den svenska energi- beskattningen är angelägen för att öka miljöstyrningen inom näringslivet som de svenska företagens internationella kon- kurrenskraft värnas. Systemet skall utformas så att det underlättar möjligheten för framtida skatteväxling som också omfattar näringslivet. De EG-rättsliga förutsättningarna är av väsentlig betydelse där såväl det kommande energi- skattedirektivets regler som EG-fördragets bestämmelser om statligt stöd måste iakttas. Som ett första steg i en sådan reformering föreslår regeringen i denna proposition att den nuvarande nollskattesatsen på el som förbrukas inom industrin avskaffas och ersätts av den skattenivå (0,/kWh) som motsvaras av miniminivån i det kommande energiskattedirektivet. Regeringens målsättning är att ett nytt energiskattesystem skall kunna träda i kraft . Det fortsatta arbetet syftar till att söka förbättra miljöstyrningen och effektivisera genom att de samlade effekterna av utsläpps- handel, energiskatter och övriga styrmedel hålls på en acceptabel nivå. I regeringens förslag till grön skatteväxling 2004 ingår följande energi- och miljöskatte- komponenter: - en höjning av koldioxidskatten för hushåll och servicesektorn -en höjning av elskatten med /kWh för hushåll och servicesektorn -en höjning av elskatten med /kWh för tillverkningsindustrin, växthusnäringen och lantbruket från -en höjning av dieselskatten med /liter -en höjning av skatten på bekämpningsmedel med /kg De redovisade skattehöjningarna växlas mot följande skattesänkningar för individer och företag: -en statlig skattereduktion om för alla individer med förvärvsinkomster -en sänkning av den allmänna löneavgiften för företag och enskilda näringsidkare Regeringen preciserar i denna proposition också strategin för beskattning av alternativa drivmedel. För att de alternativa drivmedlens konkurrenskraft skall säkerställas bör koldioxidneutrala drivmedel befrias inte bara från koldioxidskatt utan även från energiskatt. För att underlätta den energieffektiva el- och värmeproduktionen i kraftvärmeverk och för att säkerställa biobränslenas konkurrenskraft fullföljs tidigare presenterade förslag med höjda skatteavdrag för bränslen i värmeproduktion, skatteavdrag i relation till bränsleanvändningen och slopat avdrag för energiskatt för viss el i kraftvärmeverken. har i uppdrag att se över reglerna för fastighetsskatt på småhus, förmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten. Kommittén har med förtur behandlat frågan om arvsbeskattningen mellan makar och i ett delbetänkande föreslagit att denna avskaffas. Regeringen kommer föreslå att så sker och att de nya reglerna skall gälla från . För att förbättra för låg- och medel- inkomsttagare kommer regeringen att föreslå en ny regel för begränsning av förmögenhetsskatten. Den nya regeln skall gälla dem som omfattas av begränsningsregeln för fastighetsskatt och som betalar för- mögenhetsskatt som kan hänföras till småhus som utgör den permanenta bostaden. De nya reglerna skall kunna tillämpas redan från . Regeringen kommer också genom förslag att följa upp förslaget från om en dämpnings- regel för fastighetsskatten. Den tidigare aviserade skattereduktionen för miljö- investeringar har beretts vidare och ett förslag kommer att presenteras . upphör undantag från de allmänna EG-reglerna för privatinförsel av alkohol och tobak. Regeringen avser att noga följa utvecklingen av gränshandeln och den illegala handeln. Beslutade och planerade skattesänkningar i och i , liksom andra förändringar i vårt närområde, liksom målen för alkoholpolitiken, skall tas med vid bedömningen av behovet av svenska skattejusteringar. Systembolagets alkoholpolitiska funktion får inte försvagas. De olika åtgärderna på skatteområdet vid sidan av den gröna skatteväxlingen kräver en ansvarsfull och fördelningspolitiskt avvägd finansiering. För att åstadkomma detta bör ett begränsat ingrepp i de regler som styr uttaget av statlig skatt på förvärvsinkomster göras. Regeringen föreslår att vid fastställandet av skiktgränserna i den statliga skatteskalan skall uppräkning ske endast med en procentenhet utöver förändringen i konsument- prisindex. Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. Det innebär att alla politiska beslut skall utformas på ett sådant sätt att de beaktar de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna. Arbetet med hållbar utveckling bygger på insikten att tillväxt och välfärd bara kan upprätthållas om vi långsiktigt investerar i de gemensamma resurser som utgör grunden för samhällsekonomin: människors hälsa och utbildning, infrastruktur, naturresurser och biologisk mångfald. En viktig utgångspunkt för vår nationella politik för hållbar utveckling är den genomförandeplan som antogs vid om hållbar utveckling i . Där enades världens stats- och regeringschefer om en politisk deklaration och en genomförandeplan för hållbar utveckling. Hållbar utveckling skall vara ett överordnat mål för FN:s arbete.