prop · GS031d11 · 2004-09-20 00:00:00 — Arbetsmiljöfaktorer, ekonomiska drivkrafter för företag och individer, tillkortakommanden i sjukförsäkringsadministrationen samt möjligen förändrade attityder till sjukskrivning nämns som de vanligaste orsakerna till uppgången av de långa sjukskrivningarna. Ökningen var särskilt stark i sjukfall med psykiska diagnoser, en ökning som för övrigt fortgår medan sjukfrånvaron i de flesta andra diagnoser nu minskar. Arbetsmiljöaspekterna tas upp i avsnitt 5 i denna bilaga. Diagram 6 Antal sjukfall längre än 1974 2003 Just nu minskar antalet långa sjukskrivningar mycket snabbt. Det beror inte enbart på att tillflödet från korta sjukskrivningar minskar, utan också på att långa sjukskrivningar i snabb takt övergår i aktivitets- och sjukersättning. Ett viktigt inslag i regeringens politik har varit att vidta åtgärder som syftar till att förkorta sjukfallen och underlätta återgången till arbetslivet. Det finns dock få tecken på att varaktigheten bland sjukfallen har börjat minska. Av de personer som varit sjukskrivna helt under ett kvartal tillfrisknar helt och delvis därpå, medan beviljas aktivitets- och sjukersättning. Detta mönster har varit mycket stabilt . Om detta mönster inte bryts till nästa högkonjunktur, finns det risk för en ny ökning även av antalet långtidssjukskrivna, vilket gör det svårare att uppnå målet. Det handlar bl.a. om en konsekvent tillämpning hos försäkringskassorna i 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA enlighet med regeringens intentioner i prop. 2002/03:89. Diagram 7 Sjukskrivningsstatus efter 3 månaders heltidssjukskrivning (procent) SA = sjuk- och aktivitetsersättning. Kvinnornas andel av såväl antalet sjukfall som sjukpenningdagar har ökat successivt . Detta gäller även de längre sjukskrivningarna med varaktighet. Kvinnornas andel av dessa är nu och i stigande. Att kvinnor har högre sjukfrånvaro än män är ett faktum som kan konstateras i ett flertal länder. Diagnosmönstren skiljer sig till en del mellan kvinnor och män. Bland de två största diagnosgrupperna står psykiska orsaker för bland kvinnor och bland män. Om- vänt står skador i rörelseorganen för bland kvinnor och bland män (se RFV redovisar 2003:4). Bland de mindre vanliga diagnoserna har män i högre grad än kvinnor cirkulationsproblem som huvuddiagnos (8 resp. ). I en litteraturgenomgång av kvinnors höga sjukfrånvaro i Den höga sjukfrånvaron sanning och konsekvens () konstateras bl.a. att -när barnafödandet ökar så ökar graviditetsrelaterad sjukfrånvaro, -den psykosociala arbetsmiljön är viktigare för kvinnors sjukskrivning än mäns, -könssegregering inom det betalda arbetet är viktigare än skillnader mellan könen i det obetalda arbetet, 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA -biologiska skillnader knappast har betydelse annat än för graviditetsproblem, som står för av kvinnornas sjukskrivningsorsaker. Könsperspektiv på hälso- och sjukvården framgår att det finns oskäliga skillnader mellan könen. Anmärkningsvärt är bland annat att kvinnor oftare drabbas av kvalitetsbrister och problem inom hälso- och sjukvården än män. En ambition för försäkringskassornas verksamhet är att andelen kvinnor bland sjukskrivna skall minska. Ännu finns det således inte några tecken på att denna ambition kommer att uppnås. Om inte sjukskrivningen för kvinnor kan reduceras kraftigt kan det försvåra möjligheterna att nå målet om en halvering av sjukfrånvarodagar. Det vore en fördel om könsperspektivet i en högre utsträckning präglade det sätt som såväl sjukförsäkringsadministrationen, läkare som arbetsgivare tar sig an sjukskrivningsproblematiken. Regeringens bedömning är att deltidssjukskrivning skall användas i ökad grad för att bl.a. därigenom förkorta sjukskrivningstiden. Genom partiell sjukskrivning kan kontakten med arbetsplatsen upprätthållas, vilket har ansetts kunna underlätta tillfrisknandet. Ett ökat antal partiella sjukskrivningar påverkar antalet nettodagar i minskande riktning och underlättar således måluppfyllelsen. Deltidssjukskrivning är vanligare bland kvinnor än bland män (). Deltidssjukskrivning är också mer allmänt förekommande bland personer som har varit sjukskrivna jämfört med personer med kortare sjukskrivning. Endast ett fåtal sjukskrivningar påbörjas med deltid, för män och för kvinnor. Ett vanligare förlopp är att sjukskrivningen påbörjas på heltid och efter en period övergår till deltidssjukskrivning. Särskilt vanligt förekommande är deltidssjukskrivning bland kvinnor som har varit sjukskrivna längre än . En farhåga kring de ökande deltidssjukskrivningarna som framförts av olika instanser är att deltidssjukskrivning används eller kan komma att användas som en arbetstidsförkortning i en för den enskilde besvärlig situation och således inte leder till förkortad sjukskrivningstid. analys av sjukskrivningar som påbörjas på deltid (i antologin sjukfrånvaron sanning och konsekvens, 2004) visar att de undersökta individerna redovisar sämre hälsa än personer som har varit helt sjukskrivna från början. Re- sultaten visar också att deltidssjukskrivningarna tenderar att bli längre än sjukfall som har påbörjats på heltid. RFV uppger i sin analys att resultaten indikerar att deltidssjukskrivning i början av ett sjukfall används för kroniska besvär som inte sätter ned arbetsförmågan helt. Det finns inget stöd i resultaten för hypotesen om en arbetstidsförkortning genom deltidssjukskrivning. Andelen partiellt sjukskrivna personer, såväl kvinnor som män, började öka och har därefter ökat kontinuerligt. Deltidssjukskrivningarna har ökat både bland personer med kortare och längre sjukskrivningstider. Undantaget utgörs av de nytillkomna sjukfallen. I tabellen nedan redovisas diagnosmönstret bland personer som har påbörjat sjukskrivningen med heltid och därefter övergått till deltidssjukskrivning. Uppgifterna är preliminära resultat från en ej ännu publicerad studie av . Av tabellen framgår att muskulöskeletala diagnoser, graviditetsrelaterade besvär och psykiska diagnoser är de mest förekommande diagnosgrupperna bland deltidssjukskrivna. Det framgår också att de psykiska diagnoserna har fördubblat sin andel . Resultat från samma undersökning visar dessutom att andelen deltidssjukskrivningar har ökat särskilt inom akademikergrupper och bland personer med statlig eller privat anställning. Tabell 1.1 Diagnosmönster bland deltidssjukskrivna när sjukskrivning har påbörjats med hel ersättning Sjukdomar i muskulöskeletala systemet Graviditets- och förlossningsrelaterade diagnoser 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Tabell 1.2 Deltidssjukskrivningar 2002 2004 Andel ersatta dagar i procent Upp till en månad 3 Några speciella grupper Såväl uppgången 2002 som nedgången efter 2002 har gällt alla delgrupper, oavsett kön, bransch m.m.. Några delgrupper har emellertid varit föremål för särskild uppmärksamhet och det finns därför anledning att följa upp dessa, så gott som tillgänglig statistik tillåter. Det gäller främst arbetslösa, regioner samt olika sektorer på arbetsmarknaden. Nedan redovisas några fakta för utvecklingen för dessa grupper. Av avsnitt 7 nedan framgår att regeringen har vidtagit särskilda åtgärder för att underlätta tillfrisknandet bland de sjukskrivna som saknar arbete. Bland annat omfattas arbetslösa av olika samverkansprojekt mellan RFV och AMS. Vidare har reglerna ändrats innebärande att det inte är möjligt för den enskilda att erhålla högre ersättning från sjukförsäkringen än vad han eller hon har i arbetslöshetsersättning. Det finns således anledning att följa upp utvecklingen av arbetslösa sjukskrivna. av de sjukskrivna var arbetslösa . Andelen var något högre för män än för kvinnor. Till viss del kan den höga andelen förklaras med att arbetslösa erhåller sjukpenning till skillnad från anställda vars arbetsgivare betalar sjuklön . Bortser vi från sjukfrånvaron uppgår de arbetslösas andel av sjukskrivna till . Olikheter i utformningen mellan sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring kan ha bidragit till den relativt höga sjukskrivningsfrekvensen Två studier från () visar att möjligheterna till högre ersättning i sjukförsäkringen har haft en viss inverkan på överflyttning från arbetslöshetsförsäkringen till sjukförsäkringen. En kvarvarande skillnad mellan de två försäkringarna är att det i sjukförsäkringen inte finns någon bortre gräns för ersättning. Även detta kan ha en viss inverkan på benägenheten att övergå från arbetslöshetsförsäkringen till sjukförsäkringen. Resultaten från de ovannämnda studierna indikerar att så kan i vissa fall vara fallet. Studierna visar att sannolikheten att en person som är nära utförsäkring blir sjukskriven är högre än hos en person med samtliga a-kassadagar kvar. Statistik om sjukskrivna arbetslösa finns endast . Det kan konstateras att denna grupp har minskat från ca 37 000 till 34 000 . På samma sätt som gäller för samtliga sjukfall har antalet arbetslösa minskat främst i de kortaste sjukskrivningslängderna, upp till en månad. Några mer långtgående slutsatser om orsakerna till denna utveckling går dock inte att dra på grund av den korta tidsserien. Det bör dock nämnas att resultat från de gemensamma samverkansprojekten mellan RFV och AMS kring sjukskrivna arbetslösa visar att de för verksamheten uppsatta målen sannolikt kommer att uppnås 2004. Enligt en uppföljningsrapport från RFV har insatserna lett till att 1 700 personer vilket motsvarar av samtliga medverkande fick arbete eller utbildning . Flertalet av de som fått arbete hade fått detta med hjälp av lönebidrag. t.o.m. april har ytterligare 1 200 personer erhållit arbete eller utbildning inom projekten. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA 2004 beräknas kostnaderna för denna samverkan uppgå till . Tabell 1.3 Sjukskrivna som var inskrivna som arbetslösa Det finns relativt stora regionala skillnader i såväl sjukfrånvaro och sjukersättning som arbetslöshet och sysselsättning. En tendens till positivt samband mellan arbetslöshet och ohälsa återfinns i flertalet regioner. Diagram 8 Arbetslöshet och ohälsotal för länen 2002 Källa: RFV och SCB sjukskrivning sannolikt fortfarande används som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd i de län som lider av hög strukturell arbetslöshet. RFV finner det anmärkningsvärt att den ökning av ohälsan som har skett har varit stor framför allt i de län som redan hade höga ohälsotal. Sjukskrivningspraxis lyfts fram av RFV som en delorsak till de regionala skillnaderna. Analogt har AMS konstaterat att det finns stora regionala skillnader mellan arbetsförmedlingarna vad gäller praxis för beviljande av arbetslöshetsersättning. Det är inte bara nivån på sjukskrivningarna som varierar mellan länen utan också sjukskrivningarnas längd. Vidare finns skillnader när det gäller diagnosmönster som indikerar även det att sjukskrivningspraxis varierar över landet, precis som förskrivning av läkemedel. och kan man konstatera att de flesta regioner minskat sina sjuktal, medan antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning ökat. Diagram 9 Förändring av ohälsotal (sjukpenning och sjuker- sättning) länsvis 2002-2004 I RFV:s studier av regionala skillnader i sjukskrivningsmönster (RFV Redovisar 2002:8, RFV Analyserar 2003:4, RFV Analyserar 2003:12 och RFV 2004) konstateras att det länge har funnits regionala skillnader när det gäller sjukskrivning, men att de har förändrats över tiden så att ohälsan de har flyttat från storstäderna till glesbygden. Det positiva sambandet mellan arbetslöshet och ohälsa som är tydligt i flertalet regioner förklarar RFV med att Förändringarna är genomgående små i förhållande till ohälsotalen och utan synbarliga mönster. och har minskat sjukskrivningstalen starkast. och de två län med högst ohälsotal hör tillsammans med till de tre län som minskat sina totala ohälsotal (sjukpenning- plus sjukersättningsdagar per försäkrad). 3.3Sjukfrånvaro i olika sektorer på arbetsmarknaden I olika sammanhang har det lyfts fram att sjukfrånvaron är särskilt hög inom den primärkommunala sektorn. I en sektorsvis jämförelse bör man emellertid beakta att andelen män och kvinnor liksom åldersfördelningen varierar mellan sektorer. Kvinnor har högre sjukfrånvaro än män oavsett sektor. I genomsnitt är kvinnor sjukskrivna mer under ett kalenderår än män. Kvinnors sjukfrånvaro varierar också kraftigt mellan sektorerna. Den högsta sjukfrånvaron, per sysselsatt, har kvinnor inom den kommunala sektorn. Åldersstandardiserade uppgifter visar emellertid att den höga sjukfrånvaron bland kvinnor i landsting och primärkommuner till betydande del kan förklaras med att medelåldern i denna sektor är högre än i de övriga sektorerna. Bland män är sjukfrånvaron lägst inom den statliga sektorn, per sysselsatt och år. Män med anställning i den privata sektorn, primärkommuner och landsting har i stort sett lika hög sjukfrånvaro, per sysselsatt och kalenderår. Tabell 1.4 Sjukfrånvaro i olika sektorer på arbetsmarknaden Antalet dagar per sysselsatt Anm. antalet dagar med sjukpenning eller sjuklön samt antalet karensdagar Källa:RFV, HEK, SCB. Sektorsfördelad sjukpenningstatistik är ännu inte tillgänglig . Den sektorsfördelade sjukfrånvarostatistiken enligt arbetskraftsundersökningarna () finns dock även och används därför i denna måluppföljning som en indikator på den sektorsvisa utvecklingen. Sjukfrånvaron har enligt minskat något för anställda inom stat och primärkommuner 2003. Inom landstingssektorn har ökningen avstannat innebärande att sjukfrånvaron låg på en oförändrad nivå 2003. För kvinnor har sjukfrånvaron minskat i alla sektorer utom den privata, medan för män har sjukfrånvaron minskat endast på de statliga arbetsplatserna. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Diagram 10 Andelen sjukskrivna kvinnor och män efter sek- tor 1990 -2003 ersattes förtidspension och sjukbidrag med aktivitets- och sjukersättning. Förändringen var bl.a. avsedd att inte se de nya förmånerna som definitiva. En annan skillnad är att man delade upp förmånen i två, varav aktivitetsersättning utges åt personer 19 , sjukersättning till personer mellan 30 . Aktivitetsersättningen är alltid tidsbegränsad. Sjukersättningen är det . Antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning har ökat i snabb takt allt och uppgick till närmare 530 000. Detta är cirka 34 000 fler än och 100 000 fler än . Liksom vad gäller sjukskrivningarna, är kvinnor överrepresenterade även i denna grupp, men inte i lika hög utsträckning. är kvinnor, och av gruppen är . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Diagram 11 Antal personer i olika åldersgrupper med aktivitets- eller sjukersättning har andelen kvinnor ökat något. har också medelåldern sjunkit något bland personer med aktivitets- eller sjukersättning. De statliga utgifterna för sjuk- och aktivitetsersättning var 2003 . Därtill medförde dessa ersättningar ett produktionsbortfall som är svårt att uppskatta exakt, men som torde uppgå till ca , motsvarande av BNP. Till skillnad mot kostnaderna för sjukpenning, som väntas minska, väntas utgifterna för sjuk- och aktivitetsersättning öka med i genomsnitt i fasta priser . Mot bakgrund av det relativt stora antalet långtidssjukskrivna blir det troligen svårt att undvika en fortsatt relativt stor övergång från sjukpenning till sjukersättning. Med tanke på att avgången från sjukersättning till ålderspension m.m. bara uppgår till cirka 40 000 personer , kommer antalet personer med sjukersättning att fortsätta öka , om inte och andra aktörers åtgärder kan vända utvecklingen så att flera kan rehabiliteras och återgå i arbete helt eller delvis. Ca 5 000 personer återgick till arbete eller annan förmån, de flesta med vilande sjukersättning. Nybeviljandet kommer att öka på grund av långtidssjukskrivningarna Ett av de två delmålen för ohälsan är att nybeviljandet av sjuk- och aktivitetsersättningar inte skall överstiga ca 64 000 i genomsnitt 2008. Detta mål kan sägas vara något mindre ambitiöst formulerat med tanke på att ett nybeviljande om 64 000 personer motsvarande nivån var den högsta i modern tid. Eftersom avgången från sjukersättningssystemet bara uppgår till cirka 40 000 personer , skulle även ett uppfyllande av målet innebära en relativt kraftig ökning av antalet personer med sjuk- eller aktivitetsersättning. sjönk nybeviljandet till cirka 59 000 personer. Nedgången hade emellertid till viss del rent administrativa orsaker i och med övergången från de gamla till de nya förmånerna, som försenade beslut och utbetalningar under särskilt början av 2003. och framför allt har nybeviljandet legat på en hög nivå. T.o.m. beviljades 52 000 personer aktivitets- eller sjukersättning. Diagram 12 Nytillkomna aktivitets- och sjukersättningar, män och kvinnor Nybeviljandet ökar bland ungdomar Andelen personer som beviljats aktivitets- och sjukersättning ökade från . Denna ökning har skett som ungdomsarbetslösheten ökat relativt kraftigt. Enligt en statlig utredning (Unga utanför, SOU 2003:92) har andelen ungdomar som inte har annan försörjning än genom socialbidrag ökat kraftigt 2001. Från såväl ett individsom statsfinansiellt perspektiv ter sig ökningen av ungdomar med aktivitetsersättning oroande. Ett beviljande av en aktivitetsersättning för en 25-åring betyder statsfinansiellt och samhällsekonomiskt en lika stor utgift som pensionering av åtta 60-åringar, givet att ungdomen skulle kvarstå i sjuk- och aktivitetsersättning. Även mot bakgrund av de diskussioner om den framtida arbetskraftsförsörjningen som förs i bl.a. den senaste långtidsutredningen ter sig denna utveckling naturligtvis oroande. Könsfördelningen bland de ungdomar som beviljas aktivitetsersättning är jämn. av ungdomar med aktivitetsersättning () har låg utbildningsnivå antingen endast grundskola eller en kort eller oavslutad gymnasieutbildning. Bland de ungdomar som var långtidssjuka och/eller beviljats aktivitetsersättning har de flesta naturligtvis en kort eller ingen 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA En branschstudie som utförts av visar att de flesta i denna grupp som förvärvsarbetat har arbetat inom industrin till skillnad från den sjukskrivna äldre arbetskraften. Hypotesen om att högutbildade ungdomar inom s.k. moderna tjänstebranscher far illa förefaller således inte ha satt några avtryck i statistiken om aktivitetsersättningar. Diagnospanoramat för ungdomar skiljer sig väsentligt från hela gruppen personer med aktivitets- och sjukersättning. Bland ungdomarna dominerar psykiska diagnoser, som uppgår till . Detta är naturligtvis till stor del en effekt av att ungdomar inte hunnit bli fysiskt utslitna. Diagnospanoramat för nybeviljandet har varit stabilt åtminstone . Tabell 1.5 Nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar efter diagnos 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Förändringar i arbetsmiljön, framför allt ökad arbetsbörda och stress, ofta i förening med minskat eget handlingsutrymme och oklar ledning och arbetsorganisation, är en viktig förklaringsfaktor till de senaste årens ökade sjukskrivningar. Arbetsmiljön har också betydelse för möjligheterna att få människor tillbaka till arbete efter sjukskrivning. En viktig del i regeringens ohälsopolitik är därför åtgärder för att stärka det förebyggande arbetsmiljöarbetet. De indikatorer som rör fysisk arbetsmiljö pekar på att det skett förbättringar . Indikatorer inom det psykosociala området pekar i stället på försämringar. är dock belastningsskador en dominerande orsak till ohälsa på grund av arbetsmiljön. Varannat år beräknas hur stor andel av personer med besvär på grund av arbetet som också är sjukskrivna eller längre. Andelen visar på en successiv ökning sedan början på 1990- talet. Ökningen är inte lika för alla. Det finns ett tydligt samband mellan möjlighet till påverkan, det vill säga handlingsutrymme, och ökad sjukfrånvaro. Diagram 13 Anmälda arbetssjukdomar 1988 2003 Antal per tusen förvärvsarbetande; arbetstagare och egen- Källa: /, SCB/. Diagram 13 visar på en tydlig uppgång i antalet anmälningar av arbetssjukdomar . Ökningen är störst för kvinnorna. An- talet anmälda arbetssjukdomar var 26 000 . Av dessa utgjordes av kvinnor och av män. De vanligaste arbetssjukdomarna för såväl kvinnor som män beror på belastningsfaktorer, följda av organisatoriska eller sociala faktorer. De vanligaste arbetssjukdomarna för män beror också på belastningsfaktorer. Diagram 14 Anställda och ohälsa, kvinnor, 1988 2002 Värk skuldror, axlar Källa: SCB/och Diagrammen 14 och 15 ger en bild av upplevelsen av belastningsskadorna i arbetslivet. Som framgår av diagrammen finns stora skillnader mellan kvinnor (diagram 14) och män (diagram 15), där kvinnor i högre utsträckning anger upplevda besvär för samtliga variabler. Diagram 15 Anställda och ohälsa, män, 1988 2002 Värk skuldror, axlar Källa: SCB/och skedde ett trendbrott i de tidigare uppåtgående kurvorna som beskriver upplevelse av trötthet, ängslan oro och besvär med sömnen. Den minskning som sker är kraftigare för män än för kvinnor. För kvinnor har de upplevda problemen med värk i skuldror, nacke och axlar ökat något medan problemen i dessa avseenden har minskat för män. I diagrammen framskymtar ett visst konjunkturellt förlopp med en tendens till avmattning, dels , dels . Även om man nu kan se ett visst trendbrott så har besvären när det gäller trötthet, ängslan, oro samt sömnbesvär ökat påtagligt . Kombinationen av hög belastning och låg kontroll anses som en väsentlig riskfaktor för ohälsa. Andelen med sådana ogynnsamma kombinationer har ökat högst påtagligt över åren. Detta gäller i särskilt hög utsträckning för kvinnor. Situationen för män och kvinnor har närmat sig varandra, genom att kurvan för män planat ut och kvinnorna i stället uppvisar en förbättrad situation. När det gäller självskattade upplevelser av faktorer med koppling till psykisk belastning i arbetslivet kan i statistiken skönjas en viss förbättring. Om förbättringarna innebär ett trendbrott är för tidigt att bedöma. Det behövs forskning och kvalificerade analyser för att få en bättre kunskap om vilken eller vilka förklaringar som ligger bakom förändringar när det gäller den statistik som beskriver upplevelsen av psykisk belastning i arbetslivet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA tyder på något sämre resultat än vad som framgår av årsredovisningen. Dock behäftas också dessa studier med vissa tolkningsproblem. Dessvärre ger inte statistiken om antalet ersatta rehabiliteringsdagar en rättvis bild av antalet personer som deltar i rehabilitering. Eftersom rehabiliteringspenning och sjukpenning var lika höga och beräknades på samma sätt skedde inte alltid en växling från sjukpenning till rehabiliteringspenning, trots att den försäkrade övergick från passiv sjukskrivning till rehabilitering. är rehabiliteringspenningen högre än sjukpenningen. Detta borde ha ökat incitamenten att byta sjukpenning mot rehabiliteringspenning, när den sjukskrivne deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering. Sådana förändringar i tillämpningen kan sannolikt delvis förklara att antalet personer som erhåller rehabiliteringspenning har ökat . Uppgången har fortsatt . Det är dock fortfarande förhållandevis få personer som uppbär rehabiliteringspenning, 11 500 personer, vilket är av samtliga sjukskrivna . Tabell 1.6 Förändring i antalet personer med rehabiliteringspenning mellan Som tidigare nämnts omfattas inte personer med rehabiliteringspenning av regeringens halveringsmål. Rehabiliteringsersättning har uteslutits då det kan anses som önskvärt att antalet personer i rehabilitering ökar om detta sker på bekostnad av antalet personer med sjukpenning, eftersom detta för många kan vara vägen tillbaka till arbetslivet. Arbetsträning hos arbetsgivaren är den vanligaste formen av arbetslivsinriktad rehabilitering. Enligt RFV:s årsredovisning återfår av de personer som har deltagit i arbetslivsinriktad rehabilitering arbetsförmågan helt eller delvis. Den statistik som uppgifterna i årsredovisningen baseras på har dock vissa kvalitetsbrister och bör därför beaktas med försiktighet. Resultat från andra studier, bl.a. inom 7Regeringens åtgärder för minskad ohälsa 2003 Regeringens ohälsoarbete har fortsatt .