prop · GR03129 · 2004-04-22 00:00:00 — Nya resurseffektiva och miljöanpassade innovationssystem och ny teknik kan vara viktiga motorer för att driva på utvecklingen. Därtill används ekonomiska styrmedel som ett effektivt verktyg för att styra utvecklingen mot ett hållbart samhälle. Hållbar konsumtion och produktion En grundläggande fråga i diskussionen om hållbara konsumtions- och produktionsmönster är att bryta sambanden mellan ekonomisk tillväxt och negativ miljöpåverkan. Det bestäms dels av hur resurser används vid produktion av varor och tjänster, dels av våra konsumtionsmönster. Även om resurseffektiviteten vid utvinning, produktion och användning av varor och tjänster förbättras kan en ökad konsumtion leda till en ökad miljöbelastning. Hållbara konsumtions- och produktionsmönster handlar om att vårt sätt att producera och konsumera varor och tjänster skall leda till så litet negativ påverkan på människor och miljö som möjligt. innefattar livsstilsfrågor och om att på ett bättre sätt integrera visionen om en hållbar konsumtion och produktion i samhällets organisation och Skr. 2003/04:129 planering. Det behövs en infrastruktur som uppmuntrar till ett miljö- anpassat beteende i samhället och med hänsyn tagen till miljö, sociala, ekonomiska och kulturella aspekter. Att skapa incitament för ett aktivt miljöarbete inom näringslivet och möjligheter för konsumenter och andra att agera miljöanpassat är viktiga delar av regeringens arbete för en hållbar konsumtion och produktion. Enligt genomförandeplanen från skall ett tioårigt ramverk av program tas fram. skall stödja regionala och nationella initiativ för hållbara konsumtions- och produktionsmönster där alla länder skall delta och de industrialiserade länderna skall gå i täten. I regeringsskrivelsen , om hållbar utveckling (2002/03:29) anges åtgärder i syfte att uppfylla åtagandena om en hållbar konsumtion och produktion i genomförandeplanen. Flera av dessa har genomförts medan andra återstår. har fått i uppdrag att kartlägga vad som redan görs i avseende hållbar konsumtion och produktion samt vilka ytterligare insatser som krävs för att motsvara genomförandeplanen. Arbetet skall redovisas . I avsnitten 7.6.1 Hållbar ekonomi, 7.6.2 Hållbart näringsliv, 7.6.3 Innovationssystem och tekniköverföring samt 7.6.4 Hållbara konsumtionsmönster redovisas exempel på styrmedel, kunskapsuppbyggnad, informationsspridning samt på samverkansformer mellan olika aktörer och åtgärder som bidrar till fortsatt miljöanpassning av konsumtion och produktion. En prioriterad uppgift för den ekonomiska politiken är att bidra till stabila makroekonomiska förhållanden. Det skapar förutsättningar för en väl fungerande ekonomi som karaktäriseras av dynamik, flexibilitet och god tillväxt. Stabila makroekonomiska förhållanden innebär balanserade offentliga finanser, en ekonomisk politik för full sysselsättning, hållbara pensionssystem och ett kontinuerligt arbete med att göra både arbets- marknaden och produkt- och kapitalmarknader mer flexibla och dynamiska. Ekonomiska styrmedel används även för att stimulera till mer hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Ett övergripande syfte med skatterna är att finansiera de offentliga åtagandena. Skatterna skall bidra till att åstadkomma en rättvis för- delning av inkomster och förmögenheter som de kan bidra till en bättre användning av våra samlade resurser, däribland naturresurser. Regeringens och kvantitativa mål för den ekonomiska politiken är följande: Ett finansiellt sparande i den offentliga sektorn motsvarande av BNP över en konjunkturcykel. Att fastställa nominella utgiftstak framåt. Prisstabilitet definierat som en inflationstakt på (± en procentenhet), genomförd av en självständig riksbank. Återgång till målsättningarna för skattereformen 1990/91 att av löntagarna betalar statlig skatt. En sysselsättningsgrad på till 2004 i gruppen 2064- åringar. En halvering av antalet bidragstagare av försörjningsstöd . En halvering av frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning . Flera av dessa mål berör politikområden som behandlas i andra avsnitt. Reformer för en stabilare och effektivare samhällsekonomi Den makroekonomiska politiken har reformerats på ett genomgripande sätt i syfte att uppnå större stabilitet. En ny budget- process baserad på rambeslut och utgiftstak har bidragit till väsentligt förbättrade budgetsaldon. Penningpolitiken har förändrats genom en ny riksbankslag (1988:1385) som stärker självständighet. Ett prisstabilitetsmål baserat på konsumentprisindex har introducerats. Skattereformen ökade incitamenten till arbete och sparande genom att sänka marginalskatterna och göra kapital- beskattningen mer enhetlig och genom att särbeskatta inkomst av tjänst respektive inkomst av kapital. En pensionsreform har genomförts där inbetalda avgifter bestämmer den framtida pensionens storlek, vilket ger ökade incitament till arbete. Inom socialförsäkringarna har en karensdag införts, liksom att arbetsgivaren står för sjukersättningen , den s.k. sjuklöneperioden. Effektiviteten i ekonomin har förbättrats genom att konkurrenslagen (1993:20) har skärpts. Dagens lagstiftning innehåller dels ett uttryckligt förbud om konkurrensbegränsande samarbete mellan företag, dels förbud mot missbruk av dominerande ställning. Parallellt har finansiella tjänster öppnats för utländska etableringar och bank- och värdepappers- marknaden har fått en mer konkurrensfrämjande reglering för en effektivare allokering av kapital. I stort sett all finansiell lagstiftning har reformerats i syfte att öka konkurrensen som den finansiella stabiliteten bibehålls. Betydande förändringar har skett avseende bostadsbyggande, transporter, kommunikation och energi. Subventioner och statliga monopol har avskaffats, etableringsfrihet har införts och reformer och avregleringar har genomförts. På det hela taget har förändringarna lett till ökad konkurrens och högre effektivitet. En viktig del i reformarbetet har varit att skilja tillhandahållandet av transport- tjänster från driften av själva infrastrukturen. Exempel är elmarknaden, telemarknaden, inrikesflyget, järnvägstransporterna och taxinäringen. Reformer för ökad sysselsättning och bättre social utveckling I samverkar näringspolitik, arbetsmarknadspolitik och utbild- ningspolitik för att målet om full sysselsättning skall kunna nås. Målet för arbetsmarknadspolitiken är en väl fungerande arbetsmarknad med full sysselsättning. Arbets- och kompetenslinjen är grunden i svensk arbetsmarknadspolitik. Den innebär att om det inte finns arbete skall framför passiv utbetalning av kontantstöd den arbetslöse erbjudas en lämplig utbildning eller en praktikplats som kan leda till ett arbete. Utbildningspolitiken är också en viktig del i regeringens strävan att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Samhället blir alltmer kunskapsintensivt och en viktig uppgift för staten är att skapa förutsättningar för livslångt lärande. Satsningar på utbildning på alla nivåer sker därför i syfte att skapa bättre möjligheter för människor att skaffa sig de kunskaper och färdigheter som efterfrågas i arbetslivet. Välfärdens utformning är också betydelsefull för att nå hög sysselsättning. Genom att våra trygghetssystem är utformade enligt arbets- och kompetenslinjen bidrar de till att främja sysselsättning. En väl utbyggd barnomsorg är viktig för möjligheten att öka sysselsättningen. Det nya ålderspensionssystemet främjar sysselsättning eftersom hela livsinkomsten påverkar pensionen. Sysselsättningen har stor betydelse för möjligheten att trygga den framtida finansieringen av välfärden och för en jämnare fördelning av inkomsterna. I regeringsförklaringen deklarerade statsministern att 2000 skulle halvera den öppna arbetslösheten till . Pågående och nya åtgärder Reformer för ökad sysselsättning och bättre social utveckling I budgetpropositionen kompletterades, som tidigare framgått, arbetslöshetsmålet med ett mål för sysselsättningen: av befolkningen i åldern skall vara reguljärt sysselsatta 2004. ekonomiska vårproposition och budgetproposition aviseras flera åtgärder på olika områden för att nå sysselsättningsmålet. Ett övergripande syfte är att öka de ekonomiska drivkrafterna att arbeta för alla. Åtgärderna inriktas mot grupper som bedöms stå längre från arbetsmarknaden, nämligen ungdomar, invandrade, arbets- lösa, och sjuka. Som exempel på åtgärder kan nämnas: För snabbare övergång från gymnasieskolan till högskolan kan nämnas regeländringar för att minska konkurrenskompletteringen inom den kommunala vuxenutbildningen. Direktövergångarna från gymnasie- till högskola skall ökas. En riktad kompetensutveckling för lärare i Svenska för invandrade genomförs. Genom den ökade kompetensen bland lärarna skall genom- strömningen i utbildningen öka. Arbetsplatspraktik skall integreras med språkinlärning. Detta främjar inlärningen av svenska och ökar anställbarheten. Arbetsmarknadspolitiken inriktas mot huvuduppgifterna: platsförmed- ling, insatser för att motverka arbetskraftsbrist samt gentemot dem som står längst från arbetsmarknaden. Regeringen har förslagit en ny målstruktur för arbetsmarknadspolitiken som förtydligar denna inriktning och förstärker regeringens styrning. Anställningsstöden har förändrats och ytterligare åtgärder skall vidtas så att personer längst från arbetsmarknaden prioriteras och effektiviteten i åtgärden främjas. Flera åtgärder vidtas för att förkorta tiden i arbetslöshet: myndig- heternas respektive den enskildes ansvar förtydligas bl.a. genom använd- ningen av de individuella handlingsplanerna. En tillsynsmyndighet för arbetslöshetsförsäkringen inrättades . Regeringen har också aviserat översyner som skall leda till sysselsättningsstimulerande åtgärder; möjligheterna att få ersättning vid säsongsarbetslöshet begränsas, tillämpningen av reglerna skall göras mer enhetlig mellan olika delar av landet. Redovisning av sjukfrånvaron i årsredovisningar har gjorts obligatorisk. Precisionen vid sjukskrivning skall öka genom att heltidssjukskrivning undviks, avstämningsmöten hålls med den försäkrade och berörda parter, utbildningen av läkare i försäkringsmedicin stärks och försäkringsläkarna blir fler och ges en förändrad roll. Det är obligatoriskt för arbetsgivare att lämna en rehabili- teringsutredning till . Tiden med vilande sjukersättning vid arbete har förlängts från ett till . Sjuklöneperioden har förlängts till dag 21. Sjukpenningen har minskats till och sjukpenningen till arbetslösa har justerats så att den inte skall överstiga den högsta arbetslöshetsersättningen. För att underlätta för långtidssjukskrivna som har en anställning de inte kan återgå till inrättas en form av anställningsstöd. En tids- begränsad subvention av lönen för de långtidssjukskrivna som får en anställning hos en annan arbetsgivare införs. skall senast efter dagen för sjukanmälan ha utrett om det finns förutsättningar för att ge den försäkrade sjukersättning eller aktivitetsersättning i stället för sjukpenning. Vården har fått extra resurser för ökad tillgänglighet om sammanlagt . Försäkringskassorna har fått ekonomisk förstärkning för att klara sitt arbete. Ett system baserat på ekonomiska drivkrafter för arbetsgivarna skall införas . Den enskildes ansvar att medverka till återgång till arbetslivet skall skärpas och åtgärder mot fusk och missbruk skall vidtas. Sjukersättning skall kunna lämnas för högst i taget. Uppföljning av och stöd till personer med sjukersättning skall öka. Vidareutbildning inom i första hand vård och omsorg görs om så att tiden för vidareutbildning förkortas genom att tidigare vunnen kompetens och erfarenhet tas tillvara på ett systematiskt sätt. Om möjligheterna till vidareutbildning förbättras underlättas även rekryteringen till dessa bristyrken. I arbetet för välfärd och rättvisa har regeringen valt att formulera ett mätbart mål bidragen av försörjningsstöd. Ett huvudmotiv till detta är att bidragstagarna av försörjningsstöd är en ekonomiskt mycket utsatt grupp. Det totala antalet bidragstagare av försörjningsstöd ökade kraftigt första hälft. Denna utveckling har vänt och antalet minskar för fjärde året i följd. Regeringen intensifierar nu arbetet med att ytterligare minska beroendet av försörjningsstöd med målsättningen att antalet bidragstagare av försörjningsstöd mätt som helårsekvivalenter skall minska från 115 200 till 57 600 . Åtgärder för en bättre miljö Skatter kan i många fall utgöra kostnadseffektiva instrument för att bidra till en hållbar utveckling, bl.a. genom att användas för att korrigera för s.k. externa effekter. Med begreppet extern effekt menas att det fulla värdet, alternativt kostnaden, av att producera eller konsumera en vara eller tjänst inte avspeglas i marknadspriset. Miljöstyrande skatter kan användas i syfte att korrigera marknadspriserna så att de bättre speglar de verkliga kostnaderna för olika aktiviteter. För att underlätta introduktionen av biodrivmedel och för att nå uppställda miljökvalitetsmål befrias biodrivmedel från punktskatt . Denna skattestrategi omfattar en femårsperiod för att tydliga och långsiktiga villkor skall kunna säkerställas. Detta gäller med förbehåll för att skattebefrielsen godkänns av såsom förenlig med EG-fördragets statsstödsregler. För att förbättra förutsättningarna för miljöanpassade bilar har förmånliga regler i beskattningen av bilförmån införts fr.o.m. . Reglerna är tidsbegränsade och gäller t.o.m. . Regeringen har bedrivit en strategi för grön skatteväxling med syftet att öka miljörelateringen av skattesystemet. har skatteväxlingen omfattat . avser regeringen att lämna förslag på skatteväxlingsåtgärder på ytterligare . För att förbättra miljöstyrningen är det också angeläget att reformera det svenska energibeskattningssystemet inom näringslivet. Målet är att ett nytt regelverk skall kunna träda i kraft . Regeringen avser även att återkomma till med besked om en långsiktigt hållbar utformning av de ekonomiska styrmedlen på energiområdet. Samordningen mellan energibeskattningen och de alternativa styrmedlen (handel med elcertifikat, utsläppsrätter och långsiktiga avtal) är ett viktigt inslag i detta arbete. Inom följande områden pågår utredningsarbete som syftar till att öka skattesystemets miljöstyrande effekt och samordna de miljörelaterade skatterna med andra ekonomiska styrmedel: Ökad miljörelatering av vägtrafikbeskattningen (, Fi 2001:08). Lämpliga styrmedel avseende avfallshantering (BRAS- utredningen, Fi 2003:06). Handel med utsläppsrätter för koldioxidutsläpp (FlexMex2- utredningen, N 2001:08). EG:s energiskattedirektiv innebär ett steg mot harmoniserade energi- skatter, vilket bidrar till en effektivare miljöstyrning. har inlett arbetet med att anpassa den nationella skattelagstiftningen till direktivet. För att nå en ökad förståelse av vad som krävs för en hållbar utveckling kan arbetet med miljöräkenskaperna, där både utsläpp och naturresurser beaktas, vara värdefullt. Regeringen har redovisat gröna nyckeltal i Finansplanen och i de ekonomiska propositionerna. har utgjort ett komplement till de ekonomiska nyckeltal som i övrigt redovisas i dessa propositioner. arbetar med miljöräkenskaper. Arbetet skall vidga förståelsen för sambandet mellan ekonomi och miljö genom att miljöstatistik utformas så att den kan hänföras till olika verksamheter (i enlighet med National- räkenskapernas uppbyggnad) och genom att ekonomiska modeller utvidgas till att inkludera vissa miljövariabler. Regeringen beslöt att inrätta en expertgrupp för miljöstudier (dir. 2003:85). Expertgruppen skall studera den samhällsekonomiska effektiviteten och måluppfyllelsen i användningen av offentliga medel och andra styrmedel som har miljömässiga konsekvenser. Den aktiva miljöpolitiken som har byggts upp under de senaste 3035 åren har bl.a. minskat utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider kraftigt med hjälp av ekonomiska styrmedel och andra miljöpolitiska åtgärder. Insatserna har varit framgångsrika inom många områden. de stora punktutsläppen har minskat kraftigt. avloppsreningsverk har minskat övergödningen av sjöar och vattendrag. Städernas luft har förbättrats i hög grad, bl.a. genom satsningar på fjärrvärme och åtgärder för fordon och bränslen. I ett samhälle med knappa resurser är det viktigt att miljöpolitiken Av avgörande betydelse för en långsiktigt framgångsrik miljöpolitik och hållbar utveckling är att en ekonomisk tillväxt kan frikopplas från en ökande miljöbelastning. för hållbara konsumtions- och produktionsmönster är att de marknads- mässiga villkoren skapar incitament till långsiktig miljöhänsyn. viktigt att då beakta andra politikområden än miljöpolitiken och att dessa inte motverkar arbetet med en långsiktigt positiv utveckling inom det Expertgruppen skall bevaka forskning och utveckling inom området, förmedla information genom t.ex. kunskapsöversikter, utföra mindre undersökningar i egen regi och ge impulser till forsknings- och utvecklingsinsatser rörande skilda miljöekonomiska problem. Expertgruppen skall genom sitt arbete bidra till att bredda och fördjupa det praktiska underlaget för framtida miljöpolitiska och samhälls- ekonomiska beslut inom miljöområdet. Regeringens bedömning: Regeringen avser att verka för att öka och effektivisera det internationella arbetet och erfarenhetsutbytet, och då även det nordiska samarbetet, kring företags sociala och miljömässiga ansvar. Regeringen kommer i ökad utsträckning att uppdra åt berörda myndigheter och statliga verk att se över kopplingarna mellan deras verksamhet och frågan om företags sociala och miljömässiga ansvar. Regeringen strävar efter ökad öppenhet och harmonisering av företags rapportering och avser att se över möjligheten att stödja internationella initiativ kring arbetet. Regeringen avser att ge i uppdrag att, i samverkan med berörda aktörer, utveckla en strategi för informationsflöden för att uppnå målen med en integrerad produktpolitik. Regeringen avser att se över möjligheterna att främja såväl offentlig som privat teknikupphandling på EU-nivå. Det nationella centret för miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport kan här komma att bidra med nationella erfarenheter. Näringslivet spelar en avgörande roll för att skapa tillväxt och välstånd i samhället både nationellt och globalt. Näringslivets verksamhet bygger på nyttjande av resurser som energi, naturresurser, infrastruktur, bebyggelse och mänskliga resurser. Ett hållbart näringsliv skapar således tillväxt genom ett hållbart nyttjande av dessa resurser. Mer konkret handlar det om att näringslivet skall ta sin del av ansvaret för att nå t.ex. de svenska miljömålen och folkhälsomålen. I ett bolagsperspektiv är förtroendefrågan av strategisk betydelse. Det är styrelsens och ledningens ansvar att företagen sköts på ett ansvarsfullt och etiskt sätt inom ramen för såväl nationell lagstiftning som internationella avtal och riktlinjer. Näringspolitiken är inriktad på att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och en ökad sysselsättning genom fler och växande företag. Hållbar till- växt innebär en ekonomisk tillväxt utan att de ekosystem vi är beroende av äventyras som de mänskliga resurserna värnas. Särskilt prioriterade områden inom näringspolitiken är insatser för att tillförsäkra utbudet av kapital särskilt i tidiga utvecklingsfaser, åtgärder som gynnar entreprenörskap, tydligare och mer lättillgänglig information och rådgivning, enklare regler för företagare, enklare administrativa rutiner för företagsstarten, gynnsamma konkurrensvillkor samt ökad kon- kurrenskraft genom design och satsning på miljödriven affärsutveckling. Innovationsprocessen är en annan viktig näringspolitisk fråga. Näringslivets arbetsbetingelser påverkas i hög grad av beslut som fattas utanför näringspolitiken. Det gäller t.ex. skattepolitiken, utbild- ningspolitiken, forskningspolitiken, arbetsmarknadspolitiken och social- politiken. En viktig näringspolitisk uppgift är därför att säkerställa att beslut inom dessa politikområden sker med beaktande av målet om en hållbar ekonomisk tillväxt. Regeringens strävan att främja företags sociala och miljömässiga ansvar utgör en viktig länk mellan en aktiv handelspolitik för ökad öppenhet och friare handel och en utrikespolitik som kraftfullt betonar vikten av mänskliga rättigheter och hållbar utveckling. inom detta område skall utgå ifrån internationellt framförhandlade kon- Skr. 2003/04:129 ventioner och riktlinjer avseende mänskliga rättigheter, grundläggande arbetsvillkor, bekämpande av korruption och en hållbar miljö. Hållbar ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning genom fler och växande företag förenlig med en hållbar utveckling. Ta tillvara och utveckla idéer med hög tillväxtpotential genom marknadskompletterande finansiering. Bidra till ökad kompetens och skapa goda möjligheter för företagsutveckling och företagande. Säkerställa goda grundläggande förutsättningar för närings- verksamhet och ett enkelt regelverk för företagande. Verka för en effektiv konkurrens till nytta för konsumenterna. Öka den kunskap och kompetens som i första hand behövs inom näringslivet för att stimulera innovationer, tillväxt och förnyelse. Främja tillämpning av en miljöorienterad produktpolitik i de små och medelstora företagen i syfte att stärka deras konkurrenskraft. Bidra till en rättvis och hållbar global utveckling i enlighet med propositionen för global utveckling och skrivelsen om toppmötet i genom främjande av socialt och miljömässigt ansvarstagande av företagen. Öka och effektivisera det internationella arbetet och erfarenhets- utbytet kring frågan om företagens sociala och miljömässiga ansvar och genom internationell samverkan stärka relevanta regelverk, uppföljningsmekanismer och incitamentsstrukturer. Främja sociala och miljömässiga hänsyn hos företagen på såväl nationell som global nivå genom att staten agerar som ett före- döme. Öka kunskapen om mänskliga rättigheter, grundläggande arbets- villkor, bekämpandet av korruption samt hållbar utveckling i för- hållande till frågan om företags sociala och miljömässiga ansvar. Information, rådgivning, kompetensutveckling och finansiering För att främja entreprenörskap och företagande har regeringen vidtagit åtgärder som syftar till att förenkla för småföretagen. Prioriterade områden är skatte-, arbetsrätts- och miljölagstiftning. Ett annat arbete inom området är att underlätta och effektivisera registreringen av företag. gör inom ramen för ett nationellt program för entreprenörskap för ungdomar insatser för att öka deras kunskap om företagande och bidra till positiva attityder till entreprenörskap för att öka nyföretagande och ekonomisk tillväxt. Främjande av kvinnors företagande är ett annat viktigt fokusområde. Inom ramen för näringslivsfrämjande insatser lanserade verket programmet Miljödriven näringslivsutveckling som syftar till att hållbar utveckling skall genomsyra företagets hela verksamhet. Fokus har flyttats mot hållbara produkter och verksamhets- utveckling som bedöms vara särskilt viktiga för näringslivets tillväxt och omställning till ett hållbart samhälle. Ett tvåårigt projekt som skall främja utveckling och kommersialisering av nya mer miljöanpassade produkter och tjänster med hjälp av miljöutbildade designers startades . har finansierat fyra nationella kompetenscentra samt genomfört en s.k. Road Map inom området förnybara material (biofibrer, kompositer, biopolymerer etc.). undertecknades ett avtal mellan svenska staten och fordonstillverkarna om ett samverkansprogram för utveckling av mer miljöanpassade fordon som förutsättningar för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk fordonsindustri skulle främjas. För att skapa ett bättre kunskapsunderlag för beslut som syftar till bl.a. ett effektivt utnyttjande av råvaror har en studie av den svenska basindustrins villkor och utveckling över tiden genomförts.