prop · GR03161 · 2004-06-02 00:00:00 — Regeringens proposition 2003/04:161 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnar regeringen förslag till vissa ändringar i alkohol- lagen (1994:1738). Enligt förslagen skall förbudet mot att vid marknadsföring av alkohol- drycker till konsumenter rikta sig särskilt till eller skildra barn och ung- domar förtydligas så att det uttryckligen anges att förbudet avser barn och ungdomar som inte har fyllt . Vidare skall det i lagtext i större utsträckning än klargöras vad som skall anses särskilt måttfullt vid marknadsföring av alkoholdrycker som innehåller högst 15 volymprocent alkohol till konsumenter genom kommersiella annonser i periodiska skrifter. Framställningar i bild får omfatta endast en återgivning av varan eller råvaror som ingår i varan, enstaka förpackningar eller varumärke eller därmed jämförligt känne- tecken. Annonsens storlek får inte vara större än , dvs. I annonsen skall dryckens alkoholhalt tydligt anges men en hög alkoholhalt får inte framställas som en positiv egenskap. An- nonser skall inte heller i övrigt få strida mot god sed, använda sig av metoder som är opassande med tanke på konsumenten eller innehålla osanna eller vilseledande uppgifter om alkohol, alkoholkonsumtion, alkoholens verkningar eller andra egenskaper. Det skall också införas ett begränsat förbud mot användning av vissa kännetecken i kommersiella annonser vid marknadsföring till konsum- enter för alkoholhaltiga drycker för att därigenom minska möjligheterna att göra indirekt reklam för drycker med högre alkoholhalt. Vidare skall det införas krav på texter som informerar om alkoholens skadeverkningar vid marknadsföring till konsumenter genom kommersi- ella annonser i periodiska eller därmed jämförbara skrifter. föreslås få bemyndigande att meddela föreskrifter om sådana informa- tionstexter. Systembolaget AB:s skyldighet att på begäran anskaffa spritdrycker, vin eller starköl som inte hålls i lager tydliggörs också. Slutligen föreslås att begreppet alkoholpolitiska olägenheter mönstras ut ur alkohollagen och ersätts med det tydligare uttrycket olägenheter i fråga om ordning och nykterhet eller särskild risk för människors hälsa. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I propositionen redovisar också regeringen vidtagna, pågående och planerade åtgärder inom områdena alkohol och trafik, illegal alkohol- hantering, förebyggande insatser, information och opinionsbildning samt fördjupat internationellt samarbete inom det alkoholskadeförebyggande området. Slutligen redovisar regeringen att alkoholskatten som ett alkoholpolitiskt redskap kommer att analyseras i budgetpropositionen . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i alkohollagen (1994:1738).................... Ärendet och dess beredning............................................................. Alkoholdrycker som hälsoproblem................................... 5.3Nuvarande regler om marknadsföring av Sanktioner och tillsyn ..................................... Närmare om olika begrepp ............................. Begränsning av marknadsföring av alkoholdrycker ......... Varje reklamenhet bör bedömas för sig.......... Annons i periodisk skrift ................................ Krav på texter om alkoholens Särskilda överväganden med anledning av Behov av utredning om behörig tillsynsmyndighet och rättslig instans............. Effekter av förändrad alkoholskatt i .................... Alkohol och trafik............................................................................ Utredning om rattfylleri och sjöfylleri.............................. 9.2Ökade möjligheter att förverka fordon vid Tillfälligt omhändertagande av egendom ......................... En utvidgad användning av alkolås .................................. Unga förare i trafiken........................................................ 10 Illegal alkoholhantering................................................................... 10.1Utredning om utvecklingen när det gäller införsel och försäljning av alkohol ....................................................... 10.2Översyn av straffbestämmelserna rörande illegal Polisens insatser mot alkoholrelaterade brott ................... 10.4Auktorisation av företag som tillhandahåller ordningsvakter eller entrévärdar ....................................... Insatser mot alkohol i det brottsförebyggande arbetet...... 11 Förebyggande insatser, information och opinionsbildning ............. 11.1En ny nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador skall tas fram ............................................. insatser kommer att intensifieras ..... Insatser inom utbildningsområdet..................................... Insatser inom företagshälsovården och primärvården ...... Insatser inom idrottsrörelsen............................................. Insatser inom arbetslivet ................................................. Fördjupat internationellt arbete ..................................................... 13 Ekonomiska och andra konsekvenser............................................ Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Alkoholbranschens idrottssponsring och alkohol vid ungdomsevenemang m.m. (SOU 2003:65) ........................................................................ Bilaga 2 Sammanfattning av betänkandet Alkoholreklam i tryckta skrifter i ett folkhälsoperspektiv (SOU 2003:69) .................... Bilaga 3 Betänkandets Alkoholreklam i tryckta skrifter i ett folkhälsoperspektiv (SOU 2003:69) lagförslag....................... Bilaga 4 Sammanfattning av rapporten alkoholservering m.m. (FHI:s rapport nr 2003:36) ................. Bilaga 5 Lagrådsremissens lagförslag ................................................... Bilaga 6 Lagrådets yttrande................................................................... Utdrag ut protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i alkohollagen (1994:1738). 4 kap.8 §1Vid marknadsföring av alkoholdrycker till konsumenter skall särskild måttfullhet iakttas. Reklam- eller annan marknadsföringsåtgärd som är påträngande eller uppsökande eller som uppmanar till bruk av alkohol får inte företas.Marknadsföring får inte rikta sig Marknadsföring får inte rikta sig särskilt till eller skildra barn och särskilt till eller skildra barn eller ungdomar. ungdomar som inte har fyllt 25 år.11 a §Vid marknadsföring av alkohol- drycker som innehåller högst 15 volymprocent alkohol till konsum- enter genom kommersiella annon- ser i periodiska skrifter eller andra skrifter på vilka tryckfri- hetsförordningen är tillämplig och som med avseende på ordningen för utgivningen är jämförbara med periodiska skrifter, får framställ- ning i bild omfatta endast en åter- givning av1. varan eller råvaror som ingår i varan,2. enstaka förpackningar, eller3. varumärke eller därmed jäm- förligt kännetecken.Annons som avses i första stycket får inte vara större än . Annonsen skall på ett tydligt sätt ange dryck- ens alkoholhalt men får inte fram- ställa en hög alkoholhalt som en positiv egenskap.En sådan annons som avses i första och andra styckena får inte strida mot god sed genom det1 Senaste lydelse 1999:1001.Föreslagen lydelseNuvarande lydelseHärigenom föreskrivs ifråga om alkohollagen (1994:1738)dels att 4 kap. 8 och 12 §§, 5 kap. 5 §, 6 kap. 4 § och 7 kap. 9 § skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 4 kap. 11 a11 c §§, av följande lydelse.Förslag till lag om ändring i alkohollagen (1994:1738)2 sammanhang där den förekommer, använda sig av metoder som är opassande med tanke på konsum- enten eller innehålla osanna eller vilseledande uppgifter om alkohol, alkoholkonsumtion, alkoholens verk- ningar ellerandraegenskaper. Marknadsföring i kommersiell annons av alkoholhaltiga lätt- drycker till konsumenter skall ut- formas på ett sådant sätt att den inte kan förväxlas med marknads- föring av alkoholdryck. Marknads- föring i kommersiell annons av alkoholdrycker som innehåller högst 15 volymprocent alkohol till konsumenter skall utformas på sådant sätt att den inte kan för- växlas med marknadsföring av alkoholdryck som innehåller mer än 15 volymprocent alkohol. Vid marknadsföring av alkohol- haltiga lättdrycker till konsum- enter får i kommersiell annons inte sådant varukännetecken användas som i sin helhet eller till någon del är i bruk för en alkoholdryck eller är inarbetat eller registrerat för en sådan dryck i enlighet med vad som är föreskrivet för varumärken. Detsamma gäller vid marknads- föring av alkoholdrycker som innehåller högst 15 volymprocent alkohol till konsumenter för varu- kännetecken som i sin helhet eller till någon del är i bruk, inarbetat eller registrerat för en alkohol- dryck som innehåller mer än 15 volymprocent alkohol. I de fall då marknadsföring av alkoholdrycker som innehåller högst 15 volymprocent alkohol är tillåten får dock sådan marknads- föring som avses i första stycket och sådant varukännetecken som avses i andra stycket användas även vid marknadsföring av alkoholhaltiga lättdrycker. föring av alkoholhaltigalättdrycker i första och andra styckena tillämpas inte i de fall detta är oskäligt. Vid marknadsföring av alkohol- drycker till konsumenter genom kommersiella annonser i period- iska skrifter eller andra skrifter på vilka tryckfrihetsförordningen är tillämplig och som med avseende på ordningen för utgivningen är jämförbara med periodiska skrif- ter, skall annonserna på ett tydligt sätt återge en text som informerar om alkoholens skadeverkningar (infor- mationstext). Om det finns flera informationstexter skall minst en av dem återges. Vid upprepad an- nonsering skall de olika informa- tionstexterna användas omväxlande och om möjligt i lika stor omfatt- ning. Regeringen får meddela före- skrifter om vilka texter som skall återges och hur dessa skall utfor- mas. En handling som strider mot 811 §§ skall vid tillämpningen av 4, 14 och 19 §§ marknadsföringslagen (1995:450) anses vara otillbörlig mot konsumenter och, i fall som avses i 9 §, även mot närings- idkare. En handling som strider mot 10 § kan medföra marknads- störningsavgift enligt bestämm- elserna i 2228 §§ marknads- föringslagen. En handling som strider mot 811 b §§ eller 11 c § första stycket skall vid tillämpningen av 4, 14 och 19 §§ marknadsföringslagen (1995:450) anses vara otillbörlig mot konsum- enter och, i fall som avses i 9 §, även mot näringsidkare. En hand- ling som strider mot 10 § kan medföra marknadsstörningsavgift enligt bestämmelserna i 2228 §§ marknadsföringslagen. Spritdrycker, vin eller starköl Spritdrycker, vin eller starköl som inte hålls i lager skall på be- som inte hålls i lager skall på be- gäran anskaffas, om inte detalj- handelsbolaget finner att det finns hinder mot det. 2 Senaste lydelse 1999:1001. beslutar annat får servering av beslutar annat får servering av spritdrycker, vin och starköl på- spritdrycker, vin och starköl på- prövningen skall sådana olägen- heter och risker som avses i 7 kap. 9 § särskilt beaktas. Serveringsställe skall vara utrymt senast efter serverings- tidens utgång. Bestämmelserna i första stycket gäller inte hotellrum med minibar. Om serveringen kan befaras medföra olägenheter från alkohol- politisk synpunkt, får serverings- tillstånd vägras även om kraven i 7 och 8 §§ är uppfyllda. Om serveringen kan befaras medföra olägenheter i fråga om ordning och nykterhet eller sär- skild risk för människors hälsa, får serveringstillstånd vägras även om kraven i 7 och 8 §§ är uppfyllda. Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2001:414. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare (dir. 2001:44) med uppdrag att se över möjligheterna att begränsa alkoholindustrins sponsring inom idrotten. närmare överväga vilka åtgärder som kan vidtas för att minska före- komsten av alkohol i samband med olika idrotts- och andra evenemang där ett stort antal barn och ungdomar deltar. Utredningen (S 2001:03) kallas i fortsättningen sponsringsutredningen. skulle också närmare överväga vilka åtgärder som bör vidtas för att följa förslag till rådsrekom- mendation om barns och ungdomars alkoholkonsumtion som antogs av Utredningen skulle också lämna förslag på en rättslig reglering som ger kommunerna en möjlighet att med rättsligt bin- dande verkan ange det antal serveringsställen som maximalt skall tillåtas ha serveringstid efter i kommunen. branschens idrottssponsring och alkohol vid ungdomsevenemang m.m. (SOU 2003:65) till regeringen. En sammanfattning av betänkandet finns i Vidare beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare (dir. 2003:33) med uppdrag att föreslå begränsningar av mark- nadsföringen till konsumenter i tryckta skrifter av alkoholdrycker. utformandet av sina förslag skulle utredaren utgå ifrån en hög hälso- Utredningen (S 2003:02) kallas i fortsättningen alkohol- Alkoholreklam i tryckta skrifter i ett folkhälsoperspektiv (SOU 2003:69) En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 2. lagförslag som lades fram i betänkandet finns i bilaga 3. Härutöver har överlämnat sin rapport alkoholservering m.m. till regeringen. förfärdigats med anledning av ett regeringsuppdrag till Statens folkhälso- institut att utarbeta ett åtgärdsprogram när det gäller serveringsställen. sammanfattning av rapporten finns i bilaga 4. Betänkandena och rapporten har remissbehandlats och en remissam- (dnr S2003/5887/FH). Förslaget i propositionen beträffande förtydligande av vilka kriterier som enligt 6 kap. 4 § och 7 kap. 9 § alkohollagen (1994:1738) särskilt skall beaktas vid bl.a. prövning av vilken serveringstid som skall medges har utarbetats inom . Förslaget har sitt upphov i remissyttrande över betänkandet Bestämmelser om alkoholdrycker (SOU 2000:59). Yttrandet finns tillgängligt i Social- departementet (dnr S2000/4224/FH). Förslaget har beretts bl.a. med Kammarrätten i , Länsrätterna i och , samt Hotell- och Restaurangföretagare. Beträffande förslaget avseende Systembolaget AB:s skyldighet att på begäran anskaffa spritdrycker, vin eller starköl har ett förslag utarbetats inom och beretts med . De inom upprättade lagförslagen överensstämde Prop. 2003/04:161 med lagrådsremissens lagförslag. Denna proposition bygger på en överenskommelse mellan den social- demokratiska regeringen och . Beträffande lagförslagen bygger propositionen därutöver på en överenskommelse också med . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 5. Lagrådet har i allt väsentligt god- tagit förslagen, men har också föreslagit vissa ändringar. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag. Därutöver har vissa språkliga ändringar jämfört med lagrådsremissen gjorts. Sett ur ett längre tidsperspektiv har den svenska alkoholkonsumtionen varierat ganska kraftigt. Figur A visar utvecklingen av den registrerade konsumtionen (Systembolagets försäljning, restaurangförsäljningen och försäljningen av folköl omräknat till alkohol per invånare, ) totalt och uppdelat på olika alkoholdrycker . Efter var den registrerade konsumtionen mycket låg (ca ren alkohol). , efter motbokens avskaffande, ökade konsumtionen kraftigt. Denna ökning ägde för övrigt rum i de flesta västeuropeiska länder och kan bl.a. förklaras av ett kraftigt ökat välstånd. då konsum- tionen i nådde sin topp med , sjönk konsumtionen fram . Efter en längre tids stabilisering på låg nivå började den registrerade konsumtionen att åter öka 2003 uppgå till . Detta är den högsta försäljningen . Registrerad alkoholförsäljning i 1950-2002 omräknad till 100 procent alkohol per invånare, (Systembolagets försäljning, restaurangförsäljning och försäljning av folköl). uppmärksammades problemet med att få tillförlitlig kunskap om den totala alkoholkonsumtionen allt mer, dvs. få kunskap om både den registrerade (försäljningen av alkoholdrycker på Systembolaget och restauranger samt av folköl) och den oregistrerade konsumtionen (såväl legal som illegal införsel av alkoholdrycker från utlandet samt hemtillverkning av alkoholdrycker). därför det s.k. (KALK) som förutom tillgänglig försäljningsstatistik också bestod av telefonintervjuer med sammanlagt 10 000 personer fördelat på årets . Projektet var det dittills mest ambitiösa försöket att mäta den totala alkoholkonsumtionen i . vetenskaplig alkohol- och drogforskning (SoRAD) som komplement till den registrerade försäljningsstatistiken månatliga intervjuundersökningar av 1 500 personer i landet. Detta för att få så goda data om den faktiska konsumtionen att resultaten från den registrerade försäljningen kan kalibreras, dvs. korrigeras med uppgifter om den oregistrerade konsum- Det innebär att sammanlagt 18 000 personer numera intervjuas om sin införsel, köp och konsumtion av alkoholhaltiga drycker. Skattningarna av totalkonsumtionen i utgår således från den registrerade konsumtionen kompletterad med skattningar av den oregi- strerade konsumtionen som adderas på den registrerade. Tabell 1 redovisar den beräknade totala alkoholkonsumtionen i år 20012003 fördelat på olika sorters drycker. konsumtionen av spritdrycker till ca ren alkohol, vilket motsvarar av totalkonsumtionen. Vinkonsumtionen (vin plus starkvin) uppgick till alkohol vilket motsvarar 39 procent av den totala alkoholkonsumtionen. beräknades till (av totalkonsumtionen) och folköl till 0,80 (). Den totala alkoholkonsumtionen omräknat till alkohol uppgick till ca per invånare Prop. 2003/04:161 och äldre. Total alkoholkonsumtion per person = 15 år Den svenska totalkonsumtionen av alkohol (registrerad plus oregistrerad) har ökat med . Den största ökningen, , har ägt rum då konsumtionen beräknades till 8,4 mot nuvarande 10,3. Detta är den största ökningen av alkohol- konsumtionen i och nuvarande total- konsumtion på ca ren () alkohol per invånare är troligen den högsta alkoholkonsumtionen i . I tabell 2 kan vi se hur alkoholkonsumtionen har utvecklats för olika sorters drycker . Svensken dricker alltmer vin och starköl och mindre folköl. Konsumtionen av spritdrycker sjönk under många årtionden men har ökat med . Tabell 2 Alkoholkonsumtionen i under olika år: totalt och per slag av dryck (liter alkohol per invånare ; registrerad plus skattningar av oregistrerad alkoholkonsumtion). Källor: , m.fl., 2000; , 2001; Leifman & Trolldal, 2002; Leifman, 2003; , 1997; Leifman & , 2003. I tabell 3 kan vi se utvecklingen av den totala alkoholkonsumtionen i sju regioner i uppdelad 20012003. Högst alkoholkonsumtion har och län. I är dock resandeinförsel och smuggling sammantaget nästan dubbelt så stor som inköp på Systembolaget. Inköp på Systembolaget är nästan dubbelt så vanligt i jämfört med län. Tabell 3 Skattning av den totala alkoholkonsumtionen i sju regioner upp- Prop. 2003/04:161 delat på anskaffningssätt , 2002 och . Konsumtionsutvecklingen års första månader Uppgifter om alkoholkonsumtionen redovisas oftast per kalenderår, exempelvis som konsumtion . De data som SoRAD samlar in gör det emellertid möjligt att redovisa utvecklingen månad för månad och därmed också under rullande 12-månadersperioder. Med de data som SoRAD har att tillgå kan konsumtionen under 36 sådana 12- månadersperioder redovisas. Den första av dessa perioder redovisar och den senaste redovisar . Utvecklingen under dessa 12-månadersperioder redovisas i tabell 4 Av denna framgår tydligt att konsumtionen ökat stadigt . uppskattades totalkonsumtionen till ca ren alkohol och till . Av tabellen framgår också att av den totala ökningen från den första till den senaste 12-månadersperioden svarar den registrerade försälj- ningen i för (0,ren alkohol), resande- införseln för (0,) samt smugglingen för (0,ren alkohol). Hemtillverkning uppvisar små förändringar och ligger t.o.m. något lägre (- ) jämfört med den första . Noterbart är att ökar inte längre den registrerade alkoholkonsumtionen i utan all ökning av totalkonsumtionen är resultatet av ökad alkoholinförsel. Vad som inte framgår av tabellen är att Systembolagets försäljning av spritdrycker uppvisar stora minsk- ningar, en nedgång som började då införselkvoterna för sprit ökade från 2 till . Även vin- och starkölsförsäljningen har på- verkats av den ökade alkoholinförseln. Försäljningssiffrorna för visade på tydliga minskningar av även vin- och starkölsförsälj- ningen. Detta kan vara ett trendbrott. har försäljningen av dessa drycker ökat kraftigt, för att ligga på ungefär samma nivå som men som alltså nu minskar i försäljning. Detta som införseln av även dessa drycker ökar. Effekten av kombinationen fri införsel och avsevärt lägre priser i våra grannländer är som allra tydligast för spritdrycker. Den ökade införseln av spritdrycker är i volym mätt mer än dubbelt så stor som Systembolagets minskning av spritförsäljningen. Man passar helt enkelt på att köpa mer av billiga spritdrycker när man ändå är utomlands och handlar. har gått från att ha varit ett utpräglat spritland under många decennier för att dricka allt mer vin och starköl och allt mindre sprit. svarar endast konsumtionen av sprit- drycker för av den totala alkoholkonsumtionen. har emellertid spritkonsumtionen ökat med . Risken är nu överhängande att denna ökning accelererar. Fortsätter den trend som vi sett så kommer konsumtionen av spritdrycker i enbart att öka med ytterligare . Systembolagets andel av den totala konsumtionen av sprit- drycker fortsätter dock att sjunka 2004 enligt uppskattningar uppgå till . Skattning av den totala alkoholkonsumtionen i uppdelad i fyra kategorier, rullande 12-månadersperioder (liter alkohol per I liter ren alkohol I liter ren alkohol I liter ren alkohol Källor: , SoRAD Männen dricker mer än dubbelt så mycket alkohol som kvinnorna. För männen innebar det i runda tal ren alkohol (per man invånare ) och för kvinnorna ca . Omräknat till spritdrycker (40 volymprocent) motsvarar detta ca för männen och för kvinnorna och i vin (12 volymprocent) tre flaskor för männen och 1,3 för kvinnorna. Det bör dock nämnas att alkoholkonsumtionens fördelning är mycket skev. Den tiondel av konsumenterna som dricker mest svarar för ca hälften av den totala alkoholkonsumtionen och dricker mer än medelvärdet. Medianvärdet är drygt hälften av medelvärdet. I en studie av riksrepresentativa frågeundersökningar genomförda visade det sig att den relativa konsumtionsökningen varit ungefär densamma för båda könen (i åldrarna ), nämligen en ökning på (Leifman, 2003). För kvinnorna var denna ökning främst resultatet av en ökad vinkonsumtion, bland männen svarade starkölet för den största delen av konsumtionsökningen. Det stora antalet intervjuade personer inom ramen för SoRAD:s Monitorprojekt (ca 18 000 ) gör det möjligt att redovisa en detaljerad fördelning av alkoholkonsumtionen i ett större antal ålders- klasser (två-årsklasser). Detta redovisas i figur B. För båda könen fram- kommer att konsumtionen är som högst i början av 20-årsåldern för männen i åldersgruppen och bland kvinnorna i åldern . Därefter sjunker konsumtionen med ökad ålder fram till början (männen) eller mitten (kvinnorna) av 30-årsåldern. För männen ligger konsum- tionen sedan kvar på ungefär samma nivå för att därefter med början uppvisa en gradvis minskad konsumtion med stigande ålder fram till mitten av 50-årsåldern. Bland kvinnorna däremot är det snarare frågan om en viss konsumtionsökning efter den relativt sett låga konsumtionen , en ökning som når sin kulmen i början av 40-årsåldern (4243-åringar) och som sedan ligger kvar på ungefär samma nivå fram till mitten av 50-årsåldern. konsumtion gradvis med ökad ålder fram till slutet av 60-årsåldern. 2003/04:161 därpå följande åldersgrupperna uppvisar små konsumtionsskillnader. Konsumtionen bland unga män och kvinnor är högre än genomsnittet för alla män respektive kvinnor i åldrarna .