prop · GR031d27 · 2004-01-01 00:00:00 — Målet för verksamhetsområdet och ändamålsenliga regler samt tillstånd och tillsyn är: Sä- kerställa goda grundläggande förutsättningar inom i första hand näringslivet och ett enkelt regelverk för företagande. Regeringen redovisar det pågående regelförenklingsarbetet i en särskild skrivelse till . I skrivelsen verksamhet (2003/04:8 Regeringens redogörelse för regelförenklingsarbetet med särskild inriktning på små företag) finns en utförligare redovisning av förenklingsarbetet i , övriga myndigheter samt i kommittéväsendet. fattade ministerrådet (konkurrenskraft) en överenskommelse om gemenskapspatentet. Gemenskapspatenträtten skall inrättas . Gemenskapspatentet innebär sannolikt en smidigare process för företagare och uppfinnare att säkra patent i EU. samt europeiskt patent är viktigt för de svenska och de europeiska företagens konkurrenskraft. Måluppfyllelsen för patent- och bolagsavdelningarna är tillfredsställande. Det kvarstår dock vissa problem när det gäller handläggningstiden för registrering av varumärken och i viss mån mönster vid varumärkesavdelningen i . En viss konjunkturberoende avmattning har kunnat märkas när det gäller flera av . har antalet nyregistrerade bolag minskat och färre patentre- spektive varumärkesansökningar har inkommit. Detta har medfört en möjlighet att förkorta handläggningstiderna inom flera viktiga områden. Omfattande satsningar har gjorts när det gäller ett fortsätt utnyttjande av Internet för informationsspridning. Det gäller både grundläggande information om PRV:s olika verksamheter och tillgång till blanketter och innehållet i olika register som PRV har ansvar för samt den Internetbaserade tjänsten Företagsregistrering. PRV är en avgiftsfinansierad myndighet. uppvisade myndigheten ett positivt resultat men totalt sett har PRV ett betydande underskott om . Myndigheten har vidtagit olika åtgärder bl.a. rationaliseringar för att minska underskottet. När det gäller Patentbesvärsrätten har handläggningstiderna legat något över den nivå som utgör målsättningen för patentmålens del. Patentbesvärsrätten gör dock bedömningen att handläggningstiderna kommer att kunna kortas vid slutet av året. För övriga mål, d.v.s. målen om varumärken, mönster, släktnamn och utgivningsbevis, ligger den faktiska handläggningstiden under det uppställda målet . Inom elsäkerhetsområdet har föreskrifter rörande implementering av beslutats. Vidare har revideringsarbete av bl.a. starkströmsföreskrifterna och behörighetsföreskrifterna pågått . Då produkter tillverkats i enlighet med standarder förutsätts de uppfylla de allmänna säkerhetskraven. Detta skapar goda förutsättningar för en fri marknad för elmateriel i . Vad beträffar standardiseringsverksamheten har insatserna resursmässigt koncentrerats till sådana tekniska kommittéer som utarbetar standarder av stor betydelse för elinstallationer. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ansvar för elanläggningstillsynen omfattar ca 5,2 miljoner elanläggningar, varav ca 900 000 arbetsställen och ca 4,3 miljoner bostäder. Det är till de områden där risken för olyckor och elbränder bedöms som högst och där tillsynen kan förväntas ge störst effekt som verkets insatser har prioriteras. har verkets tillsynsroll blivit tydligare och insatser effektiviserats vilket resulterat i att fler anläggningar kunnat förbättrats från elsäkerhetssynpunkt. Tillsynen på elmaterielområdet genom marknadskontroll har resulterat i att ca 134 produkter med allvarliga elsäkerhets- eller EMC-brister har fått försäljningsförbud. Antalet produkter av respektive typ, som genom försäljningsförbuden förhindras att komma till användning varierar från något tiotal till åtskilliga tusental. Därmed har ca 250 000 farliga produkter hindrats från att komma ut på marknaden. Resultatet från verkets marknadskontroll visar att det finns ett betydande antal produkter med elsäkerhets- eller EMC-brister på marknaden. Ett flerårigt informationsprojekt har pågått i syfte att öka kunskapen om elsäkerhet hos allmänheten. har vidare särskilda informationsprojekt riktats till elyrkesmän och innehavare av anläggningar. Minerallagen, miljömålsarbete och miljösäkring Bergsstatens verksamhet har kostat ca . Avgifter motsvarande har levererats till inkomsttitel. De korta handläggningstiderna har kunnat behållas Antalet ansökningar om undersökningstillstånd har ökat från 135 till 195 och totalt har 159 undersökningstillstånd beslutats. Tre nya eller utvidgade bearbetningskoncessioner har beslutats. Regeringens bedömning är att verksamhetsmålen för Bergsstaten har uppnåtts. Beträffande arbetet med miljökvalitetsmål har SGU lämnat underlag till årliga uppföljning av de femton miljökvalitetsmålen. Regeringens bedömning är att årets planerade åtgärder i huvudsak har utförts. Un- dantaget är arbetet med bergmaterialinventeringar som, efter årets insatser i form av metodstudier och behovsanalyser, har påbörjats först . överlämnade SGU till den första fördjupade utvärderingen av miljömålsarbetet. Vid utgången av 2002 kan 16 av totalt 42 oljelagringsanläggningar betraktas som helt avveck- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Utförd egenkontroll av miljösäkrade anläggningar visar att SGU uppfyllt ställda krav. Efterbehandlingen av sandmagasinet vid det statliga gruvfältet i har avslutats och den fortsatta miljökontrollen har integrerats i pågående kontrollprogram för oljelagringsanläggningar. anordnade prov både för revisorsexamen och för högre revisorsexamen. Provet för revisorsexamen samlade ett oförutsett stort antal sökande. Enligt övergångsbestämmelserna till revisorslagen (2001:883) kunde godkännande och auktorisation erhållas utan att prov avlades, vilket valdes av det stora flertalet. beräknas intäkterna för verksamheten att öka då det är obligatoriskt att genomgå proven för att erhålla godkännande och auktorisation. Verksamhetsmålet, att beslut om godkännande, auktorisation och registrering skall meddelas från det att en fullständig ansökan inkommit till nämnden, uppnåddes. Målet, att beslut i ärenden gällande ansökan om fortsatt godkännande, auktorisation och registrering normalt skall meddelas senast en månad innan pågående period löper ut, uppnåddes avseende av ansökningarna. Anledningen till att några beslut inte höll sig inom tidsgränsen var sent inkomna ansökningar eller att kompletteringar i flera omgångar erfordrades. Av inkomna ansökningar (655 stycken) avslogs fyra om fortsatt godkännande och en ansökan om fortsatt registrering. Tillsynsverksamheten består av tre olika delar; systematisk och uppsökande tillsyn (SUT), disciplinärenden samt förhandsbesked om förtroenderubbande verksamhet. Den systematiska och uppsökande tillsynen är det viktigaste instrumentet för att planmässigt finna och utesluta revisorer som arbetar grovt felaktigt. Uppdagas i ett SUT-ärende allvarligare brister i en revisors verksamhet överförs ärendet till ett disciplinärende. påbörjades 47 SUT-ärenden. Antalet ärenden som avslutades var 46 varav 14 överfördes till disciplinärende. Minst hälften av alla disciplinärenden som väcks skall vara avgjorda från öppningsdagen. Detta mål uppnåddes. Inget disciplinärende skall ha en handläggningstid som överstiger . I två av ärendena översteg dock handläggningstiden p.g.a. att domstolsprövning avvaktades. Antalet avgjorda disciplinärenden uppgick till 147 stycken vilket är en liten ökning från föregående år (141 stycken). I 49 fall beslutades om disciplinär åtgärd. Den mest frekventa åtgärden är varning som utdelades i av fallen. Förhandsbesked skall avgöras från det datum komplett ansökan inkommit till nämnden. inkom 7 ansökningar om förhandsbesked. inkom 8 ansökningar. Samtliga besked lämnades inom utsatt tid. I det internationella arbetet har frågan om revisorers oberoende fortsatt prioriterats högt. Nämnden har deltagit i . I övrigt visar statistiken att sjukfrånvaron varit relativt hög för nämnden. Detta skall dock ses mot bakgrund av att nämnden är en myndighet med få anställda varför även ett enskilt sjukdomsfall får stort genomslag i statistiken. Det finns inget som tyder på att sjukfrånvaron skulle vara föranledd av ohälsosam psykisk eller fysisk miljö. Vidare har avgivit en redovisning av miljöledningsarbetet. Granskningen av alla förslag på nya lagar och förordningar ur ett småföretagsperspektiv fortsätter att utvecklas. Regeringens bedömning är att gällande krav på konsekvensanalyser av förslagens effekter för små företag samt SimpLex granskande funktion sammantaget har haft en avgörande betydelse för den slutliga utformningen av ett stort antal lagar och förordningar. Granskningen av regelförslag är ett centralt inslag i regeringens regelförenklingsarbete. Det finns dock fortfarande utrymme för ytterligare förbättringar av arbetet med konsekvensanalyser. För att få till stånd regler som är anpassade till små företag krävs god förståelse bland ansvariga tjänstemän för de mindre företagens villkor. Ut- bildningsinsatser riktade mot tjänstemän i , övriga myndigheter och kommittéväsende är därför en annan viktig del i strävan att förenkla regler. Även denna verksamhet kommer att fortsätta. I den handlingsplan som regeringen presenterar i sin skrivelse till (2003/04:8) redovisas ett bredare an- greppssätt för att få till stånd offensiva åtgärder för att minska den administrativa bördan för företag. De uppsatta målen för PRV har i stort sett kunnat uppnås, dock kvarstår problem avseende vissa handläggningstider för registrering av varumärken. Det kan konstateras att förbättringar gjorts inom flera verksamheter och att arbetet med en systematisk och kundorienterad verksamhetsutveckling fortgår. Måluppfyllelsen för patentmålen och de övriga målen, d.v.s. målen om varumärken, mönster, släktnamn och utgivningsbevis, vid Patentbesvärsrätten är tillfredsställande. Utredningen om Patentbesvärsrättens verksamhet lämnade sitt förslag (SOU 2001:33) . Beredning pågår i . Verksamheten under det kommande budgetåret bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller för elsäkerhetsarbetet för innevarande budgetår. Utvecklingen vad gäller elolycksfall och elbränder bör noga följas för att bl.a. möjliggöra analyser av de statliga insatserna och elsäkerhetsnivåns utveckling. I anslutning till insatserna bör följa den internationella utvecklingen samt främja svenskt deltagande i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde. har mot bakgrund av ställningstagande fått regeringens uppdrag att utreda åtgärder och metoder för att reducera strålningsriskerna från kraftledningar. Uppdraget har redovisats. För att få ytterligare underlag avser genomföra studier av boende vid kraftledningar. Minerallagen, miljömålsarbete och miljösäkring Handläggningstiderna hos Bergsstaten är fortfarande föredömligt korta. har tre beslut tagits om nya eller utvidgade bearbetningskoncessioner. Regeringen anser att verksamheten fungerar väl. Miljömålsarbetet är organiserat verksamhetsövergripande, vilket innebär att miljömålsarbetet och den geologiska undersökningsverksamheten kan samverka på ett ekonomiskt effektivt sätt. Medlen för miljömålsverksamheten tilldelades sent . Detta innebar att miljömålsarbetet först är i full verksamhet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Oljelagringsanläggningarnas avveckling gick enligt plan då en allvarlig olycka inträffade vid anläggningen i . Utredning av olycksorsaken pågår. Regeringens bedömning är att olyckan kommer att medföra vissa förseningar i det fortsatta miljösäkringsarbetet. Regeringens bedömning är att nämndens verksamhet, framförallt tillsynsverksamheten och de disciplinära åtgärder som vidtas mot revisorer och revisionsbolag, på ett bra sätt har bidragit till att uppnå det övergripande målet. Regeringen konstaterar att verksamhetsmålen i regleringsbrevet i stort sett har uppnåtts. Statliga insatser inom politikområdet Ett av regeringens viktigaste styrmedel för att verka för en effektiv konkurrens är tillämpning av konkurrenslagen. Konkurrenslagen är baserad på . Den innehåller förbud mot konkurrensbegränsande samarbete och missbruk av dominerande ställning. Lagen innehåller också regler för kontroll av företagskoncentrationer. Förvärv och andra företagskoncentrationer över vissa tröskelvärden skall alltid anmälas till för prövning. har även till uppgift att ge förslag på regeländringar och andra åtgärder för att undanröja hinder mot en effektiv konkurrens. skall ge marknadens aktörer vägledning och spelregler för en effektiv konkurrens samt i övrigt främja ett konkurrensinriktat synsätt. Även länsstyrelserna har till uppgift att främja en effektiv konkurrens och skall bland annat beakta konkurrensaspekterna vid tillståndsprövning och stödgivning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Målet för verksamhetsområdet fungerande marknader är: Verka för effektiv konkurrens till nytta för konsumenterna. Tips och klagomål från företag och privatpersoner utgör en viktig källa till information som används i arbete med att identifiera konkurrensproblem inom olika sektorer. har 750 tips inkommit till verket. En allt större andel konsumenter klagar på prishöjningar eller höga priser i allmänhet. Ofta gäller dessa klagomål tele (främst bredband), energi, transporter och försäkringar. Andra vanligt förekommande tips och klagomål rör offentliga aktörer som bedriver näringsverksamhet i konkurrens med privata företag och agerandet från tidigare monopolföretag på omreglerade marknader. har bland annat gjort en oanmäld undersökning hos återförsäljare av Volvobilar i . Detta efter att verket fick kännedom om att en återförsäljare av Volvobilar skickat ett e-brev till andra återförsäljare med uppgifter som kunde tyda på en överenskommelse om priser. Utredningen pågår fortfarande. Den omfattande asfaltsutredningen mot bland annat NCC, , och har fortsatt . Bakgrunden var att verket fick uppgifter som tydde på att ett stort antal statliga och kommunala upphandlingar av asfaltsentreprenader i varit föremål för kartellsamverkan vid anbudsgivningen. Verket har också fortsatt processen mot de fem bensinbolagen om misstänkt kartellsamarbete genom att till överklaga den dom tingsrätten meddelat. Bland de skäl som angett för överklagande finns att verket anser att den konkurrensskadeavgift som utdömts av är alltför låg för att vara förenlig med tankarna bakom lagen. har verket tagit fram flera rapporter, föreslagit regeländringar samt yttrat sig över förslag i betänkanden och utredningar. I rapporten skapa konkurrens Vad krävs för ökad konsumentnytta? (rapportserie 2002:2) har verket analyserat tillämpningen av konkurrenslösningar i den offentliga sektorn samt möjligheter och svårigheter att öka inslaget av konkurrens. Äldreomsorgen har granskats särskilt. Den höga svenska prisnivån på dagligvaror har uppmärksammats i flera studier. Matkostnaderna utgör en stor utgift för konsumenterna. Regeringen gav därför i uppdrag att kartlägga och analysera strukturella problem inom dagligvaruhandeln samt att ytterligare analysera förekomsten av och orsaker till en hög prisnivå på den svenska marknaden. Uppdraget redovisades (De svenska priserna kan pressas! rapportserie 2002:5 samt Dagligvaruhandeln struktur, ägarform och relation till leverantörer, rapportserie 2002:6). Rapporterna slår fast att konkurrensen måste stärkas för att de svenska priserna ska pressas. har i uppgift att i samarbete med genomföra systematiska studier av vilka konsekvenser de konkurrensutsatta marknaderna har fått för konsumenterna. studerades elmarknaden i syfte att kartlägga vilka konsekvenser konkurrensutsättningen av marknaden har medfört och kommer att medföra för konsumenterna. Studien har redovisats i en rapport till regeringen. En väl fungerande konkurrens tvingar företagen till kostnadseffektivitet vilket ger stora vinster för konsumenterna. har låtit genomföra en undersökning bland några av verkets viktigaste intressenter. Undersökningen visar att förtroendet för alltjämt är mycket stort och att kännedomen om konkurrenslagen är så gott som fullständig. Den positiva attityden till konkurrenslagen har ökat och av de tillfrågade intressenterna anser att aktivt motverkar skadliga konkurrensbegränsningar. Verket har även genomfört en undersökning hos parter och ombud i ärenden hos verket för att bedöma hur ärendehanteringen upplevs. Re- sultatet skall tjäna som ett underlag för arbetet med kvalitetssäkring och kvalitetsförbättring. Resultatet visar på genomgående positiva omdömen och helhetsomdömet bland parter har förbättrats medan det är oförändrat hos ombuden. Genom tillämpning av konkurrenslagen samt genom de förslag som lämnats för att förbättra konkurrensen, bl.a. på marknader som varit samhälleliga monopol eller starkt reglerade, har verket bidragit såväl till en bättre fungerande konkurrens som till en ökad kunskapsuppbyggnad. Av verksamheten har av resurserna för lagtillämpning lagts på egna initiativ och uppföljningar, vilket mer än väl uppfyller regeringens anvisade mål. Detta har synliggjorts genom de utredningar och domstolsprocesser rörande allvarliga brott mot konkurrensreglerna som verket initierat. Detta är enligt regeringens uppfattning en mycket viktig uppgift. har även ett nära samarbete med Europeiska kommissionen i ärenden som kommissionen handlägger. kommer tillämpningen av att förändras såtillvida att fler ärenden kommer att handläggas av nationella konkurrensmyndigheter som då direkt skall tillämpa artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget. ska samarbetet mellan de nationella konkurrensmyndigheterna och kommissionen utvecklas genom ett nytt nätverk. Även EG:s koncentrationsförordning ses över vilket kan komma att leda till anpassningar i konkurrenslagen och andra regelverk. Regeringen bedömer att arbete är effektivt och att verket har uppfyllt de krav som ställts. Arbete med lagtillämpning är viktigt och verket bör även fortsättningsvis lägga stor tyngd på kartellbekämpning. Arbetet med att beivra aktörer som missbrukar sin dominerande ställning är också viktigt och då även tillsynen av hur offentliga aktörer uppträder på marknaden. har i en rapport (2002:24) granskat länsstyrelsernas konkurrensfrämjande arbete. Rapporten visar att det finns en diskrepans mellan statsmakternas mål för den konkurrensbefrämjande verksamheten på regional nivå 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 och den verksamhet som bedrivs av länsstyrelserna. Frågan bereds vidare i . Statliga insatser inom politikområdet Regeringens politik inriktas på att stärka förmågan hos näringsliv, offentlig sektor och forskningsinstitutioner att utveckla och nyttiggöra kvalificerad kunskap till nytta för samhälleliga och industriella behov. Huvuddelen av insatserna redovisas under politikområde Forskningspolitik. Svensk rymdverksamhet inrymmer forskning och utvecklingsprojekt för tillämpningar inom främst navigering, kommunikation och jordobservation, även benämnt fjärranalys. Verksamheten bedrivs till största delen inom ramen för ESA-samarbetet. Huvuddelen av statens resurser för rymdverksamhet går till Rymdstyrelsen som ansvarar för det svenska deltagandet i ESA:s olika program. En mycket stor del av rymdverksamheten är beroende av förmågan att sända upp satelliter i omloppsbana runt jorden. Detta kräver en omfattande infrastruktur i form av uppsändningsbaser och bärraketer. Uppsändningsbaser och bärraketer utvecklas och finansieras också inom ramen för ESA-samarbetet. Medlemskapet i innebär att man är skyldig att delta i vissa obligatoriska program i relation till den s.k. BNI-andelen som för f.n. utgör . Man har också möjlighet att delta i frivilliga program med så stor andel man önskar, dock minst en fjärdedels BNI-andel. Det obligatoriska programmet innehåller ett vetenskapsprogram samt ett program kopplat till bland annat infrastrukturen för att kunna sända upp bärraketer. deltagande i de frivilliga programmen bestäms av den kompetens som finns hos företag och forskare i . De frivilliga programmen består främst av program för utveckling av tillämpningar av olika slag såsom telekommunikation och jordobservation. Nationella program bedrivs främst inom jordobservation och generell teknikutveckling. Dessa program ger förutsättningar för att delta i 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 det internationella rymdsamarbetet genom att nödvändig kompetens byggs upp hos svenska företag och forskare. Bilateralt samarbete genomförs i projekt som ofta fortsätter som ESA-projekt, men också i fristående samarbeten som i fjärranalysprojektet med . SGU har till uppgift att inom det geovetenskapliga området främja och stödja riktad grundforskning, tillämpad forskning och kompetensutveckling. Upprätthållande av nationell metrologi Statens insatser på området består i att säkerställa internationell överensstämmelse för de mätstorheter som används inom landet samt i att bedriva mätteknisk forskning. Riksmätplatser utses i av regeringen och återfinns inom () och (). Inom EU har ett arbete med framtagande av ett inre marknadsdirektiv för ett 20-tal mätinstrument som bl.a. används för att mäta mängder eller flöden som ligger till grund för betalningar och s.k. bevisinstrument gjorts. Direktivet har antagits i rådet och skall nu implementeras i . FoU-insatser bidrar till att upprätthålla och utveckla verksamheten på en hög nivå. På svenskt initiativ pågår ett nordiskt projekt i regi av genom Nordtest. Projektet syftar till att initiera en bättre samordning av den mättekniska forskningen inom , bl.a. med sikte på en effektivare användning av EU:s forskningsmedel. För att stödja kompetensbasen inom experimentell teknik, underlätta forskningssamverkan och kunskapsöverföring till framför allt små och medelstora företag betalar staten ut bidrag till (). Institutet spelar en viktig roll i det svenska innovationssystemet som brobyggare mellan universitet och högskolor och näringsliv. SP identifierar och genomför samfinansierad forskning och verkar som problemlösare och teknikspridare i konkreta forsknings- och utvecklingsuppdrag. Standardiseringen är ett viktigt instrument i EU:s ansträngningar för att höja det europeiska näringslivets konkurrenskraft. I det internationella och europeiska standardiseringsarbetet representeras av de svenska standardiseringsorganen. Målet för statens bidrag till den svenska standardiseringen är att den skall utgöra en kompetent, flexibel och rationell resurs för deltagande i europeiskt och internationellt standardiseringsarbete. Statens bidrag motsvarar av kostnaderna för den svenska standardiseringsorganisationen. Huvuddelen av kostnaderna bärs av de medverkande intressenterna, främst företag men även myndigheter och organisationer. Statens bidrag utgår dels för att tillhandahålla och utveckla en svensk standardiseringsorganisation som är tillgänglig för alla intresserade parter i och som kan driva svenska intressen i det europeiska och internationella standardiseringsarbetet, dels till sådant arbete som berör medborgarnas skydd till liv, hälsa, egendom och miljö och därvid främst med standarder som genom EG-lagstiftningen ges rättslig verkan. Därutöver utgår medel ur bidraget till att stödja grund- och tvärstandardisering av betydelse för hela samhället samt till att stödja medverkan från konsumentorganisationer m.fl. i standardiseringsarbetet. Den svenska standardiseringsorganisationen genomgick en omfattande omorganisation. I den nya organisationen representeras huvudmännen för den svenska standardiseringen, staten och av ett nyinrättat organ, standardiseringsråd (SSR). SSR har vissa övergripande och väl definierade funktioner inom svensk standardisering, bl.a. utser SSR de organ som ska representera i det europeiska och internationella standardiseringsarbetet. Vidare kanaliseras statsbidraget via SSR. SSR har utsett tre organ, SIS, SEK och ITS, att vart och ett bedriva standardiseringsarbete inom sina områden och representera i motsvarande europeiska och internationella organ. De tre av SSR utsedda organen styrs av respektive intressenter. () är en sammanslutning av invalda ledamöter som är verksamma inom teknik, industriell produktion och ekonomi. IVA:s huvuduppgift är att följa,