prop · GR031d8 · 2004-01-01 00:00:00 — Av denna information har bl.a. framgått att de totala kostnaderna för denna verksamhet beräknas öka jämfört med . Mot denna bakgrund förutsätter riksdagsstyrelsen att dels lämnar kompletterande information om beräkningsgrunderna till i denna del inför behandling av budget , dels för detaljerat redovisar hur budgeterade medel för den internationella verksamheten disponerats under . Tabell 3.22 Härledning av anslagsnivå för 2004-2006, för 8:6 : Internationella uppdrag Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 I diagram 4.1 framgår stödet till fördelat på länder , då stödet infördes, . Beslut har fattats för . I diagram 4.2 framgår utvecklingen av beslutade insatser per land . har av insatserna avsett . Vad gäller utvecklingen av beslutade insatser per område (diagram 4.3) så blev miljöområdet störst , följt av det sociala och ekonomiska området, där det sociala området dominerar, och sedan demokratiområdet. Säkerhetsfrämjande insatser har ökat mest i förhållande . Diagram 4.1 Beslutade insatser 1989-2002 fördelat på länder (%) Med Regionalt avses insatser som berör mer än ett land i regionen Insatser inom ramen för det säkerhetsfrämjande samarbetet bereds i en interdepartemental arbetsgrupp, i vilken även representanter för Sida ingår. Arbetsgruppen är ett samordnande organ inför regeringens, alternativt Sidas, beslut. handläggs merparten av ärenden rörande civilt säkerhetsfrämjande av Sida medan ärenden med tydligare säkerhetspolitisk profil, inklusive sådana med militär anknytning, handläggs av . Bland de insatser som beretts och beslutats inom återfinns stöd till säkerhetspolitisk kompetens. Projekt inom ramen för demokratiskt totalförsvar och fredsfrämjande insatser har haft en framträdande roll. En stor del av detta säkerhetsfrämjande stöd har lämnats till utbildning av militär personal i , och . Dessutom har stöd givits till tre multilaterala projekt; den baltiska fredsfrämjande bataljonen BALTBAT, den baltiska sjöstyrkan BALTRON och den baltiska försvarshögskolan BALTDEFCOL. På området för försvarsmiljöinsatser har ett omfattande samarbete fortsatt med , och , men stöd har lämnats även till . Bland de insatser som beretts och beslutats av Sida finns flera projekt på icke-spridnings- området i , insats för oljeskadeskydd i , regional sjöräddning i och räddningssamarbete i , tullsamarbete med samt migrationsstöd till OSS-stater. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Huvuddelen av verksamheten sker genom Sida. har arbetet varit inriktat på att stödja utvecklingen av starka civila samhällen, lokalt och regionalt självstyre, väl fungerande rättssamhällen och oberoende massmedier. Bland insatserna kan nämnas ett projekt för att stärka den lokala demokratin i Archangelsk och utbildning av journalister och politiker i , som har gett positiva resultat, liksom insatser som fokuserat på mannens roll i och . Även har en viktig funktion inom verksamhetsgrenen genom sitt stöd till utbyte och samarbete mellan och samarbetsländerna. Inriktningen har bl.a. legat på erfarenhetsutbyte och utveckling av professionella nätverk mellan experter och beslutsfattare, t.ex. vad gäller jämställdhets- och demokratifrågor. Exempel på insatser är ett seminarium om jämställdhet i vitryska Pinsk, ett antal seminarier inom ramen för projektet i och , liksom olika projekt inriktade på barnkultur och barns rättigheter, bl.a. den mycket efterfrågade barn om män och jämställdhet i . En stor del av utvecklingssamarbetet med faller under målet att stödja en ekonomisk omvandling. Inom det området har insatser gjorts bl.a. inom offentlig förvaltning, näringslivsfrämjande och lantmäteri. I de baltiska länderna har stödet på flera områden redan fasats ut. Fortsatt stöd har givits till att stärka förvaltningen i länderna inom områden som har bäring på EU-integrationen. Det näringslivsfrämjande stödet har varit betydelsefullt, framförallt i , bl.a. genom utbildning för företagsledare. Förvaltningsinsatser har kommit att bli en allt viktigare del i samarbetet med och . Diagram 4.2 Beslutade insatser - utveckling per land 2000- 2002 (tkr) Huvudinriktningen har legat på att medverka till att bygga upp hållbara, effektiva och rättvisa socialtjänstsystem på regional och lokal nivå. Speciell uppmärksamhet har ägnats utsatta barn, bl.a. vad gäller alternativ till institutionsplacering. Även smittsamma sjukdomar, som hiv/aids, tbc och sexuellt överförbara sjukdomar har prioriterats, bl.a. inom ramen för aktionsgruppen mot smittsamma sjukdomar inom Östersjöstaternas råd. Utveckling av primärvårdssystem och hälsoreforminsatser har också fått stöd. Bland mycket annat spelar också insatser genom enskilda organisationer en viktig roll inom området. Ett speciellt område är kampen mot människohandel, som har haft hög prioritet . Insatser har fått stöd i de baltiska länderna och . Bl.a. öppnades ett rehabiliteringshem för offer för människohandel i med svenskt stöd. hade drygt 200 kvinnor och flickor kunnat få vård och stöd på hemmet. Dessutom har en insats inletts i . Den senare insatsen fick stöd inom ramen för de medel som regeringen avsatte speciellt för att stärka insatserna mot människohandel i ett antal länder i . Det bilaterala biståndet på miljöområdet kanaliseras huvudsakligen genom Sida, i samarbete med bl.a. , och har i huvudsak avsett vatten- och avloppsrening samt energieffektivisering, gränsöverskridande samarbete kring vattenadministration, utbildning och stöd till administrativ uppbyggnad samt bidrag till anslutningsländerna att klara . Vidare bidrar i det nordvästra närområdet till multilaterala insatser genom det nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) samt NDEP-fonden (Northern Dimension Environmental Partnership) som förvaltas av (den europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling). Kärnsäkerhetssamarbetet med det nordvästra närområdet kanaliseras genom () och (). Dessutom bidrar till olika multilaterala fonder, bl.a. Ignalinafonden, som förvaltas av . Diagram 4.3 Beslutade insatser - utveckling per område 2000-2002 (tkr) Svenska institutets olika stipendie- och utbytesprogram, inte minst inom ramen för Visbyprogrammet, bidrar till att främja utbytet inom utbildning och forskning mellan och samarbetsländerna. Visbyprogrammet finansieras ur anslaget för samarbete med och har haft som mål att stärka samarbetet och förbindelserna mellan länderna i samt att öka förståelsen för varandras kulturer. Både de individuella stipendierna och institutionssamarbetet 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 bidrar till måluppfyllelsen genom att bygga upp kontaktnät mellan svenska utbildningsanstalter och deras motsvarigheter i samarbetsländerna. Totalt handlade det om mer än 250 projekt och nätverk. Drygt 200 svenska stipendiater har bedrivit studier i länderna i regionen, medan närmare 400 personer därifrån fått samma möjlighet i . Visbyprogrammet har också bidragit till att stärka den ofta svaga vuxenutbildningen i samarbetsländerna, bl.a. genom institutionsuppbyggnad och kunskapsöverföring. Stöd har även gått till bl.a. handels- och juristhögskolorna i samt till EuroFaculty, en satsning på högre utbildning inom ramen för Östersjöstaternas råd. Inom ramen för verksamhetsgrenen har också svenskundervisning vid ca 54 högskoleinstitutioner i fått stöd. En sammanställning av alla Sidafinansierade insatser i samarbetsländerna visar att mer än 200 av de totalt ca 725 insatser som fått stöd i och andra haft ökad jämställdhet som del- eller huvudmål. I knappt 40 av dessa insatser har ökad jämställdhet varit huvudmål. Motsvarande siffror för de baltiska länderna och är 120 insatser, av totalt ca 950, varav 16 har haft jämställdhet som huvudmål. De insatser som har haft jämställdhet som huvudmål har till stor del varit inriktade på att bidra till ökad representation av kvinnor i politik och näringsliv. Ett antal projekt har lagt fokus på mansrollen och bl.a. syftat till att stärka mannens roll i familjen. Andra projekt har haft som syfte att öka medvetandet om jämställdhetsfrågor, t.ex. genom kapacitetsutveckling vad gäller könsuppdelad statistik, insatser på arbetsmarknadsområdet, om genusperspektiv i journalistik och genom stöd till jämställdhetsombudsmän. Exempel på insatser är bl.a. projekt inriktade på mannens relation till familj, barn och könsroller, utbildning av kvinnliga politiker liksom bl.a. seminarier och föreläsningar om ägande och jämställdhet inom ramen för ett omfattande lantmäteriprojekt i . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Östersjöstaternas råds 10-årsjubileum liksom Östersjötoppmötet på regeringschefsnivå bekräftade det multilaterala Östersjösamarbetets betydelse för att främja utvecklingen i i form av samarbete inom ett stort antal olika områden. Östersjöstaternas råds styrka ligger i att det inom praktiskt taget alla samhällsområden finns någon eller några viktiga frågor inom vilka politiken kan föras framåt och problem lösas genom samarbete mellan medlemsregeringarna. kan framgångar noteras inom samarbetet för att motverka den organiserade brottsligheten och kontrollera smittsamma sjukdomar. Inom arbetet för att skydda barn i utsatta situationer har barn som kommit ensamma över gränserna utan kända vårdnadshavare särskilt uppmärksammats. En rapport om samarbetet för en hållbar utveckling har visat på framgångar i fråga om en del samhällssektorer men också på behov av ytterligare insatser och förändringar. Verksamheten inom Baltic 21 som pågått utvärderas inför statsministrarnas möte inom Östersjöstaternas råd . Ett miljöministermöte i gav ytterligare underlag för denna process. har innehaft ordförandeskapet i (). Bland de samarbetsområden som särskilt prioriterat under den tiden märks främst energi, miljö, kärnsäkerhet, tull och räddningssamarbete. av regionalt samarbete i mellan de nordiska länderna, och Europeiska kommissionen har resulterat i omfattande mellanfolkliga kontakter och ett mycket brett samarbete mellan myndigheter, institutioner och andra aktörer på nationell, läns- och lokal nivå. Tioårsjubileet markerades med ett statsministermöte under svensk ledning . Handel och näringslivssamarbete har ökat men ligger fortfarande långt under sin potential. Vid utrikesministermötet kommer ordförandeskapet att tas över av . De åtta arktiska länderna (, , , , , , och ) samverkar med sex internationella organisationer för ursprungsfolk inom ramen för . Arbetet har främst varit inriktat på övergripande miljöfrågor och forskning om förändringar i den arktiska miljön. har fokus på miljöområdet förskjutits från föroreningar till klimatförändringar. Tydliga indikationer på långtgående och bestående förändringar i det arktiska klimatet har noterats. Forskarna anser det troligt att de nordliga sjövägarna runt i både östlig och västlig riktning kommer att bli farbara för sjöfart året runt under innevarande sekel. ägnar också alltmer uppmärksamhet åt mänskliga levnadsförhållanden och hållbar utveckling i . planerar Europeiska Unionen att anta den andra handlingsplanen för den Nordliga dimensionen (ND) i unionens externa förbindelser. Handlingsplanen skall gälla 2004-2006. Den nya handlingsplanen baserar sig på riktlinjer, väl motsvarande svenska framförda önskemål, antagna vid ett möte mellan unionens och ND Partnerländernas utrikesministrar . Bl.a. har uttryckt önskemål om att det gemensamma ansvaret för genomförandet klarare skall återspeglas i den nya handlingsplanen än i den förra, vidare att samtliga regionala organisationer i norra skall ges en större och mera framträdande roll därvidlag. De regionala organisationerna, , Östersjöstaternas råd, och har samtliga också substantiellt bidragit till utarbetandet av den nya handlingsplanen. För att främja tillväxt och sysselsättning i genom näringslivsinriktade insatser i har tidigare avsatts i den så kallade Östersjömiljarden. Ytterligare beslutades för . Medlen skall användas för insatser som utifrån ett svenskt intresse stimulerar näringslivsutveckling i och handel med länderna i . Anslaget inriktas på insatser i de baltiska länderna, och nordvästra och har för vissa insatser utvidgats till att även omfatta , och . Insatserna finansieras inom politikområde 39 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande och behandlas under utgiftsområde 24. EU:s förmedlemskapsstöd kanaliseras genom tre olika finansiella instrument; Phare, Ispa och Sapard. Phare är det särskilda programmet för För anslutningsländerna inrättas en övergångsmekanism (Transition Facility) för att möta de fortsatta behov som finns i dessa länder av institutionsuppbyggande insatser och åtföljande infrastrukturinvesteringar samt för att förbereda anslutningsländerna för hanteringen av . kommer stödet till kandidatländerna , och även att öka markant för att möta de mer omfattande behov av institutionella reformer som fortsatt finns i dessa länder. Ispaprogrammet är avsett för strukturinsatser på miljö- och transportområdet medan Sapard inriktas på stöd för landsbygdsutveckling. Tacisprogrammet (Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States) är EU:s främsta instrument för biståndsinsatser i regionen. Programmet omfattar alla länder inom Oberoende staters samvälde (OSS) samt . Det övergripande syftet med programmet är att stödja övergången till en marknadsekonomi med speciell tonvikt på att stödja demokrati och utveckling av ett rättssamhälle. Insatser sker inom ett antal samarbetsområden: institutionell, rättslig och administrativ reform, privata sektorn, sociala frågor, miljö, infrastruktur och landsbygdsutveckling. Tacisprogrammet är också ett viktigt instrument inom ramen för den nordliga dimensionen och för genomförandet av de gemensamma strategierna för och . Vad gäller arbetar Tacis där genom ett speciellt program för att stärka det civila samhället. Vissa projekt inom de regionala programmen omfattar även . Tacisbudgeten uppgick till ca . I samband med EU:s kommande utvidgning har gränsnära samarbete mellan Tacisländerna och det utvidgade EU kommit att få större uppmärksamhet. har svenska myndigheter med finansiellt och metodologiskt stöd från Sida fått uppdrag för insatser i om finansierade genom EU:s olika biståndsinstrument. Denna myndighetsbaserade verksamhet, som till stora delar finansieras genom EU, förväntas fortsätta . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Det övergripande målet för för Central- och Östeuropasamarbetet var att främja en hållbar utveckling, fördjupad integration och partnerskap i och dess omgivningar, utifrån behoven i samarbetsländerna och med utnyttjande av den svenska resursbasen. Målsättningarna för samarbetets huvudområden är -att främja den gemensamma säkerheten i regionen på såväl det militära som det civila området -att bidra till att stärka demokratiska strukturer, främja en demokratisk kultur och ett aktivt medborgerligt deltagande -att stärka den ekonomiska reformprocessen och skapa väl fungerande marknadsekonomier -att skapa social trygghet genom uppbyggnad av hållbara socialtjänst- och socialförsäkringssystem, förbättring av folkhälsan, reformer av hälso- och sjukvårdssystem och den sociala omsorgssektorn -att bevara, skydda och förbättra miljön, särskilt i och omkring samt att stödja en hållbar utveckling -att stärka forsknings- och utbildningskapaciteten i samarbetsländerna samt att skapa fungerande och långsiktiga nätverk mellan främst universitet och högskolor i och i vårt prioriterade närområde. Målet för Visbyprogrammet är att stärka samarbetet och förbindelserna mellan länderna i samt att öka förståelsen för varandras kulturer. Den förestående anslutningen av kandidatländerna till EU innebär att målet för det svenska utvecklingssamarbetet med dessa länder har uppnåtts. Det svenska biståndet har också påtagligt inneburit att dessa länders miljöbelastning på minskar och kommer att fortsätta att minska till följd av EU:s miljödirektiv. En övergång har skett till ett normalt grannlandssamarbete med de baltiska länderna, 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 och övriga länder som förväntas ansluta sig till EU . Vad gäller särskilt men också har pågående reformprocesser skapat en god utväxling på de svenska insatserna, som i stor utsträckning är inriktade på strukturförändringar inom de huvudområden som identifierats för samarbetet. Huvuddelen av utvecklingssamarbetet med kanaliseras genom Sida. Regeringen bedömer att Sidas insatser är av stort värde för samarbetsländerna. Sidas stöd utgör ett viktigt komplement till de olika EU-instrument som främjar Europaintegrationen, vilken är den huvudsakliga inriktningen på utvecklingssamarbetet med de europeiska transitionsländerna. Vad gäller stödet till demokratins fördjupning samt utbildning och forskning genom bedömer regeringen att detta ävenledes varit av värde, särskilt i EU:s kandidatländer. Utbetalningarna för de insatser som beretts och beslutats inom var medan motsvarande belopp var . För insatser som beretts och beslutats av Sida var kostnaderna och . Sammanfattningsvis kan sägas att det säkerhetsfrämjande stödet överlag har fungerat väl. Detta framgår också av redovisning och av annan rapportering från berörda myndigheter och andra genomförare. Sida lät göra en utvärdering av insatserna 1996-2002 på migrations- och asylområdet och har även låtit göra en s.k. systemrevision av verksamheten vid för icke-spridningsinsatser. De genomförda insatserna har bidragit till att främja säkerheten och stabiliteten i hela närområdet. De har också underlättat , och framtida medlemskap i och främjat uppbyggnaden av dessa länders nationella försvarsförmågor. Stödet har vidare bidragit till förhöjd kunskap i på området för beredskap mot olyckor och katastrofer samt motverkat risker för spridning av massförstörelsevapen. Regional samverkan i olika former har främjats. Regeringens bedömning är att Sidas insatser har varit mycket värdefulla. Sidas erfarenhet av projektledning ger en god grund för kvalitet i detta arbete, som också främst får anses vara en myndighetsfunktion. Totalt har ca satsats inom området i samarbetsländerna . Det är en ökning jämfört med året innan. Sammanfattningsvis kan sägas att de insatser inom verksamhetsgrenen demokratins fördjupning som har genomförts överlag har fungerat väl och varit relevanta för det mål som regeringen har ställt upp för verksamheten. Måluppfyllelsen har därigenom generellt sätt varit god. Det svenska bilaterala stödet har bidragit till framsteg inom olika områden, bl.a. vad gäller de baltiska ländernas EU-anpassning, samarbetsländernas jämställdhetssträvanden, stärkt förmåga att bekämpa människohandel och vad gäller utvecklingen av lokalt självstyre. Viktiga kontakter har knutits mellan svenska parter och samarbetsparter i samarbetsländerna. En utvärdering visar att stödet inom kriminalvården i de baltiska länderna har haft god måluppfyllelse och att resurserna har använts effektivt. Samarbetet med de baltiska länderna inom rättsområdet har fortsatt , i syfte att stärka rättsstaterna inför det förestående inträdet i EU. Samarbetet bedöms ha haft stor relevans för ländernas EU- anpassning. Lokalt och regionalt samarbete har varit ett effektivt sätt att förstärka grannlandsrelationerna och att skapa värdefulla kontaktnät . Samarbete med enskilda organisationer och partianknutna organisationer har skapat viktiga kontakter och bidragit till organisationsutvecklingen i samarbetsorganisationerna. Vad gäller Svenska institutets verksamhet främjas demokratins fördjupning i insatserna dels genom den tematiska inriktningen, dels genom erfarenhetsutbytet och själva den demokratiska arbetsprocessen i de gemensamma projekten. Kostnaderna för insatser inom området ekonomisk omvandling uppgick till ca . Regeringen bedömer att de insatser som genomförts har varit relevanta för att uppfylla målet genom att bidra till att utveckla de institutioner som är nödvändiga för en ekonomisk utveckling. Att döma av utvärderingar som gjorts är stödet på det hela taget väl inriktat och genomfört på ett bra sätt. satsades totalt ca på att främja social trygghet i samarbetsländerna, vilket innebär att den minskning som började redan mellan fortsätter. Samarbetet inom området ligger dock fortsatt på en relativt hög nivå. Regeringen bedömer att stödet på det sociala området på det hela taget är väl inriktat och genomfört på ett bra sätt. Insatser på det sociala området har bidragit till att förbättra de sociala förhållandena i samarbetsländerna och till att skapa förutsättningar för en positiv utveckling. Generellt märks insatsernas resultat kanske främst i de förändrade attityder de har bidragit till på det sociala området i samarbetsländerna. Ett exempel är socialtjänstutvecklingen, som lett till förändrade arbetsmetoder på många håll. Insatserna vad gäller kampen mot människohandel har bidragit till att medvetenheten om problemen med människohandel har ökat i samarbetsländerna. Spridningseffekter från lyckade projekt märks också lokalt och regionalt. Insatser på det sociala området har i kandidatländerna en kompletterande roll till det omfattande stödet från EU, vars inriktning på det sociala området har varit begränsad. Grundläggande system och strukturer finns på plats i de tre baltiska länderna och utfasningen har inletts, vilket redan lett till betydande minskningar av insatserna i de berörda länderna. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 uppgick de totala kostnaderna för insatser på miljöområdet till . Inom miljöområdet har Sidas samarbete med utvecklats avsevärt . Flera stora investeringar i vattenrening och energieffektivisering har kommit till stånd med påtaglig miljönytta för . De beslutade och beredda insatserna på miljöområdet i de baltiska länderna med särskild inriktning på vatten- och avloppsrening bidrar också till väsentliga miljöförbättringar både lokalt och regionalt i . Det breda stödet till miljömyndigheterna i och nordöstra har haft en inriktning på gränsöverskridande vattensamarbete, tillnärmning till EU och skydd av miljö. Det bilaterala samarbetsavtalet med på miljöområdet är en viktig grund för fortsatt utveckling av samarbetet. Det samarbete som bedrivs inom NEFCO har i utvärderingar visat sig haft betydande utvecklings- och miljöeffekter i nordvästra och de baltiska länderna. På kärnsäkerhetsområdet har stödet genom SKI/SSI bl. a. bidragit till att öka säkerheten i och förbereda för en avstängning av verket. kommer utfasningen av SKI/SSIs insatser att avslutas varefter endast begränsat institutionellt stöd kan fortsätta . utökas samarbetet med . Möjligheterna att bistå har ökat påtagligt genom att det s.k. , som bl.a. reglerar ansvar i händelse av olycka, tullar och skatter, undertecknades i . Avtalet innebär också att omfattande insatser genom bl.a. NDEP-fonden, som bidragit med till, nu kan inledas. satsades ca inom verksamhetsgrenen, varav den övervägande delen genom . Det utbyte och samarbete inom forskning och utbildning som stöds via är av stor betydelse. De olika samarbets- och utbytesprogrammen bidrar till att främja utbytet mellan och samarbetsländerna, vilket i sin tur 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 bl.a. förväntas ge vidgade kunskaper om demokrati och därmed stärka demokratins förankring i samhället. De förväntas också bidra till att skapa förutsättningar för en fortsatt positiv utveckling i , inte minst på det ekonomiska området. Stödet till svenskundervisningen möjliggör för ett antal lärosäten att bedriva högkvalitativ undervisning i svenska samt är ett viktigt instrument för att knyta bestående band mellan och samarbetsländerna. Detta stöd under en följd av år har bl.a. bidragit till att bygga upp en kompetent kår av inhemska universitetslärare i svenska i respektive land. Detta har möjliggjort en minskning av stödet till svenska lektorer , genom att inhemska lärare i flera fall har kunnat ta över undervisningen.