prop · GR031d10 · 2004-01-01 00:00:00 — Dessutom ersätts begreppet medicinskt färdigbehandlad med utskrivningsklar för att tydligt markera att fortsatta vård- och omsorgsinsatser kan bli aktuella. En särskild utredare har tillkallats för att genomföra en översyn av vård och omsorg för äldre, efter Ädelreformen. Utredaren skall bl.a. analysera hur vården och omsorgen på bästa sätt kan organiseras för att säkerställa en hög kvalitet, tillgänglighet samt trygghet och inflytande för äldre. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . redovisade uppdraget att följa upp och utvärdera effekterna av att inkontinensartiklar inte längre ingår i läkemedelsförmånssystemet, särskilt vad avser brukarnas tillgång till adekvat utredning och uppföljning inom särskilt boende och hemsjukvården. Rapporten visar att enskilda personer till viss del kan påverka hur vården utformas men att det finns många personer vars behov av inkontinensvård inte blir tillgodosett. Huruvida vårdens kvalitet för den enskilde har påverkats av förändringen i huvudmannaskapet kan dock inte påvisas. Regeringen beslutade att tillsätta en arbetsgrupp, Demensarbetsgruppen, med uppgift att sammanställa kunskaper om situationen för personer med demenssjukdomar, samt identifiera utvecklingsområden. Arbetsgruppen skall slutredovisa sitt arbete . Efter det att arbetsgruppen avslutat sitt arbete är avsikten att ett särskilt utvecklingsprojekt skall arbeta vidare med arbetsgruppens resultat. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 I samband med de lagändringar som gjordes 2000 i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård (LPT) och lagen (1991:1129) om rättpsykiatrisk vård (LRV) uttalade socialutskottet i betänkandet (1999/2000:SoU13), Psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård, att det är av största vikt att utreda frågan om vilka befogenheter som bör tillkomma de läkare som till följd av entreprenadavtal utför tjänster åt ett landsting utan att vara anställda av . I departementspromemorian Läkare i allmän tjänst (Ds 2003:30) som färdigställdes , görs en analys av innebörden av begreppet läkare i allmän tjänst och vilka anställnings-/uppdrags- förhållanden som kan anses vara innefattade i begreppet. I promemorian lämnas bl.a. förslag till ändringar i LPT som innebär att även läkare som till följd av entreprenadavtal utför tjänster åt ett landsting skall kunna besluta om omhändertagande om läkaren enligt avtal med har till uppgift att utföra undersökningar för vårdintyg. Promemorian är föremål för remissbehandling. Den parlamentariskt sammansatta avlämnade betänkandet Psykisk störning, brott och ansvar (SOU 2002:3) med förslag till en reformerad reglering av det straffrättsliga ansvaret för psykiskt störda lagöverträdare. Betänkandet har remissbehandlats och arbetet med den fortsatta beredningen av utredningens förslag pågår. Regeringen träffade en överenskommelse med om en ny modell för statens ersättning till landstingen för kostnader för läkemedelsförmånerna för åren 20022004. Överenskommelsen innebar att ersättningen för kostnader för läkemedelsförmånerna lades fast. fastställdes hur stor landstingens ekonomiska risk för den aktuella perioden kommer att vara. I överenskommelsen slogs fast att en kontrollstation skulle genomföras . Kontrollstationen har genomförts och i det arbetet har ingått att analysera kostnadsutvecklingen och vilka effekter de av parterna genomförda åtgärderna har haft och kan bedömas få . trädde den nya lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. i kraft. Lagen innebär bl.a. att en ny myndighet, Läke- medelsförmånsnämnden (LFN), inrättats. LFN:s uppgift är att fatta beslut om vilka läkemedel som skall subventioneras samt vilket pris läkemedlet skall ha. Myndigheten har också till uppgift att gå igenom befintligt sortiment av läkemedel och fatta beslut om huruvida läkemedlet även fortsättningsvis skall ingå i förmånerna. Vidare infördes utbyte av läkemedel på apotek, vilket innebär att apotekspersonalen skall byta ut ett förskrivet läkemedel om det finns ett billigare utbytbart läkemedel tillgängligt på det enskilda . Som en följd av genomförda reformer har fått i uppdrag att följa hur regelverket används vad det gäller utbyte av läkemedel på apotek. För att öka möjligheterna till uppföljning av läkemedelsförskrivning har obligatorisk arbetsplatskod införts. För att ett läkemedel skall expedieras inom läkemedelsförmånerna skall receptet vara försett med en arbetsplatskod som identifierar vilken arbetsplats förskrivaren tjänstgör vid. För att fortsätta arbetet med att förbättra möjligheterna till uppföljning på läkemedelsområdet tillsatte regeringen en särskild utredare med uppgift att göra en bred analys av nuvarande och framtida behov av och möjligheter till medicinsk och ekonomisk uppföljning inom läkemedelsområdet och vid behov föreslå hur en sådan förbättrad uppföljning skall göras. Utredaren överlämnade sitt betänkande Ökad patientsäkerhet på läkemedelsområdet (SOU 2003:52) . Betänkandet innehåller bl.a. förslag om att skall få föra ett register över den enskildes läkemedelsuttag. Dessa uppgifter skall därefter, efter patientens samtycke, göras tillgängliga för förskrivaren. Genom att förskrivaren får tillgång till information om patientens totala läkemedelsuttag menar utredaren att risken för felförskrivningar kommer att minska och att patientsäkerheten därmed kommer att öka. Betänkandet har skickats ut på remiss. har tidigare haft återrapporteringskravet att följa och utvärdera läkemedelsanvändningen genom att kvartalsvis redovisa uppgifter om utvecklingen i läkemedelsanvändningen. har återrapporterat genom rapportserien Läkemedel i användning förändringar och tendenser. Varje rapport har särskilt belyst ett visst ämne. har rapporterna behandlat läkemedel vid diabetes, äldres läkemedelsanvändning, läkemedelsbehandling av HIV och läkemedelsbehandling av epilepsi och Parkinsons sjukdom. har i regleringsbrevet fått ett ändrat återrapporteringskrav: att analysera orsakerna bakom utvecklingen av läkemedelsförsäljningen samt redovisa en bedömning av kostnadsutvecklingen för läkemedelsförmånerna under 20032007 och vilka faktorer som påverkar denna. skall särskilt analysera orsakerna bakom skillnaderna i läkemedelsanvändningen mellan olika landsting. Analysen skall omfatta den totala läkemedelsförsäljningen dvs. läkemedelsförmånerna, receptfria läkemedel, egenavgifter och läkemedel som används i slutenvård. Analysen delrapporterades och skall slutrapporteras . har haft i uppdrag att samordna insamlandet av läkemedelsstatistik och tillse att termer och begrepp som används vid analys och redovisning av läkemedelsstatistik definieras på ett entydigt sätt. har analyserat och definierat cirka 100 begrepp som används för uppföljning av läkemedelsanvändning och hantering på nationell nivå. tillsatte regeringen en arbetsgrupp med uppgift att se över hur formerna för den framtida läkemedelsreklamen skall regleras och organiseras för att bidra till en säker och effektiv läkemedelsanvändning. Arbetsgruppen skall avsluta sitt arbete . Neurosedynkatastrofen, som förorsakades av läkemedel som innehöll substansen talidomid, inträffade . Justitiekanslern har på uppdrag av regeringen granskat berörda myndigheters handläggning av neurosedynkatastrofen. Justitiekanslerns utlåtande överlämnades till regeringen . I utlåtandet rekommenderas att regeringen ex till var och en av de nu levande talidomidskadade i bör utbetala ett engångsbelopp om . Justitiekanslern förordar vidare att ersättningen skall vara fri från skatt och inte påverka övriga sociala förmåner. Regeringen kommer att lägga förslag avseende ersättning till de talidomidskadade. Regeringens avsikt är att i huvudsak följa Justitiekanslerns förslag. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Förstärkningar till hälso- och sjukvården Det är enligt regeringen angeläget med en bred uppföljning av tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. Det gäller att kunna redovisa hur tillgängligheten i form av köer och väntetider utvecklas både i den planerade och i den akuta vården. Mot den bakgrunden enades regeringen och i den så kallade Dagmaröverenskommelsen om att initiera utveckling av system för uppföljning som gör det möjligt att på ett över hela landet jämförbart sätt kunna redovisa hur antalet besök och behandlingar utvecklats, liksom köer och faktiska väntetider för besök och behandling. har avsatts till denna verksamhet. Inom ramen för projektet har en nationell databas för information om väntetider skapats där alla landsting redovisar förväntade väntetider för olika behandlingar. Denna databas finns tillgänglig på Internet. Den överenskommelse som har träffats mellan staten och om åtgärder för att öka tillgängligheten inom hälso- och sjukvården innebär också ett åtagande från landstingen att fortsätta förbättra uppföljningen av tillgängligheten. För att öka tillgängligheten i hälso- och sjukvården är det också viktigt att öka patienternas valmöjligheter, så att de kan söka vård där väntetiderna är kortare. har därför beslutat om en ny rekommendation om valmöjligheter i vården till landstingen. Samtliga landsting har antagit rekommendationen i sin helhet. gäller det fria vårdvalet i hela landet. I och med den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149, bet. 2000/01:SoU5, rskr. 2000/01:53) aviserade regeringen avsikten att i budgetpropositionerna för åren 20012004 föreslå ett resurstillskott till hälso- och sjukvården i landsting och kommuner samt till vissa nationella insatser om sammanlagt . Resurstillskottet inordnas i huvudsak i det generella statsbidraget till kommuner och landsting och fördelas till landstingen och till kommunerna. I syfte att varaktigt förbättra vårdens tillgänglighet avsattes . Stödet lämnas från utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, anslaget 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvår- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Resurstillskottet till landstingen och den närmare inriktningen på satsningen regleras i en överenskommelse mellan staten och . På grund av det statsfinansiella läget föreslår regeringen en engångsneddragning på anslaget om . Enligt överenskommelsen skall respektive landsting redovisa till regeringen hur de lokala handlingsplanerna som framtagits i enlighet med överenskommelsen har genomförts och hur medlen använts. En avstämning mellan parterna genomfördes . Syftet med avstämningen var att analysera hur de avsatta medlen har använts och vilken effekt vidtagna åtgärder haft. Avstämningen visade att landstingens satsningar ligger i linje med vad som angivits i överenskommelsen. Resultatet av avstämningen föranledde ingen förändring i den kommande medelsfördelningen. , som utrett frågan om en nationellt samordnad sjukvårdsrådgivning, har kommit till slutsatsen att det både är möjligt och önskvärt att skapa ett samverkande nätverk av sjukvårdsrådgivningar som kan nås via ett gemensamt nationellt kortnummer. En sådan reform skulle öka patienternas trygghet i vardagen, stödja egenvård och avlasta vården besök som inte är nödvändiga. Mot bakgrund av detta har Dagmarmedel avsatts till Projektet per telefon. Projektets syfte är att skapa de förutsättningar, i form av utbildning och teknik m.m. som behövs för införandet av en nationell sjukvårdsrådgivning per telefon. Landstingen och kommunerna brottas med stora svårigheter att rekrytera kompetent vårdpersonal som den personal som finns i verksamheten är utsatt för hög arbetsbelastning och en stressig arbetsmiljö. har personalsituationen förvärrats genom att landstingen i ökad utsträckning fått konkurrens från bemanningsföretag, vilka ofta kan betala högre löner än landstingen. För att försöka komma tillrätta med personalbristen har regeringen utökat läkarutbildningen med sammanlagt 200 platser () 2002. För sjuksköterskeutbildningen är målet att antalet utexaminerade sjuksköterskor skall öka med cirka 1 000 . Flickor som skadar sig själva Det förebyggande arbetet och kunskapen om flickor som medvetet skadar sig själva är ett eftersatt område. Regeringen har därför, , givit i uppdrag att närmare belysa de frågeställningar som finns kring flickors problematik och problemets omfattning och karaktär. Ökade kunskaper om hur flickor upptäcks och bemöts inom t.ex. hälso- och sjukvården är en central komponent. En första rapport med förslag till åtgärder skall redovisas . I propositionen Gemensamt ansvar. politik för global utveckling. 2002/03:122) som regeringen överlämnade till föreslås att bör stödja arbetet med att förbättra utvecklingsländernas egen förmåga att ta ansvar för grundläggande och rättvisa system för social omsorg samt hälso- och sjukvård. har regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149, bet. 2000/01:SoU5, rskr. 2000/01:53) och det avtal om utvecklingsinsatser inom vården och omsorgen som staten slutit med och . skall redovisa utvecklingen i en rapport till regeringen. Inom ramen för den nationella handlingsplanen har i samverkan med och också uppdraget att förstärka sitt stöd till huvudmännen och svara för samordning av arbetet med att förbättra informationsförsörjningen och verksamhetsuppföljningen inom hälso- och sjukvården. har till regeringen rapporterat hur arbetet fortskrider. presenterade sin andra uppföljning av landstingens arbete med den nationella handlingsplanen. Denna visar att arbetet med omstruktureringen är en pågående process, som alla landsting, regioner och Got- lands kommun arbetar med. Arbetet har i vissa avseenden olika inriktning och tyngdpunkter. Styrelsen konstaterar att det inte är möjligt att entydigt besvara frågan om den nuvarande utvecklingen går enligt intentionerna i den nationella handlingsplanen. har funnit att samverkan mellan landsting och kommuner i vården och omsorgen om äldre fortsätter att utvecklas. Studier av läkarmedverkan i särskilt boende visar bl.a. att ansträngningar gjorts för att etablera en god läkarmedverkan i vården och omsorgen om äldre. Brister kvarstår dock och en central utvecklingsfråga är att säkra äldres tillgång till rehabilitering. Uppföljningen visar också att de psykiskt funktionshindrades somatiska vårdbehov föga uppmärksammas. Primärvårdens deltagande i vården och omsorgen av denna målgrupp saknas i stor utsträckning. Inom barn- och ungdomspsykiatrin pågår utvecklingsarbete. Genom samverkan med andra vårdgivare samt kommunerna, bl.a. genom inrättande av familjecentraler och ungdomsmottagningar, skapas förutsättningar för att utveckla vårdinnehållet samt att erbjuda patienten ett tidigt och adekvat stöd. Sjukvårdsrådgivning, mottagningar för särskilda patientgrupper och närsjukvård är tydliga utvecklingstendenser som bl.a. syftar till att öka tillgängligheten till hälso- och sjukvård och använda tillgängliga personalresurser effektivare. Mångfalden ökar framför allt inom landstingens verksamheter. Ökningen fortsätter också inom den kommunala vården och omsorgen om än i lägre takt . Det råder stora skillnader mellan och inom landstingen inom de flesta områden. Framkomligheten till vårdcentralerna på telefon är fortfarande ett problem, som man på allt fler håll försöker lösa med att införa telefonsvarssystem. har vidare funnit att flera landsting har brist på fast anställda läkare i primärvården, vilket försvårar möjligheterna att erbjuda en fast läkarkontakt. Läkartätheten i primärvården ligger 2002 i linje med det mål angivit, det har dock inte blivit fler allmänläkare . För att lösa tillgången till allmänläkare i ett kortare tidsperspektiv krävs både att fler läkare byter specialitet och att fler utländska läkare rekryteras. En lösning på kräver att landstingen inrättar fler ST-tjänster i allmänmedicin. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Alla landsting har enligt de lokala handlingsplanerna målsättningen att leva upp till sina skyldigheter enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och erbjuda alla som är bosatta inom en fast läkarkontakt. I den nuvarande situationen med brist på specialister i allmänmedicin inom primärvården prioriterar vissa landsting dem som har störst behov och nytta av en sådan kontakt. Det finns också exempel på att man erbjuder invånarna att lista sig vid en vårdcentral eller att man inför områdesansvar, något som alltså inte har stöd i gällande lagstiftning. De flesta landsting har emellertid infört eller planerar att införa ersättningssystem, som bygger på antalet listade invånare, för att stimulera utvecklingen av fast läkarkontakt i primärvården. Landstingens redovisningar av satsningarna inom överenskommelsen om åtgärder för ökad tillgänglighet inom hälso- och sjukvården visar att satsningarna ligger i linje med vad som anges i överenskommelsen. Kösituationen har förbättrats till många behandlingar. I stort sett samtliga landsting har också försökt att uppskatta effekterna av genomförda satsningar. I vissa fall är dessa effekter mätbara i form av antal behandlade patienter eller antal dagar som väntetiden minskat. Många av de projekt som påbörjats innebär omfattande förändringar av arbetsrutiner och organisationsformer. Dessa projekt pågår och kräver innan effekterna slår igenom fullt ut. Även om man på många områden redan nu kan se positiva effekter så kommer de stora effekterna att märkas först arbete i den nya organisationen. Som en följd av den nationella handlingsplanen bildades det (Fammi), som en ideell förening, med staten, och som föreningsbildare. Fammis ändamål är att genom kunskapsutveckling och kunskapsspridning bidra till att utveckla den primärvård som finansieras av landstingen och kommunerna och att därigenom stärka och tydliggöra den svenska familjemedicinen. Fammi har sedan starten byggt upp sin organisation, kartlagt problem inom primärvården och startat en rad olika projekt inom bl.a. de problemområden som identifierats. En viktig uppgift för institutet har också varit att starta en webbplats. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Webbplatsen har sedan starten kommit att utgöra ett viktigt instrument när det gäller att sprida nya kunskaper och föra en dialog med primärvårdens intressenter. Statskontoret fick i samband med Fammis bildande ett uppdrag av regeringen att utvärdera verksamheten vid Fammi. I en delrapport konstaterar att har präglats av en stor bredd i verksamheten. Fammi har startat och genomfört aktiviteter som inte funnits tidigare och på så sätt fyllt en uppgift och bidragit till att nya aktiviteter startats. Fammi har på olika sätt lyft fram primärvården. Bland annat har de nyinrättade så kallade ST-dagarna för blivande specialister i allmänmedicin och olika nätverk som bildats mötts av stort intresse och engagemang. Statskontoret noterar dock att det allmänt beskrivna uppdraget, höga ambitioner hos personalen och förväntning i verksamheterna kan ha gjort det svårt att prioritera mellan olika aktiviteter och projekt och att det därför är viktigt att styrelsen i det fortsatta arbetet tar ställning till om Fammis resurser skall koncentreras till vissa delar av uppdraget eller om en bredd i verksamheten är att föredra. Sjukvårdsrådgivning på telefon är en telefontjänst riktad till allmänheten. Den vänder sig i första hand till personer som besväras av symtom som inte kräver ett läkarbesök. Sjukvårdsrådgivningen är också till för dem som insjuknar /nätter och när vårdcentralerna inte är öppna. En kartläggning visar att ett stort antal sjukvårdshuvudmän antingen infört eller står i begrepp att införa sjukvårdsrådgivning. Vid slutet av kommer av alla invånare i att ha tillgång till sådan telefontjänst dygnet runt, även om den är organiserad på olika sätt. I , Hälso- och sjukvård 2002, konstateras bl.a. att den minskade ekonomiska tillväxten som den industrialiserade världen upplevt tycks bli bestående enligt samstämmiga rapporter. Detta är bekymmersamt, eftersom det finns starka samband mellan ekonomisk tillväxt och resurstilldelningen till hälso- och sjukvården. I lägesrapporten konstateras dock att en stor majoritet av befolkningen anser att man har tillgång till den sjukvård man behöver. Kortare väntetider är det område som man anser vara viktigast att förbättra inom sitt eget landsting eller sin region. Det största tillgänglighetsproblemet i primärvården är att komma fram på telefon till sin vårdcentral. Det är något lättare att komma fram på telefon till en akutmottagning och betydligt lättare att komma fram till en privat specialistläkare. Patienterna var mest nöjda med väntetiden på vårdcentralen, och minst nöjda med väntetiderna på sjukhusmottagning och till operation eller behandling. I lägesrapporten redovisar också tidiga resultat från könsspecifika analyser av kvalitet och tillgänglighet i vården. Sammanställningen av uppgifter från landets patientnämnder visar att majoriteten av anmälningar och klagomål inom vården, , handlar om vård och behandling av kvinnliga patienter, ett förhållande som kommer att bli föremål för särskild analys. När det gäller allmänhetens syn på vården och vårdens tillgänglighet visar sammanställningar av enkätdata att det finns skillnader mellan män och kvinnor respektive mellan yngre och äldre. Där det finns skillnader mellan olika grupper tycks åldern spela större roll än könet. De nationella kvalitetsregistren visar fortsatt positiva trender när det gäller innehåll och resultat av vården vid stora folksjukdomar, såsom hjärtinfarkt, diabetes, gråstarr och flera cancersjukdomar. Även om rikstrenderna är positiva, visar sammanställningarna också på gemensamma problem, framför allt stora regionala variationer i tillgång till och användning av vetenskapligt etablerade behandlingsmetoder. Bestämmelserna om innebär att allvarliga skador, sjukdomar och tillbud som inträffar i hälso- och sjukvården skall rapporteras till . Antalet inkomna har ökade något jämfört med de två föregående åren. Ökningen gäller i första hand anmälningar från den kommunala hälso- och sjukvården. En patient som skadas i samband med behandling eller liknande åtgärd inom hälso- och sjukvården (inklusive tandvården) kan söka ersättning för skadan från patientförsäkringen. Även antalet anmälningar till (), Patientnämnderna och Patientförsäkringen stiger, vilket kan bero på att man bättre når ut med information till allmänhet och patienter. Av det totala antalet anmälda personer till fick någon form av sanktion, dvs. återkallelse av legitimation, begränsning av förskrivningsrätt, prövotid eller disciplinpåföljd. var motsvarande andel . har regeringens uppdrag att ta fram underlag för bedömningen av hälso- och sjukvårdens behov av läkare och sjuksköterskor. Genom att utveckla ett nationellt planeringsstöd (NPS) skapas ett nationellt perspektiv vad gäller personalförsörjningen av läkare och sjuksköterskor. Härigenom kan NPS bidra med kunskap för att verka för en mer långsiktig planering. har redovisat en verksamhetsplan för sitt arbete med att utveckla det nationella planeringsstödet. En rapport som inkom innehåller den första resultatredovisningen. Den innehåller en beskrivning av hälso- och sjukvårdens tillgång på läkare och sjuksköterskor samt problematiserar respektive arbetsmarknad. Rapporten anger bl.a. att personaltätheten av läkare och sjuksköterskor, vid en internationell jämförelse, ligger nära andra europeiska länders. Detta gäller både nuvarande personaltäthet och i utveckling . har jämfört tillgången på bl.a. specialistläkare i sex olika svenska regioner och har funnit att den mellersta och norra regionen har den allra högsta tätheten av läkare med allmänmedicin som specialitet, med en allmänläkare per 1 800 invånare. Den västra regionen har den lägsta tätheten med en allmänmedicinare per 2 200 invånare. Vad gäller sjuksköterskor så har den lägsta sjukskötersketätheten med 7,8 sjuksköterskor per 1 000 invånare medan den norra regionen har den högsta sjukskötersketätheten, 9,2 sjuksköterskor per 1 000 invånare.