prop · GR031d11 · 2004-01-01 00:00:00 — avser statlig ålderspensionsavgift , varav avser regleringsbelopp för Från anslaget bekostas ersättningar enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd, t.ex. ersättning för kroppsskador som uppkommit vid tjänstgöring inom civilförsvaret, vid medverkan i räddningstjänst och vid vård på kriminalvårdsanstalt. finansierar även krigsskadeersättning till sjömän samt yrkesskadeersättningar som avser ersättning för vissa 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 skador som beror på annat än arbete. Anslaget finansierar även ålderspensionsavgifter. Den som beviljats ersättning enligt lagen om statligt personskadeskydd kan liksom den som beviljats ersättning enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring ha rätt till kompensation i form av särskild arbetsskadeersättning för det inkomstbortfall som systemet med karensdag medför. Bestämmelsen har trätt i kraft och gäller karensdagar som uppstår i sjukperioder som hänför sig till arbetsskada som visat sig från och med denna tidpunkt. Även indexeringen av ersättning för kroppsskada har ändrats för personer födda , på samma sätt som gäller för arbetsskadelivränta. Utgiftsutvecklingen är främst beroende av arbetsmiljöfaktorer samt utvecklingen av prisbasbeloppet och inkomstindexet. uppgick anslaget inklusive tilläggsbudgetanslag för ersättning för kroppsskador till . Det faktiska utfallet blev . beräknas utgifterna understiga fastställt anslag med . De förbättringar av de totalförsvarspliktigas personskadeskydd som genomfördes och ändrade indexeringsregler av livräntorna beräknas medföra att utgifterna ökar . Utgifterna kommer dock troligen att fortsätta att variera kraftigt mellan åren och påverkas av hur många som blir inkallade till plikttjänstgöring. beräknas dock utgifterna för statligt personskadeskydd inte förändras nämnvärt. Tabell 3.23 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 19:5 Ersättning för kroppsskada Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 19:6 Ersättning för kroppsskada . beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.24 Anslagsutveckling 19:6 1Inklusive förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 742 644 tkr prisnivå. 3Motsvarar 742 644 tkr prisnivå. anslagsnivån detta år se avsnitt 3.10.3 Verksamheten inom RFV finansieras i huvudsak genom anslag på statsbudgeten, men även genom avgiftsintäkter avseende egna resultatområden. Verket hade vid utgången av 2002 ett anslagssparande på , vilket motsvarar av anslaget. Regeringen har beslutat att anslagssparandet får användas först efter beslut av regeringen. Det beräknade anslagsutfallet är högre än utfallet . Orsaken till ökningen är främst kostnader för insatser inom prioriterade områden (följdreformer och ohälsa). RFV och försäkringskassorna har föreslagit att nuvarande modell för fördelning av nätkostnaderna () för IT-stödet ändras med syfte att uppnå en bättre ekonomistyrning. Den nya modellen innebär en kostnadsökning för försäkringskassorna med . Motsvarande medel finns inom RFV:s anslag och bör föras över till anslaget 19:7 Allmänna försäkringskassor. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Vissa av RFV:s administrationskostnader täcks av medel från Allmänna Pensionsfonden (AP- fonden) och de affärsdrivande verken. Ersättning från AP-fonden avser verkets kostnader för administration av ålderspension i form av tilläggspension och inkomstpension. Enligt regeringsbeslut (S2002/1873/SF) uppgår denna ersättning till . Kostnaderna beräknas av RFV öka till ca , exkl. pris- och löneomräkning. Det ökade kostnaderna föranleds främst av ett i bokslutet redovisat underskott på som föreslås regleras i samband med att ersättningen fastställs . Underskottet beror i huvudsak på en nedskrivning av lånet för utveckling av IT-system samt högre kostnader för förvaltning och produktion inom . RRV har granskat (2003:21) de samlade administrationskostnaderna avseende den inkomstrelaterade allmänna pensionen. Under Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten lämnas en närmare redogörelse för resultaten av RRV:s granskning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Såvitt avser de affärsdrivande verken skall RFV:s administration av arbetsskador som regleras före finansieras med avgifter. Avgifternas storlek följer av regeringsbeslut . RFV får dessutom utöver vad som anges i 4 § avgiftsförordningen (1992:191) mot ersättning utföra datorbehandlingar och tillhandahålla tjänster inom systemutveckling, statistik m.m. Avgiftsintäkterna disponeras av RFV. När det gäller tjänsteexport har EU-finansie- rade twinningprojekt avseende och slutförts. har arbete med ett motsvarande projekt inletts avseende . (varav ersättning från AP-fonden) (varav tjänsteexport) (varav ersättning från AP-fonden) (varav tjänsteexport) (varav ersättning från AP-fonden) (varav tjänsteexport) 1 Underskott främst på grund av nedskrivning av lån för utveckling av IT-system. Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden RFV har medgivande att disponera högst av sitt anslag för att stödja forskning inom socialförsäkringsområdet. Ett ökande forskarintresse kan nu konstateras. Till följd av detta har verket endast kunnat fördela medel till en begränsad del av de ansökningar som godkänts. För att stödja forskningsbehov som är särskilt angelägna ur SFA:s perspektiv föreslås att ramen för forskning inom anslaget 19:6 höjs med till samt att RFV skall kunna ingå ekonomiska åtaganden inom socialförsäkringsområdet, som innebär utgifter om högst (+3 mnkr) efter 2004. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.26 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 3.27 Härledning av anslagsnivån 20042006 för 19:6 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Avser medel för revision, se avsnitt 3.7. anslagsnivån detta år se avsnitt 3.10.3. Regeringen beräknar anslaget utifrån en pris- och löneomräkning samt att RFV kompenseras med för kostnader avseende årlig revision, se avsnitt 3.7. Därutöver överförs från anslaget Allmänna försäkringskassor avseende nätkostnader för IT-stöd () samt och landsarkiven (utgiftsområde 17). Det senare i enlighet med överenskommelse som tecknats mellan RFV och vid överlämnande av arkivhandlingar. I tilläggsbudget i anslutning till denna proposition föreslås att RFV:s anslag ökas med för kostnader avseende informationsinsatser inom ohälsoområdet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas för anslaget 19:6 . 3.13.7 19:7 Allmänna försäkringskassor Tabell 3.28 Anslagsutveckling 19:7 Allmänna försäkringskassor 1Inklusive förslag på tilläggsbudget i samband med BP 2004. 2Motsvarar 5 534 024 tkr prisnivå. 3Motsvarar 5 534 024 tkr prisnivå. anslagsnivån detta år se avsnitt 3.10.3 uppgick anslaget till 5 . Det faktiska utfallet blev 5 . beräknas utgifterna till . Orsaken till ökningen är främst de ökade insatserna inom ohälsoområdet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Vissa av kostnader täcks av ersättningar bl.a. från AP-fonden. Ersättningen från AP-fonden skall täcka kostnader för administrationen av tilläggspension för ålderspensionärer och inkomstpension. uppgår denna ersättning till 279 miljoner. Kostnaderna beräknas bli 315 miljoner. finns ett överskott om . Skillnaden mellan ersättningsnivån och den faktiska kostnaden justeras i samband med tilldelningen för . Kostnaden beräknas av RFV till . Övriga avgiftsintäkter kommer från administration av små- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 företagarförsäkring mm, administration av familjebidrag (också benämnt ersättning från försvaret) samt intäkter enligt avgiftsförordningen 4§ och övriga ersättningar. Dessa övriga avgiftsintäkter beräknas uppgå till ca 67 miljoner . varav ersättn fr AP-fdonen varav ersättn fr AP-fonden varav ersättn fr AP-fondn förs från anslaget 19:8 Allmänna försäkringskassor (anslag 19:7) till anslaget 19:7 (anslag 19:6) för kostnader avseende informationsinsatser inom ohälsoområdet. Vidare ökas anslaget 19:8 Allmänna försäkringskassor med för inhämtande av obligatoriska rehabiliteringsunderlag samt för att senast efter sjukanmälningsdagen utreda vilken förmån som ska utges enligt prop. 2002/03:89 Förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbetslivet. Sammantaget innebär det en nettominskning av anslaget 19:8 Allmänna försäkringskassor med på tilläggsbudget i anslutning till denna proposition. Försäkringskassorna kompenseras med för kostnader avseende årlig revision, se avsnitt 3.7. Vidare överförs från anslaget 19:6 avseende nätkostnader för IT-stöd () till anslaget 19:7 Allmänna försäkringskassor. Dessutom bibehålls på anslaget de belopp, 28 000 000 respektive , som frigörs med anledning av koncentration av handläggningen av efterlevandeförmåner samt förlängning av sjuklöneperioden. Dessa medel avses finansiera arbetsuppgifterna inhämtande av obligatoriska rehabiliteringsunderlag samt att senast efter sjukanmälningsdagen utreda vilken förmån som ska utges (prop. 2002/03:89 Förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbetslivet) och hantering av sjukpenningnivå för arbetslösa sjukskrivna. Tabell 3.30 Härledning av anslagsnivån 20042006 för 19:7 Allmänna försäkringskassor Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Avser medel för revision, se avsnitt 3.7. anslagsnivån detta år se avsnitt 3.10.3. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 6 anvisas för anslaget 19:7 Allmänna försäkringskassor . beräknas anslaget till 5 respektive 5 . Avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa Historisk utveckling och aktuella tendenser ........................................................ Stora variationer i sjukskrivningar under 90 - talet ................................. Aspekter på sjukskrivning och dess förändringar .............................................. Konjunkturer som förklaring till förändringar i sjukskrivning .......... Arbetsmiljö och sjukskrivningar i olika delar på arbetsmarknaden ... Attityder till sjukskrivning ................................................................... Regionala skillnader i sjukskrivning ..................................................... Regeringens åtgärder för att motverka ohälsan 2002 2003............................. Arbete för att minska ohälsan på myndighetsnivå ............................................. Underbilaga ...............................................................Den demografiska utvecklingen 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Sjukpenning som andel av förvärvsinkomst i olika familjetyper .......... Antalet sjukfall och därav inskrivna arbetssökande................... 2.3Andelen hela sjukpenningdagar av totala antalet från sjukförsäkringen ersatta dagar med fördelning efter sjukperiodens längd..................................... 2.4Från sjukförsäkringen ersatta nettodagar avseende sjukpenning efter län, antal samt andel av arbetskraften samt förändring mellan januari juni 2003 och januari ................................................................................. 3.1 Yrkes/utbildningsgrupper med högst sjukskrivning ............................. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Antal dagar med sjukskrivning1 19552002.......................................................... Antal sjukdagar i relation till arbetskraftens storlek, 19652002...................... 2.4Antalet från sjukförsäkringen ersatta nettodagar avseende sjukpenning 2.5Från sjukförsäkringen ersatta nettodagar avseende sjukpenning efter sjukfallets längd, kvinnor 2001-2003, förändring i antal från motsvarande månad 2.6Från sjukförsäkringen ersätta nettodagar avseende sjukpenning efter sjukfallets längd, män 2001-2003, förändring i antal från motsvarande månad föregående år............................................................................................. 2.7Sjukfallens varaktighet som andel fall som fortvarande pågår efter 2, 6, 12 resp. 24 månader...................................................................................... 2.8Antal personer i arbetslivsinriktad rehabilitering efter kön, 3.1 Arbetslöshet och sjukfrånvaro ............................................................................ 3.2Andelen sjukpenning av förvärvsinkomsten för kvinnor i olika sektorer 3.3Andel sjukpenning av förvärvsinkomsten efter arbetsplatsens storlek, 3.4 Andelen arbetsorsakade besvär av all sjukfrånvaro ............................................ 3.5Andel sjukpenning av förvärvsinkomst efter ålder och utbildningsnivå, 3.6Andel sjukpenning av förvärvsinkomst efter ålder och utbildningsnivå, 3.7 Ohälsotal och arbetslöshet för länen .................................................................. Regeringen fastställde i budgetpropositionen ett mål för minskad ohälsa. Denna bilaga är den första avstämningen av målet. Avstämningen avser i första hand utvecklingen av från sjukförsäkringen ersatta nettodagar1 . Bakgrunden till ohälsomålet är den snabba ökningen av framför allt de långa sjukskrivningarna . De senaste årens utveckling mot allt flera sjukskrivningar har vänt . Såväl antalet ersatta nettodagar som antalet sjukfall har minskat . Regeringen räknar med en viss fortsatt nedgång och även . Nedgången gäller i första hand sjukfall kortare än . Andelen deltidssjukskrivningar har ökat. Detta kan tyda på att aktörerna den sjukskrivne, försäkringens administration, arbetsgivare och läkare nu verkar på ett mer aktivt sätt än tidigare för att den sjukskrivne skall kunna ta tillvarata arbetsförmågan och återgå till arbete på deltid. Det minskade antalet nya sjukfall är sannolikt till stor del en effekt av en försvagad konjunktur. Sjukfall som överstiger fortsätter att öka, särskilt de sjukfall som pågått längre än . Kvinnor är överrepresenterade bland de sjukskrivna och svarar för ca två tredjedelar av alla sjukskrivningsdagar. Dagens sjukskrivningsnivå för män är inte särskilt hög i ett långt tidsperspektiv, medan skillnaderna mellan kvinnor och män tenderar att öka. Kvinnor är mer sjukskrivna än män oavsett om man tar hänsyn till ålder, utbildning, familjetyp eller bransch. Den största skillnaden mellan kvinnor och män gäller högskoleutbildade. Sjukskrivningarna har varit och är i växande grad en jämställdhetsfråga. Det finns skillnader mellan sektorer, branscher och yrken när det gäller sjukskrivningar. Yrken och sektorer inom framför allt den primärkommunala sektorn har en förhållandevis hög sjukskrivning även om man tar hänsyn till ålders- och könssammansättningen. 1 Med nettodagar avses ersatta sjukpenningdagar omräknade till hela 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Det finns även regionala skillnader. Regioner med hög arbetslöshet har ofta även en hög andel sjukskrivna och personer med aktivitets- och sjukersättning. De kraftiga fluktrationerna i sjukskrivning måste bedömas utifrån många aspekter. Utöver konjunkturer har förändringar i ekonomiska incitament, försäkringsadministration, arbetsmiljö och möjligen förändrade attityder till framför allt psykiska diagnoser. Regeringen fastställde i budgetpropositionen ett mål för minskad ohälsa. Målet innebär att frånvaro från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall halveras . Parallellt skall antalet nya aktivitets- och sjukersättningar minska. Hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen . Frånvaro från arbetslivet på grund av sjukskrivning Sjukskrivningarna kan delas upp i tre delar beroende på sjukskrivningens längd och ersättningsform. Den första delen är den så kallade karensdagen för vilken det inte utges någon ersättning. till och med dag 21 i perioden ersätts av arbetsgivaren i form av sjuklön. Sjuklöneperioden har förlängts . Fram till denna tidpunkt utbetalades sjuklön t.o.m. dag 14. Sjukpenning som betalas ut från sjukförsäkringen utges från och med dag 22. En sjukskriven som inte omfattas av sjuklönelagen är oftast berättigad till sjukpenning. Detta gäller bl.a. arbetslösa och egenföretagare. I dessa fall utgår sjukpenning från och med dag 2. Om den försäkrade som har inkomst från annat förvärvsarbete än anställning har valt att ha 3 eller utges sjukpenning därefter. Regeringens ohälsomål innefattar alla sjukskrivna som har rätt till ersättning i form av sjuklön eller sjukpenning och beräknas inklusive karensdagen. Även arbetslösa och andra grupper som saknar anställning men har rätt till sjukpenning inkluderas. Målet innefattar inte personer som uppbär rehabiliteringspenning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA som regel ut om den sjukskrivne deltar i någon form av arbetslivsinriktad rehabilitering. Frånvaro från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall mätas med () statistik över antalet ersatta nettosjukpenningdagar från sjukförsäkringen och sjukfrånvarodagar . I måttet ingår även karensdagarna. Nettodagar betyder i sammanhanget att de dagar där ersättningen avser partiell sjukskrivning omräknas till . Exempelvis utgör två halva ersättningsdagar en nettodag. En fördel med detta mått är att det fångar upp även förändringar som beror på att andelen med hel sjukpenning ändras. En annan fördel med måttet är att det finns en direkt koppling till kostnadsutvecklingen, liksom till arbetsutbudet. När det gäller sjuklöne- och karensdagar baseras regeringens halveringsmål på uppgifter utan omräkning till nettodagar. Det statistiska underlaget tillåter inte en sådan omräkning. Detta bedöms dock endast ha en marginell betydelse. Den statistik som finns om sjukpenningperiodernas längd visar att andelen partiella ersättningar är betydligt lägre för de kortare sjukfallen, för fallängder jämfört med längre sjukfall där motsvarande andel är . De allra flesta sjukfallen avslutas innan de har hunnit bli ersättningsärenden. Frånvaro på grund av sjukskrivning bör inte sammanblandas med begreppet sjukfrånvaro i arbetskraftsundersökningarna (). Sjukfrånvarande enligt är de som under en mätvecka har varit frånvarande från sitt arbete på grund av sjukdom. För att bli registrerad som sjukfrånvarande enligt krävs således att det finns en anställning. Frånvaro från arbetslivet på grund av sjukskrivning enligt regeringens definition är således ett bredare begrepp än sjukfrånvaro enligt arbetskraftsunderökningarna. Regeringens mål inbegriper även sjuk- och aktivitetsersättningar (tidigare förtidspensioner och sjukbidrag). Dessa skall mätas med RFV:s officiella statistik över antalet beviljade aktivitets- och sjukersättningar. Utgångspunkten för regeringens mål är helårsutfallet , dvs. det totala antalet ersatta nettodagar, uttagna sjuk- och karensdagar och nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar Tidpunkten för målet är . Detta skulle kunna innebära att målet avläses utfallet . Emellertid påverkas en enskild månadssiffra i hög grad av säsongsmässiga variationer, varför detta inte anses lämpligt. För att undvika att säsong och andra liknande faktorer påverkar utfallet skall målet för frånvaro på grund av sjukskrivning vara uppfyllt om summan av ersatta nettodagar, sjuklönedagar- och karensdagar för perioden är högst hälften så många som antalet motsvarande dagar 2002. Tillägg skall dock göras med hänsyn till den demografiska utvecklingen (utvecklas vidare i underbilaga). För aktivitets- och sjukersättningar innebär målet att årsgenomsnittet av antalet nybeviljade ersättningar skall vara lägre än det totala antalet nybeviljade ersättningar 2002 efter tillägg för den demografiska utvecklingen. Demografin beräknas ha en relativt liten effekt på sjukskrivningar och antalet nybeviljade sjukersättningar framöver. Visserligen beräknas andelen och antalet personer i åldrarna 60 att öka i förhållande till övriga personer i arbetsför ålder mellan åren 2002 2008. Effekten av detta motverkas delvis av att andelen och antalet personer i åldrarna 50 beräknas minska något . ersattes 94,5 miljoner nettodagar från sjukförsäkringen. Dessutom uppgick antalet sjuklönedagar och karensdagar till sammanlagt 16 miljoner dagar. Totalt innebär detta 110,5 miljoner dagar. En halvering enligt regeringens mål innebär att antalet ersatta nettodagar samt sjuklöne- och karensdagar för perioden t.o.m. skall uppgå till 55,3 miljoner dagar, innan den demografiska utvecklingen har beaktats. Enligt vad som framgår av underbilagan beräknas demografieffekten till 1,2 miljoner dagar. Efter att demografieffekten har beaktats kan målet för antalet dagar med frånvaro på grund av sjukskrivning kvantifieras till 56,5 miljoner dagar. Detta innebär att om ersatta nettodagar samt sjuklöne- och karensdagar t.o.m. högst uppgå till detta tal har regeringens mål för frånvaro på grund av sjukskrivning uppnåtts. Demografieffekten baseras på SCB:s prognoser. Den faktiska befolkningsutvecklingen kan naturligtvis skilja sig från prognosen. Eftersom denna skillnad brukar vara liten kommer demografieffekten inte att omräknas på grund av utfallet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Detta innebär att antalet nettosjukpenningdagar minskar. Nedgången beräknas till 1,8 miljoner dagar och ytterligare 1,7 miljoner dagar . kommer antalet sjuklönedagar att öka i motsvarande omfattning. Eftersom regeringens halveringsmål innefattar både sjukpenningdagar och sjuklönedagar leder förändringar i sjuklöneperioden endast till omfördelning mellan de olika sjukskrivningsperioderna inom ramen för målformuleringen. Antalet karens- och sjuklönedagar Mål för antalet dagar med sjukskrivning juli beviljades 63 738 förtidspensioner och sjukbidrag. Den demografiska utvecklingen har även betydelse för antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar. Den demografiska utvecklingen beräknas höja den genomsnittliga nivån för nybeviljandet med 500 nya fall. Detta innebär att om nybeviljandet i årsgenomsnitt blir lägre än 64 238 har regeringens mål för nya aktivitets- och sjukersättningar uppnåtts. Det är dock möjligt att ett enskilt år visar ett högre tal. Årsgenomsnitt för nybeviljade aktivitets- och sjuk- ersättningar 2003 juni 2008=regeringens mål 2Historisk utveckling och aktuella tendenser I detta avsnitt beskrivs sjukskrivningarna i ett långsiktigt perspektiv. Dessutom görs uppföljning av utvecklingen . Utgångspunkten är därvid regeringens ohälsomål och de åtgärder som regeringen har presenterat (se avsnitt 4). 2.1Stora variationer i sjukskrivningar Såväl sjukfrånvaro enligt arbetskraftsundersökningarna (), antalet sjukskrivna personer som statens utgifter för sjukskrivningar nådde en mycket hög nivå . Man får gå tillbaks till högkonjunkturåren för att hitta liknande nivåer. blev antalet personer med aktivitets- och sjukersättning rekordhögt och uppgick till nästan en halv miljon personer. Statens utgifter för sjukskrivning och förtidspension uppgick till , vilket i fasta priser är de högsta någonsin om skillnader i ersättningsnivå beaktas. Diagram 2.1 Antal dagar med sjukskrivning1 19552002 Källa: RFV och egna beräkningar. 1 Inkluderar ersatta sjukpenningdagar, sjuklönedagar och karensdagar. infördes regeln om att arbetsgivarna betalar sjuklön , infördes en karensdag.