prop · GS031 · 2004-09-20 00:00:00 — Ensamstående med ett barn Ensamstående med två eller flera barn Gifta eller sambo utan barn Gifta eller sambo med ett barn Gifta eller sambo med två barn Gifta eller sambo med Diagram 11.1 och 11.2 visar respektive 1998 dels disponibel inkomst per konsumtions- enhet för olika typer av hushåll med respektive utan barn, dels hur de ekonomiska familjestöden bidrar till barnhushållens inkomster. Vid en jämförelse mellan hushåll med respektive utan barn 2003 är det tydligt att barnhushåll genomgående har en lägre disponibel inkomst per konsumtions- enhet. Det är också tydligt att den ekonomiska standarden för hushåll med barn är lägre ju fler barn som finns i hushållet. Ensamstående med barn har den lägsta ekonomiska standarden, följt av gifta eller sammanboende med tre eller flera barn. Den högsta genomsnittliga standarden har gifta eller samboende utan barn. Vid en jämförelse med 1998 framkommer samma mönster som . Även 1998 hade ensamstående med barn tillsammans med hushåll med tre eller flera barn den lägsta ekonomiska standarden. Det är dock viktigt att poängtera att alla hushåll har fått en högre disponibel inkomst per konsumtionsenhet 2003 jämfört med . Vid en jämförelse framkommer också att den andel av barnfamiljernas disponibla inkomst som utgörs av inkomster, generella bidrag och försäkringar har ökat, medan de behovsprövade bidragens andel minskat. Diagram 11.3 De ekonomiska familjestödens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet, efter hushållstyper, i procent, 2003 Ensamstående med ett barn Ensamstående med två + barn Gift/sambo med Gift/sambo med två barn Gift/sambo med tre + barn Diagram 11.4 De ekonomiska familjestödens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet, efter hushållstyper, i procent, 1998 Ensamstående med ett barn Ensamstående med två+ barn Gift/sambo med Gift/sambo med två barn Gift/sambo med tre+ barn De ekonomiska familjestödens andel av barnhushållens disponibla inkomst är direkt kopplad till hushållens storlek. Av diagram 11.3 och 11.4 framgår respektive 1998 att ju fler barn som finns i hushållet desto större andel av inkomsten utgörs av de ekonomiska familjestöden. Effekten är tydligast för ensamstående med barn och detta är följaktligen den grupp där de familjeekonomiska stöden har störst betydelse. För ensamstående med barn utgör de behovsprövade bidragen drygt hälften av den andel av den disponibla inkomsten som fås genom ekonomiskt familjestöd. För gifta eller sammanboende med 2 respektive tre eller flera barn är det i stället de generella bidragen som utgör den största andelen. Vid en jämförelse av de familjepolitiska stödens andel av disponibel inkomst 2003 (diagram 11.3) med motsvarande andel 1998 (diagram 11.4) framkommer det att de ekonomiska familjestödens andel av den disponibla inkomsten i stort sett är oförändrad för gifta/sammanboende med barn. Däremot har motsvarande andel minskat för ensamstående med barn. För ensamstående med barn kan det även konstateras att andelen som består av behovsprövade bidrag minskat. Att de behovsprövade bidragen minskat beror sannolikt på att bostadsbidragen minskat i samband med att hushållens inkomster ökat. Att inte motsvarande förändring skett för sammanboende hushåll beror i huvudsak på att de inte hade bostadsbidrag i lika stor utsträckning som ensamstående 1998. Diagram 11.5 De ekonomiska familjestödens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet, samtliga hushåll med barn uppdelat i inkomstdeciler, 2003 Diagram 11.6 De ekonomiska familjestödens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet, samtliga hushåll med barn uppdelat i inkomstdeciler, 1998 Som framgår av diagram 11.5 och 11.6 riktas de olika familjestöden främst till hushåll med låga inkomster, dvs. till de hushåll som har störst behov av stöd. För den tiondel av barnfamiljerna som har lägst ekonomisk standard svarar olika typer av familjestöd för ca en tredjedel av den disponibla inkomsten. Det avser främst behovsprövade bidrag, och framför allt bostadsbidrag. Av diagram 11.5 och 11.6 framgår också att behovsprövade bidrag dominerar i de lägre inkomstdecilerna. Av samma diagram framgår även att de generella bidragen har stor betydelse för hushåll med låga inkomster. Generella bidrag respektive föräldra- försäkringen är beloppsmässigt mer jämnt fördelade över olika inkomstgrupper och utgör därför en mindre andel av den disponibla inkomsten vid högre inkomster. Vid en jämförelse med 1998 framkommer att andelen av genomsnittlig disponibel inkomst som härrör från familjestöd i princip är oförändrad. 4.3.4 Resultatbedömning och slutsatser Mot bakgrund av resultatindikatorernas utveckling lämnas regeringens bedömning av måluppfyllelsen inom politikområdet. När det gäller den ekonomiska familjepolitiken avser sådana bedömningar således i vilken utsträckning de olika stöden inom området bidragit till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn. Bedömningarna avser också till vilka kostnader den eftersträvade omfördelningen åstadkommits. Med dessa bedömningar som grund redovisar regeringen för sina slutsatser om verksamheten inom politik- området. Exempel regeringens budgetförslag i budgetpropositionen, en myndighet Exemplet avser anslag som finansierar verksamhet inom politikområde Ekonomisk familjepolitik som har sin hemvist i utgifts- område 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Dessutom omfattar politikområdet bostadsbidrag, vilka återfinns inom utgifts- område 18 Samhällsplanering, bostadsförsörj- ning och byggande. Socialförsäkringsadministrationen, dvs. Riks- försäkringsverket och de allmänna försäkrings- kassorna (den nya myndigheten ), är de aktörer som svarar för verksamheten inom detta politikområde. Ex- emplet omfattar även en redovisning av hur bud- getförslaget för socialförsäkringsadministratio- nen, vilket återfinns inom utgiftsområde 10 Ekonomisk sjukdom och handikapp, kan komma att utformas (se nedan). I det följande återges ett utdrag ur en möjlig resultatredovisning (resultatinformation och kommenterande text) som framöver skulle kunna lämnas i budgetpropositionen. Under vissa rubriker lämnas därutöver vissa kommentarer. Budgetkapitlet inleds med en beskrivning av utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet (tabell 11.5). För socialförsäkringsadministrationens vidkommande, som bl.a. bedriver verksamhet inom politikområde Ekonomisk familjepolitik, sker denna redovisning inom utgiftsområde 10. Därtill redovisas utgiftsområdets ramnivå real- ekonomiskt fördelad (tabell 11.6). Tabell 11.5 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet (UO 10) 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar 19:5 Ersättning för kroppsskador 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och Totalt för utgiftsområde 10 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Tidigare 19:6 och 19:7 Allmänna försäkringskassor. Tabell 11.6 Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Därefter kan med fördel en beskrivning lämnas av den aktuella verksamheten inom myndig- heten. Den kan t.ex. utformas enligt följande: RFV och de allmänna försäkringskassorna utgör tillsammans socialförsäkringens administration. Verksamheten inom socialförsäkringsadministra- tionen omfattar politikområde Ersättning vid arbetsoförmåga (utgiftsområde 10), Ekonomisk äldrepolitik (utgiftsområde 11) och Ekonomisk familjepolitik (utgiftsområde 12) i sin helhet samt delar av politikområde Hälso- och sjukvårdspolitik (utgiftsområde 9) och Handikappolitik (utgifts- område 9). Socialförsäkringsadministrationen svarar även för administration av ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten. Social- försäkringsadministrationen är ett av regeringens viktigaste verktyg för att nå målen inom respektive politikområde. Den inledande beskrivningen av berörd verksamhet kan sedan övergå i en beskrivning av hur myndigheten bidrar till måluppfyllelsen inom de politikområden inom vilka myndig- heten verkar. Till stöd för de resultat som redovisas med hjälp av olika indikatorer beskrivs inledningsvis vad de olika indikatorerna avser att mäta/fånga. Socialförsäkringsadministrationen bidrar till måluppfyllelsen i första hand genom att betala ut ersättning enligt gällande bestämmelser. Bidraget till måluppfyllelsen är beroende av hur väl socialförsäkringsadministrationen, främst genom handläggning och information, verkar för att de personer som är berättigade till stöd får kännedom om detta, att de personer som söker stöd och är berättigade till det också får stöd samt att de personer som inte är berättigade till stöd inte heller får det. Måluppfyllelsen påverkas också av kostnaderna för att betala ut stöd, dvs. administrationskostnadernas andel av de totala kostnaderna. Därefter redovisas några indikatorer på hur berörd myndighet samlat bidrar till målupp- fyllelsen. Det kan t.ex. vara av intresse att redovisa resultaträkningen för berörd myndighet i reducerad form, administrationskostnadernas utveckling (totalt och per politikområde om myndigheten är verksam inom flera politik- områden) samt produktivitetsutvecklingen. Tabell 11.7 Intäkter och kostnader för socialförsäkringsadministrationen Av tabell 11.7 framgår att de totala kostnaderna för socialförsäkringsadministrationen har ökat med perioden 20012003. har intäkterna ökat . Noterbart är att kostnaderna samtliga år överstigit intäkterna, vilket kan förklaras av omfattande IT-insatser främst avseende ett nytt ärendehanteringssystem och ett system för det nya pensionssystemet. Den del av intäkterna som finansieras över statsbudgeten är i princip oförändrad över tiden. De olika kostnadsslagens andel av de totala kostnaderna har i princip varit oförändrade över tiden. Tabell 11.8 Administrationskostnadernas utveckling Administrationskostnaderna uppgick till ca (tabell 11.8). Det är en ökning med i jämförelse med föregående år. För perioden 20012003 ökade de totala administrationskostnaderna med . Ersättning vid arbetsoförmåga respektive Ekonomisk familjepolitik är de politikområden vars administrationskostnader tillsammans svarar för av de totala administrationskostnaderna 2003. Det är dock administrationskostnaderna för politikområdena Ekonomisk äldrepolitik respektive Hälso- och sjukvårdspolitik som ökat kraftigast (respektive ). Ökningarna förklaras av omfattande insatser för utveckling av det nya pensionssystemet respektive förändrade regelverk och ökade volymer. Diagram 11.7 Produktivitetsutveckling för Av diagram 11.7 går att utläsa att produktivitetsutvecklingen inom socialförsäkrings- administrationen minskat perioden 20012003. Det beror i allt väsentligt på en fortsatt ökning av volymerna (7,) som de administrativa kostnaderna ökat i fasta priser (8,). Produktivitetsutvecklingen bestäms av vilka förändringar som har skett i ärendevolymer och administrationskostnader. Att produktiviteten minskat beror, enkelt uttryckt, på att administrationskostnaderna ökat kraftigt utan motsvarande ökning i volymer. Det kan även vara av intresse att komplettera redovisningen av produktivitetsutvecklingen med en redovisning av hur den samlade verksamhetens kvalitet utvecklats över tiden. pågår ett arbete inom i syfte att utveckla ett sammanvägt kvalitetsindex. I de fall myndigheten i fråga är verksam inom flera politikområden kan därefter en särskild redovisning lämnas för berörda politikområden. Inledningsvis redovisas det mål som gäller för berört politikområde. Det kan därtill vara en fördel om den redovisning som lämnas per politikområde avser samma slag av information som redovisats för myndigheten i sin helhet. Målet är att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn ska minska inom ramen för den generella välfärden. Tabell 11.9 Kostnadsutveckling , totalt för politikområde Ekonomisk familjepolitik och per verksamhetsområde Kostnaderna inom politikområdet har ökat perioden 20012003 (tabell 11.9). försäkringskostnader som administrativa kostna- der. De totala administrationskostnaderna i relation till de totala försäkringskostnaderna har dock minskat över tiden för verksamhetsområdena Försäkring respektive Generella bidrag. En motsatt utveckling uppvisar verksamhetsområdet bidrag. Diagram 11.8 Produktivitetsutveckling för socialförsäkringsadministrationen, politikområde Ekonomisk familjepolitik Av diagram 11.8 går att utläsa att produktiviteten för den del av socialförsäkringsadministrationen som svarar för administration av politikområde Ekonomisk familjepolitik ökat med perioden 20012003. Det hänger i allt väsentligt samman med en fortsatt ökning av volymerna (2,) som de administrativa kostnaderna i fasta priser minskat (-1,). Den positiva produktivitets- utvecklingen kan i huvudsak förklaras av att försäkringskostnaderna inom verksamhetsområde Försäkring har ökat på grund av utbyggnad av föräldrapenningen 2002 som fler män tar ut fler dagar med föräldrapenning. Administra- tionskostnaderna har dock inte ökat i nivå med volymökningen och utbetalningarna. Behovs- prövade bidrag kräver mer handläggning än de generella bidragen och förmånerna inom verksamhetsområdet . har volymerna för bostadsbidrag och underhållsstöd minskat och därmed även kostnaderna för administrationen. Då socialförsäkringsadministrationen har att hantera olika transfereringar kan det utöver att illustrera administrationens utveckling över tiden även vara av intresse att per politikområde redovisa vissa nyckeltal kopplade till respektive För transfereringen Barnbidrag skulle det vara möjligt att över tiden t.ex. redovisa bidragskostnader, volym, administra- tionskostnader samt genomsnittlig kostnad respektive tid för olika prestationer. Därtill kan det vara av intresse att redovisa viss information som ger uttryck för kvaliteten i handläggningen. Volymutveckling, kostnader och produktivitet Tabell 11.10 Barnbidrag - volymutveckling, kostnader och produktivitet Volym (antal i Volym (antal) - beslut () Kostnad per beslut, kr - FK (genomsnitt) - FK (genomsnitt) Av tabell 11.10 går att utläsa att bidrags- kostnaderna minskat perioden 20012003. Utvecklingen kan till viss del förklaras av att antalet barn som är berättigade till barnbidrag minskat. Det bör dock noteras att ökade antalet bidragsmottagare, vilket även återspeglas i utvecklingen av antalet beslut. Administrationskostnaderna för hantering av barnbidrag minskade med perioden 20012003. Minskade administrations- kostnader i kombination med ökat antal beslut har därmed medfört att produktiviteten ökat avsevärt i termer av kostnad per beslut (). Det avser såväl den samlade social- försäkringsadministrationen som enbart försäk- ringskassorna. Även i termer av kostnad per utbetalning ökade produktiviteten . Därtill har försäkringskassornas handläggning i termer av tid per beslut respektive tid per utbetalning minskat. Tabell 11.11 Barnbidrag - kvalitetsindikatorer Av tabell 11.11 framgår att handlades av ärendena baserade på ett tillräckligt beslutsunderlag, med en felmarginal på . Av ärenden baserade på ett tillräckligt beslutsunderlag medförde korrekta beslut. Andelen ärenden baserade på till- räckligt beslutsunderlag har förbättrats något i jämförelse med föregående år. Med beaktande av felmarginalen är detta en marginell förändring (jämför 95,5 med 95,4), vilket innebär att kvali- teten 2003 kan sägas ligga kvar på samma relativt höga nivå som 2002. Det är däremot inte möjligt att konstatera att andelen korrekta beslut, baserat på tillräckligt be- slutsunderlag, förbättrats mellan åren. Detsamma gäller andelen korrekta utbetalningar. Under Regeringens överväganden redogör re- geringen därefter för sina motiv för föreslagna anslagsförändringar. Resultatbedömningen och slutsatserna i berörda politikområdesavsnitt samt konsekvenserna för framtida politiska ställnings- taganden (som redovisas under rubriken kens inriktning), redovisningen av hur myndig- heten bidragit till måluppfyllelsen inom politik- området etc. utgör väsentliga utgångspunkter för dessa överväganden. omvärldsförändringar, förändrad lagstiftning etc. som även de kommer att vägas in vid regeringens slutliga ställningstagande. För att visa i vilken grad verksamheten finansie- ras genom anslag respektive övriga intäkter kan tabellen över anslagsutvecklingen för berört an- slag föregås av en tabell som visar de beräknade intäkterna och kostnaderna för myndigheten (se nedan): Tabell 11.12 Beräknade intäkter och kostnader för socialförsäkringsadministrationen Kostnads- och intäktsutvecklingen över tiden samt fördelningen mellan intäkter av anslag och övriga intäkter respektive mellan olika kostnads- slag kommenteras i anslutning till tabellen. Tabell 11.13 Anslagsutveckling 19:6 Försäkringskassan1 1Anslagen för 19:6 och 19:7 Allmänna försäkringskassor uppgår totalt till 6 . Den samlade prognosen 2004 uppgår till 6 . 2Motsvarar 6 654 535 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 430 463 tkr prisnivå. Vid behov kan förslaget till anslag för näst- kommande år (se tabell 11.13) även ges en real- ekonomisk indelning (dvs. fördelat på verksam- het, transfereringar och/eller investeringar). På sedvanligt sätt redovisas därefter i tabellform eventuell budget för avgiftsbelagd verksamhet respektive beställningsbemyndigan- den om ekonomiska åtaganden. Därpå redovisas precis som i föreliggande budgetproposition en tabell som visar härledning av nivån för aktuellt anslag. I anslutning till en traditionell härledningstabell kan vid behov även en redovisning lämnas av underliggande volymutveckling.