prop · GR031d25 · 2004-01-01 00:00:00 — Trafikupplägget som regleras i tilläggsavtalet bygger till stor del på vad som föreslogs i betänkandet Garanterad transportstandard för . Vidare avsattes medel till i till ett samverkansprojekt för att pressa logistikkostnaderna i enlighet med vad som föreslogs i betänkandet. Genom den statliga upphandlingen av färjetrafiken till och från subventioneras både person- och godstrafiken. Därutöver subventioneras godstrafiken genom det s.k. gotlandstillägget. beslutade (prop. 1995/96:44, bet. 1995/96:TU7, rskr. 1995/96:99) att gotlandstillägget skulle avvecklas med en tredjedel/år samt att lagen (1979:1035) med bemyndigande om utjämning av taxor för vissa lastbilstransporter (taxeutjämningslagen) skulle upphöra att gälla vid utgången av 1998. I avvaktan på en långsiktig lösning av frågan om transportstöd till och från har dock upphävandet av taxeutjämningslagen skjutits upp, genom riksdagsbeslut, år . Det var dock inte lämpligt att fortsätta göra ändringar i lagen eftersom detta skapar en komplicerad författningsstruktur. En ny lag (2000:1377) med bemyndigande om utjämning av taxor för vissa lastbilstransporter ersatte därför lag i avvaktan på att frågorna avseende formerna för ett stöd till transporterna till och från långsiktigt kan lösas. I direktiven till utredningen förhandlad helhetslösning för Gotlandstrafiken var en av utgångspunkterna att gotlandstillägget skulle avvecklas, eftersom gotlandstillägget inte är konkurrensneutralt och att man inte med säkerhet kan avgöra i vilken omfattning stödet kommer till godo. I betänkandet Garanterad transportstandard för föreslogs bl.a. att Gotlandstillägget skulle slopas och för att kompensera de ökade kostnaderna skulle Rikstrafiken tillföras . Regeringen anser det angeläget att kostnaderna för transporterna till och från hålls på en rimlig nivå för att inte hämma utvecklingen av näringsliv och turism. I samband med regeringens beslut om tilläggsavtalet om Gotlandstrafiken fick i i uppdrag att genomföra ett samarbetsprojekt i syfte att stimulera samverkan mellan företag på i fråga om köp och uppläggning av transporter. Till projektet anslogs . Projektet redovisades och en upphandling av transporter pågår. Åkeribranschen varnade tidigt för att fraktkostnaderna skulle komma att stiga mer än vad som kompenseras med den sänkning av längdmetertaxan som föreslogs i betänkandet Garanterad transportstandard för . Därför valde regeringen att avvakta resultatet av att samarbetsprojektet skulle redovisas och utvärderas innan ett slutligt ställningstagande om gotlandstillägget. Regeringen kan konstatera att en sänkning av längdmetertaxan till den nivå som föreslogs i betänkandet skulle bli väsentligt mycket dyrare än vad utredningen beräknade. Avvecklingen av gotlandstillägget skulle enligt approximativa bedömningar kosta ca . Rikstrafiken som ansvarar för Gotlandstrafiken kommer att ha en mycket ansträngd budgetsituation och det finns ingen möjlighet att rymma dessa extra kostnader inom ramarna för tillgängliga anslagsmedel. Det finns heller inget finansiellt utrymme i statsbudgeten att utöka Rikstrafikens ramanslag med ytterligare medel. Utrymmet för omprioriteringar är också i princip obefintligt. Regeringen stöder i allt väsentligt de förslag som redovisas i betänkandet Garanterad transportstandard för . Regeringen bedömer dock att det åtminstone inte kommer att finnas utrymme att genomföra de förslag vad gäller sänkning av längdmetertaxan och avveckling av gotlandstillägget som redovisas i betänkandet. Regeringen föreslår därför att dessa åtgärder skjuts och att gotlandstillägget behålls tills vidare. Regeringens långsiktiga målsättning är dock även fortsatt att gotlandstillägget skall avvecklas när det ekonomiska utrymmet finns. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen beslöt att tillsätta en kommitté för utveckling av kollektivtrafiken. Tyngdpunkten i kommitténs arbete har legat på den lokala och regionala kollektivtrafikens område. Det utesluter dock inte att kommittén också tagit sig an vissa frågor som även berör den interregionala kollektivtrafiken. Kommittén redovisade ett delbetänkande (SOU 2001:106) Kollektivtrafik med människan i centrum. Kommittén har även redovisat sitt slutbetänkande (SOU 2003:67) till regeringen . I slutbetänkandet redovisas bl.a. ett antal förslag till åtgärder för att få fler att åka kollektivt: Samordna informations- och biljettsystem. Utveckla formerna för konkurrens och upphandling. trafikhuvudmännens ansvar och fokusera på de transportpolitiska målen. Program för kompetensförsörjning samt forskning och utveckling. Kommittén konstaterar vidare att kollektivtrafiken kommer att drabbas av högre kostnader . Ekonomin hos trafikhuvudmännen och dess ägare befaras dessutom försämras. Detta sammantaget medför risk för taxehöjningar och minskat utbud. Kommitténs betänkande kommer att remissbehandlas på sedvanligt sätt och regeringen avser därefter att återkomma till med förslag till eventuella åtgärder. () har konstaterat att Rikstrafikens årsredovisning har upprättats i enlighet med förordningen om årsredovisning och budgetunderlag, regleringsbrev och övriga beslut för myndigheten. RRV har bedömt att Rikstrafikens årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande. Däremot lämnade RRV 2002 en invändning mot myndighetsledningens förvaltning gällande väsentliga brister i tillämpningen av lagen om offentlig upphandling. RRV har 2003 redovisat en uppföljande rapport som visar på att Rikstrafiken har förbättrat sina rutiner men att 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 vissa brister fortfarande finns. Frågan har även behandlats vid mål- och resultatdialogen med myndigheten. Om Rikstrafiken beaktar de synpunkter som framförts anser regeringen inte att det och finns skäl för ytterligare åtgärder. med hjälp av konsulter och med finansiering från anslaget för trafikupphandling. Det skapar en situation där medlen inte alltid utnyttjas optimalt. Vissa av arbetsuppgifterna är kontinuerliga och att utnyttja konsulter som debiterar per uppdrag kan i många fall leda till onödigt höga kostnader. Regeringen har även kritiserat myndigheten för att i allt för stor utsträckning ha utnyttjat konsulter. Regeringen delar myndighetens åsikt att personalresurserna är knappa och att en personal- 8.7.136:11 Rikstrafiken: Administration förstärkning är önskvärd, bl.a. för att kunna 1Inkluderar överföring av utredningsverksamhet m.m. från anslag 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling och överföring av 500 tkr från anslag 36:9 : Administration. 2Motsvarar 19 435 tkr prisnivå. Inkluderar överföring av utredningsverksamhet m.m. från anslag 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling och överföring av 500 tkr från anslag 36:9 : Administration. 3Motsvarar 19 435 tkr prisnivå. Inkluderar överföring av utredningsverksamhet m.m. från anslag 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling och överföring av 500 tkr från anslag 36:9 : Administration Med anslaget finansieras kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration och andra interna kostnader. Vidare finansieras med anslaget konsulttjänster samt utredningsverksamhet och andra kostnader som går att hänföra till Rikstrafikens uppgifter, vilka tidigare finansierats via anslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandlingar. Rikstrafiken hävdar att personalresurserna är otillräckliga för den verksamhet man har uppdraget att genomföra och man har aviserat att ytterligare personal behöver anställas. För att klara verksamheten har myndigheten under de år man verkat anlitat konsulter för . har beslutat att anslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandlingar även får användas för utredningar med anknytning till kollektiv persontrafik. En stor del av Rikstrafikens utredningsverksamhet samt en viss del av annan verksamhet, t.ex. juridisk kompetens i upphandlingsfrågor, sker därför nedbringa det ganska omfattande utnyttjandet av konsultstöd. Regeringen anser dock att det inte finns något utrymme för en medelsförstärkning. Däremot bedömer regeringen att myndighetens verksamhet skulle kunna bedrivas effektivare, både verksamhets- och kostnadsmässigt, om myndighetens utredningsverksamhet m.m. överförs till myndighetens administration för att därigenom kunna bli en mer integrerad del av myndighetens egna verksamhet. Detta skulle leda till att verksamheten kan bedrivas på ett effektivare sätt, genom att man då skulle kunna välja att anlita konsulter för kortare uppdrag och att anställa personal för kontinuerliga uppgifter, som t.ex. juridisk kompetens. Regeringen föreslår mot den bakgrunden att utredningsverksamheten m.m. som finansieras via anslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandlingar överförs till anslaget 36:11 Rikstrafiken: Administration. Detta medför inget medelstillskott, utan bara att en verksamhet som ändå krävs flyttas till administrationsanslaget. I realiteten innebär det i stället att utrymmet för trafikupphandlingar ökar med 1miljon kronor, eftersom verksamheten bedöms kunna bedrivas effektivare om utredningsverksamheten till större del kan ske internt utan att anlita konsulter. Regeringen föreslår vidare att överförs till anslaget 36:11 Rikstrafiken: Administration från anslaget 36:9 : Administration. Tabell 8.3 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för anslag 36:11 Rikstrafiken: Administration Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 8.7.236:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling 1 Efter överföring av utredningsverksamhet m.m. till anslag 36:11 Rikstrafiken: Administration. Anslaget finansierar statens upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik. har även andra kostnader som gått att hänföra till Rikstrafikens uppgifter kunnat finansieras via anslaget. Anslaget har även fått användas för utredningar med anknytning till kollektiv persontrafik. Regeringen bedömer att myndighetens verksamhet skulle kunna bedrivas effektivare, både verksamhets- och kostnadsmässigt, om myndighetens utredningsverksamhet m.m. överförs till myndighetens administration för att därigenom kunna bli en mer integrerad del av myndighetens egna verksamhet. Detta skulle leda till att verksamheten kan bedrivas på ett effektivare sätt, genom att man då skulle kunna välja att anlita konsult för kortare uppdrag och att anställa personal för kontinuerliga uppgifter, som t.ex. juridisk kompetens. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 slår mot den bakgrunden att utredningsverksamheten m.m. som finansieras via anslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandlingar överförs till anslaget 36:11 Rikstrafiken: Administration. I realiteten innebär det att utrymmet för trafikupphandlingar ökar med 1miljon kronor, eftersom verksamheten bedöms kunna bedrivas effektivare om utredningsverksamheten till större del kan ske internt utan att anlita konsulter. Anslaget skall därmed heller inte längre belastas med kostnader som inte är direkt förknippade med upphandlingsverksamheten. Regeringen konstaterar att förespeglar ökade kostnader för kollektivtrafiken och försämrad ekonomi för trafikhuvudmännen och dess ägare . Detta medför risk för taxehöjningar och neddragningar inom kollektivtrafiken. Om detta sker i glesbygdslän där ekonomin är ansträngd kan glesbygdstrafiken komma att drabbas särskilt hårt. Regeringen bedömer att det är angeläget att kollektivtrafiken i glesbygd kan bibehållas. Därför föreslår regeringen att, i avvaktan på att betänkande behandlas, skall ett särskilt stöd om utgå för glesbygdstrafiken i de fyra nordligaste länen. Anslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling, utökas med och Rikstrafiken fördelar stödet till de berörda trafikhuvudmännen. Rikstrafiken bör få sluta upp till långa trafikeringsavtal. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling, ingå ekonomiska förpliktelser som omfattar högst och som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, innebär utgifter på högst . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 8.5 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för anslag 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling Förändring till följd av: Överföring till andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 8.6 Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 9 Forskning och analys Verksamhetsområdet omfattar forskning och analys inom transport- och kommunikationsområdet. Ansvariga myndigheter inom området är (), () samt (). VTI utför kvalificerad tillämpad forskning och utveckling på uppdrag av myndigheter och andra beställare. VTI:s verksamhet syftar till att genom forskning och utveckling bidra till att uppfylla de transportpolitiska målen. VTI skall även granska trafikverkens miljörapporter och de beräkningsmodeller som använts för dessa. är statistikansvarig myndighet för officiell statistik inom samhällsområdet transporter och kommunikationer. Till detta räknas vägtransporter, flygverksamhet, järnvägstransporter, sjöfart samt statistik om post- och televerksamhet. Myndigheten samordnar även infrastrukturplaneringen och bidrar med analyser inom politikområdets hela bredd. SHK utreder från samhällssynpunkt allvarliga olyckor inom luftfarten, sjöfarten, järnvägstrafiken samt inom annan verksamhet i enlighet med lagen (1990:712) om undersökning av olyckor. SHK skall följa den internationella utvecklingen på de olika områden som omfattas av kommissionens verksamhet samt samarbeta med berörda säkerhetsmyndigheter i deras olycksförebyggande verksamhet. I verksamhetsområdet ingår slutligen anslaget 36:13 Viss internationell verksamhet. Anslaget disponeras av för kostnader för bl.a. medlemsavgifter och resor förenade med deltagande i internationella organisationer m.m. Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:13 Viss internationell verksamhet 36:14 Statens väg- och Totalt för verksamhetsområde Forskning och 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utgiftsutvecklingen påverkas dels av sänkningen av anslaget 36:13 Viss internationell verksamhet med , dels höjningen av anslaget 36:14 med . En transportpolitik som säkerställer en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för män och kvinnor och näringslivet i hela landet kräver insatser inom en rad områden. Den fysiska infrastrukturen måste utvecklas, infrastrukturavgifter måste ges en effektiv utformning, regelverk behöver anpassas, målstyrningen behöver utvecklas ytterligare och innovationsklimatet inom sektorn behöver förbättras också genom andra insatser. Såväl samverkan som konkurrens inom och mellan transportslagen är viktiga drivkrafter för ett effektivt och hållbart transportsystem. I ett delbetänkande av Godstransportdelegationen analyseras bl.a. forskningsbehov i denna delsektor (SOU 2003:39). Mot bakgrund av den betydelse för samhälle, industri och handel som godstransporterna har ser delegationen verksamheten som underförsörjd med forskningsmedel. Endast av den statliga finansieringen av transportforskning uppskattas gå till godstransportforskning. Delegationen poängterar behovet av att utveckla logistikens innovationssystem och pekar ut fem viktiga temaområden för forskning inom området: Omvärld, näringslivets effektivitet, struktur för logistik- och godsflöden, transportproduktionens teknik- och hjälpsystem samt analysverktyg. I kollektivtrafikkommitténs slutbetänkande (SOU 2003:67) behandlas också behovet av forskning, utveckling och demonstration inom området. Kommittén uttrycker oro för finansieringen inom området och framhåller betydelsen av att göra en kraftsamling kring ett begränsat antal forskningsmiljöer. Två huvudområden, där kunskapsbehov föreligger, pekas ut: Kollektivtrafikens samhällsnytta och kundrelaterade kunskaper. Godstransportdelegationens och betänkanden utgör underlag för arbetet med en kommande forskningspolitisk proposition. Fortsatt forsknings- och analysarbete krävs för att konkretisera transportpolitikens mål, liksom för att ytterligare förbättra målstyrning och måluppföljning. Det är också viktigt att den förestående storsatsningen på transportinfrastruktur följs av utveckling av moderna verktyg bl.a. i form av goda prognos- och planeringsmetoder. Vidare krävs fortlöpande analyser av prissättning av infrastrukturanvändning. Förmågan att utveckla och nyttiggöra innovationer är viktigt för att de transportpolitiska målen skall nås men också för att åstadkomma ekonomisk tillväxt i allmänhet. Innovationsperspektivet är en viktig del vid analysen av de områden som nämnts ovan, men åtgärder krävs också inom transportforskning, teknisk utveckling och utbildning. Innovationsfrågorna berör många olika politikområden och ställer krav på fördjupat samarbete över sektorsgränser. Målet för verksamhetsområdet är att producera det analysarbete och den forskning som behövs för att uppfylla de mål som regering och riksdag har lagt fast för transport- och kommunikationssektorns utveckling. Målet är vidare att producera relevant statistik inom nämnda sektorer. Ovanstående mål skall uppfyllas främst genom den verksamhet som bedrivs av de inom området ansvariga myndigheterna. Nedan följer en resultatbedömning av myndigheternas verksamheter. Den samlade bedömningen är att måluppfyllelsen har varit god. VTI har granskat trafikverkens miljörapporter och gjort en översikt av emissionsberäkningar för järnväg, sjöfart och flyg. Övriga mål enligt regleringsbrevet har huvudsakligen uppfyllts. En samlad bedömning av verksamhet visar att måluppfyllelsen varit god. har genomfört bl.a. fördjupade analyser av hushållens kommunikationsmönster och användning av informationsteknik i arbetet, påbörjat arbete med underlag för att vidareutveckla de transportpolitiska målen med koncentration på delmålen tillgänglighet, transportkvalitet och positiv regional utveckling samt genomfört en reviderad prognos för utvecklingen för persontransporter. Vidare har genomfört en utredning av hur effekter av hur olika åtgärder i transportsystemet kan redovisas med avseende på kvinnor, män och barn. har även givit ut en ny årsbok om transporter och kommunikationer . skall fastställa olycksorsaken i varje undersökning som rör flygolyckor, sjöolyckor, olyckor med spårbunden trafik, olyckor i militär verksamhet och andra allvarliga olyckor och om möjligt ge sådana synpunkter och rekommendationer att framtida olyckor förebyggs. har kunnat fastställa olycksorsaken i samtliga genomförda undersökningar och har i de flesta fall kunnat lämna rekommendationer till tillsynsmyndigheterna. har därmed bidragit till det långsiktiga målet om en säker trafik. Måluppfyllelse i förhållande till uppställda verksamhetsmål bedömer regeringen vara tillfredsställande vad gäller utförda prestationer. Målet för handläggningstider har inte myndigheten kunnat uppfylla . Myndigheten anger att skälet till detta är den stora personalomsättningen vid myndigheten. var dock handläggningstiderna i fas med fastställda mål. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringens samlade bedömning är att målen för verksamhetsområdet har uppfyllts. De ansvariga myndigheterna har genom den verksamhet de bedrivit medverkat till att förbättra möjligheterna att uppnå de transportpolitiska mål som regeringen eftersträvar. Forsknings- och analysarbetet inom transportområdet bidrar till uppfyllandet av samtliga sex transportpolitiska delmål. Av de enskilda forskningsprojekten som bedrivs hos VTI kan de flesta sägas vara relaterade till delmålen om en säker trafik samt en god miljö. Eftersom forskningen är behovsstyrd är det emellertid inte upp till VTI att styra forskningen i en viss riktning. Denna uppgift ligger bl.a. på , i egenskap av fördelare av statliga forskningsmedel. har med sin verksamhet bl.a. ökat kunskapen om företags användning av informationsteknologi och genomfört en andra uppföljning av beslutade transportpolitiska mål. har med sin verksamhet främst bidragit till att uppfylla det transportpolitiska delmålet om en säker trafik, dvs. att ingen dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor inom transportsystemet. Myndigheten har gjort detta genom att lämna synpunkter och rekommendationer till tillsynsmyndigheterna. Myndigheterna har i de flesta fall hörsammat rekommendationer. Många av dessa kan också tillämpas utanför transportsektorn. Myndigheten har därigenom främjat säkerheten också inom andra områden. För den spårbundna trafiken kommer ett EU-direktiv om säkerheten inom järnvägstrafiken att träda i kraft, det s.k. säkerhetsdirektivet. Direktivet kommer att medföra att myndigheten skall utreda även sådana olyckor och tillbud som utreder. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 9.6.136:13 Viss internationell verksamhet Anslaget disponeras av för kostnader för bl.a. medlemsavgifter om ca och resor förenade med deltagande i internationella organisationer m.m. Detta gäller främst internationella luftfartsförhandlingar, FN:s ekonomiska kommission för (ECE), Internationella järnvägsfördragen (COTIF, OCTI m.m.), internationellt samarbete vad gäller sjöfarten (IMO m.m.), luftfarten (m.m.) samt EU. Regeringen föreslår en sänkning av anslaget med . VTI:s verksamhet har påverkats av omvärldsförändringar . Bland annat upphörde Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) och gick upp i . Mot bakgrund av dessa omvärldsförändringar tillsattes en projektgrupp inom för att se över VTI:s framtida roll i den svenska transportpolitiken och föreslå en lösning på VTI:s finansiering. Projektgruppens rapport (Ds 2003:21) Översyn av Statens väg- och transportforskningsinstituts (VTI) roll och finansiering har remissbehandlats. Huvuddelen av de remissinstanser som yttrat sig över förslagen har i stort sett tillstyrkt dessa. När det gäller projektgruppens förslag om VTI:s finansiering har dock , , , , och ansett att VTI bör tillföras ökade resurser i form av höjt grundanslag eller att statsmakterna bör ta ett ökat ansvar för finansieringen av VTI. Slutsatsen av projektgruppens arbete blev att VTI behövs främst som forskningsutförare för den offentliga infrastrukturverksamheten. Vidare ansåg projektgruppen att den beställarutförarmodell som används för VTI är bra och bör behållas. Frågan om en annan verksamhetsform för VTI har också behandlats i rapporten och slutsatsen blev att det inte fanns några skäl att ändra nuvarande verksamhetsform. Även remissinstanserna har ansett att VTI behövs. Några remissinstanser har dock ansett att verksamhetsformen bör omprövas och skälet är risken för ojämlika konkurrensvillkor mellan offentliga och privata aktörer på marknaden. Regeringen delar uppfattningen att VTI behövs. VTI är den största samlade resursen för transportforskningen i och har bredd och kontinuitet på verksamheten. VTI bör enligt regeringens mening liksom tidigare huvudsakligen vara ett transportforskning. Regeringen delar projektgruppens bedömning att den beställar- och utförarmodell som finns säkerställer att den forskning som beställs också behövs. bereds en fråga inom om att införa en konfliktlösningsregel i konkurrenslagen. Inriktningen är att kunna presentera ett förslag till lagregel som har uppslutning både från offentlig och privat sektor. Regeringen finner mot denna bakgrund och att verksamhetsformen i övrigt är ändamålsenlig inte skäl att ändra VTI:s nuvarande verksamhetsform.