prop · GR031d9 · 2004-01-01 00:00:00 — Exempelvis har DO genom sådana verksamheter mottagit ärenden från utsatta grupper som normalt inte vänder sig till DO. Ett nätverk har också byggts mellan de olika verksamheterna. har i uppdrag att följa och utvärdera verksamheterna. Uppdraget skall redovisas . Ökad samverkan och effektiv kunskapsspridning En av huvuduppgifter är att förebygga och motverka rasism och främlingsfientlighet. arbete med den nationella kunskapsbanken, en rådgivande och stödjande verksamhet för kommuner och andra som har behov av stöd i arbetet med att bekämpa rasism och främlingsfientlighet samt det samråd och den dialog som har skett med bl.a. frivilligorganisationer har gett 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 verket en god överblick och viktig kunskap i sammanhanget. Insatserna på området har också skapat bättre förutsättningar för att samordna statliga insatser och en effektiv kunskapsspridning och erfarenhetsutbyte samt lagt en grund för närmare samverkan mellan olika aktörer. Exempelvis visade en utvärdering som gjordes att fungerar som en samlingsplats för det antirasistiska arbetet och används av dem som inom sitt yrke arbetar aktivt mot rasism och främlingsfientlighet. Webbsidan har fått mycket uppmärksamhet och antalet besök har ökat från 2 500 till drygt 7 000 marsno- vember 2002. har också skapat förutsättningar för att frivilligorganisationer skall kunna etablera ett centrum mot rasism och andra former av intolerans . Flera kommuner har engagerats i arbetet mot rasism och främlingsfientlighet med anledning av förordningen (2002:1058) om stöd till verksamheter som bistår personer som vill lämna rasistiska och andra liknande grupperingar samt i arbete med rådgivningsverksamhet. Antalet anmälningar om hets mot folkgrupp har enligt Säkerhetspolisen minskat från 721 () till 668 vilket innebär en minskning med . Lagföringsandelen var oförändrad jämfört med . Som framgår av genomgången bedriver regeringen en mängd angelägna insatser, såväl inom som utanför politikområdet, för att de integrationspolitiska målen skall uppnås. Mycket pekar på att utvecklingen går åt rätt håll, en ljusning på arbetsmarknaden kan skönjas för utrikes födda, en effektivare lagstiftning mot diskriminering har trätt i kraft etc. Likväl framgår att förbättringarna inte sker tillräckligt snabbt. årliga rapport och andra rapporter visar att människor med utländsk bakgrund inom en rad områden har en sämre situation än befolkningen i övrigt och att det integrationspolitiska målet 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 om allas lika möjligheter inte har uppnåtts. Frågan om invandrares integration i arbetslivet är central för hela vårt samhälle. Även om fler invandrare kommit in på arbetsmarknaden är skillnaderna i sysselsättning mellan inrikes födda och utrikes födda fortfarande för stora. Flera undersökningar visar också att skillnaderna i villkor mellan kvinnor och män som invandrat är ännu tydligare än bristen på jämställdhet bland infödda kvinnor och män. Ett ökande antal ärenden om diskriminering visar att det finns ett utanförskap. Alltför många människor lever i ofrivillig segregering och alltför många elever med utländsk bakgrund går ut skolan med ofullständiga betyg. Därför måste arbetet med integrationspolitiken intensifieras så att den blir mer verkningsfull. Åt- gärder krävs inom olika områden. Regeringen avser att aktivt verka för att jämställdhetspolitiken skall omfatta alla. Jämställdhetspolitikens mål om kvinnors och mäns lika rättigheter skall också medföra att ojämlikheten mellan invandrade kvinnor och män inte skall vara större än mellan infödda kvinnor och män. Frågor kring exempelvis sex och samlevnad skall därvid uppmärksammas. Genomförandet och uppföljningen av integrationspolitiken skall förbättras Regeringen har tagit ett samlat grepp om integrationsfrågorna för att bryta invandrares utanförskap. Det är mot denna bakgrund som regeringen inrättat den arbetsgrupp som nämnts (avsnitt 3.5.1) och som skall se över hur genomförandet och uppföljningen av integrationspolitiken kan förtydligas inom några viktiga politikområden i syfte att förbättra de integrationspolitiska resultaten. Arbetsgruppens uppgift är att omsätta de integrationspolitiska målen till kvantitativa eller andra uppföljningsbara mål inom ett antal politikområden föreslå indikatorer som möjliggör en uppföljning av målen ange behov av förändrade eller nya insatser som krävs för att uppnå målen föreslå former och tidpunkter för en sammanhållen redovisning av integrationspolitikens resultat. Arbetet skall bedrivas i flera etapper. Förslag på mål, indikatorer m.m. för bl.a. sysselsättning och etnisk mångfald samt utbildning har lämnats inför budgetpropositionen 2004. I en andra och tredje etapp skall förslagen vidareutvecklas som mål och indikatorer för andra områden skall presenteras till budgetpropositionerna . Ar- betsgruppens uppdrag skall vara slutfört i sin helhet . Regeringen har för avsikt att ge en sammanhållen redovisning av integrationspolitikens resultat . Sysselsättningen för invandrare skall öka och etableringen i samhället underlättas Ytterligare ansträngningar skall göras för att ta tillvara den resurs som invandrare utgör i arbetslivet. Målet om att andelen reguljärt sysselsatta i befolkningen mellan skall öka till är centralt i regeringens politik. Målet gäller alla som bor i . Enligt beräkningar som gjorts behöver ytterligare ca 80 000 personer mellan bland utrikes födda sysselsättning för att målet skall nås i denna grupp. Sysselsättningsgraden för utrikes födda med kortare vistelsetid än var , varav för utrikes födda kvinnor och för utrikes födda män . Utrikes födda med längre vistelsetid än hade en sysselsättningsgrad på , varav för utrikes födda kvinnor och utrikes födda män . Regeringens mål är att sysselsättningsgraden för utrikes födda skall öka och successivt närma sig 80-procentmålet . Dessutom skall andelen utrikes födda med högskoleutbildning som arbetar inom sitt kompetensområde öka. För att nå sysselsättningsmålet krävs att flera olika politikområden samverkar med olika insatser. Insatser måste framförallt vidtas inom integrations-, utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken. Regeringen bedömer att det behövs förändringar för att de som har invandrat lättare skall kunna etablera sig tidigt i samhället. Den samverkan som sker mellan framförallt , , och skall vidareutvecklas och stärkas i detta syfte. Stor betydelse för föräldrarnas integration och etablering på den svenska arbetsmarknaden har barnen. Flyktingbarn uppvisar en betydligt högre grad av psykisk ohälsa jämfört med svenskfödda barn. sysselsättningsmålet skall kunna uppnås är det särskilt viktigt att hälsoproblem uppmärksammas . Viktigt är också att vuxna nyanlända får tillgång till den hjälp de behöver för att bearbeta tidigare händelser i livet. Regeringen avser att återkomma till med förslag till förändringar av mottagandet av flyktingar och stödet till deras etablering i samhället. Även utbildningen i svenska för invandrare kommer att beröras. Inom arbetsmarknadspolitiken krävs fortsatta ansträngningar för att anpassa den generella arbetsmarknadspolitiken till alla. Möjligheterna att ge individuellt stöd skall stärkas Arbetsplatsintroduktion och bristyrkesutbildning för redan anställda införs. Även inom utbildningspolitiken skall verksamheten med validering förbättras. Utförligare redovisning av insatser ges under respektive utgifts- och politikområde (främst utgiftsområdena 13 Ar- betsmarknad, 16 Utbildning och universitetsforskning). Regeringen avser att löpande följa sysselsättningsutvecklingen för utrikes födda och återkommande redovisa förändringarna till . Inriktningen på att öka sysselsättningen för personer med utländsk bakgrund ligger väl i linje med . Hur genomför sysselsättningsstrategin redovisas i den nationella handlingsplanen för sysselsättning. Etnisk mångfald i statsförvaltningen - staten som föredöme Regeringen anser att staten skall vara ett föredöme när det gäller etnisk mångfald i arbetslivet. Målet är att den etniska mångfalden i statsförvaltningen skall öka . Enligt regeringens uppdrag 2003 till statliga myndigheter att redovisa sin kompetensförsörjning m.m. skall myndigheterna redogöra för i vilken omfattning myndighetens mål om etnisk mångfald har uppnåtts och ange vilka åtgärder som planeras för att uppnå målet. och DO har till uppgift att följa upp myndigheternas arbete med etnisk mångfald. skall också sprida goda exempel från detta arbete till arbetsgivare inom alla sektorer. Regeringen avser intensifiera arbetet med att uppnå en successiv ökning av den etniska mångfalden i 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 statsförvaltningen bl.a. genom utbildningsinsatser. Fler elever skall slutföra sin utbildning i och gymnasiet Inom utbildningsområdet har regeringen fastställt målen att andelen elever med utländsk bakgrund som lämnar med fullständiga betyg skall öka samt att andelen elever med utländsk bakgrund som slutför utbildning på ett nationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan skall öka . Ak- tuell statistik visar att av andelen elever som lämnande /2002 fick av eleverna med svensk bakgrund slutbetyg från årskurs 9 (kvinnor och män). Motsvarande siffra för elever med utländsk bakgrund var (kvinnor och män). Av de elever som började gymnasieskolan hade av eleverna med svensk bakgrund fått slutbetyg senaste /02 (kvinnor och män). För elever med utländsk bakgrund var motsvarande siffra (kvinnor och män). De mål som satts ansluter sig till de nationella målen för utbildningspolitiken. Målen skall följas upp löpande och återkommande redovisas för . Ökade insatser för att motverka diskriminering En viktig orsak till invandrares utanförskap är diskriminering. Arbetet med att motverka alla former av diskriminering har högsta prioritet. Skyddet mot diskriminering på individnivå har förstärkts genom den lagstiftning som trädde i kraft . Regeringen kommer också att tillsätta en utredning om strukturell diskriminering. Arbetet med att tillskapa en sammanhållen och effektiv diskrimineringslagstiftning fortsätter bl.a. genom den parlamentariska kommitté som har till uppgift att överväga en sammanhållen diskrimineringslagstiftning som omfattar samtliga diskrimineringsgrunder och samhällsområden. DO får ökade resurser och därmed möjligheter att bedriva en mer aktiv tillsyn samt att öka kunskapen om lagen. På den lokala nivån verkar allt fler lokala byråer mot diskriminering med stöd av statliga medel. Stödet till dessa byråer förstärks. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Ökad stöd till insatser mot rasism och annan intolerans Det är angeläget att arbetet med att motverka och förebygga rasism och främlingsfientlighet kan bedrivas kontinuerligt och med full kraft. Det centrum mot rasism och annan intolerans som håller på att bildas av frivilligorganisationerna ges därför ökat stöd till sin verksamhet . revisorer har på initiativ av socialförsäkringsutskottet granskat i vilken utsträckning fyller sitt syfte. Revisorerna anser bl.a. att verkets roll måste förtydligas och att måste förbättra kvalitén på sin utredningsverksamhet. Regeringen delar i huvudsak revisorernas uppfattning och har redan vidtagit vissa åtgärder. I skrivelsen Integrationspolitik för 2000- talet (skr. 2001/02:129) som redovisades till aviserade regeringen att det genom författningsändringar skulle tydliggöras för vissa centrala förvaltningsmyndigheter vilket ansvar de har för integrationspolitiken. aviserades att instruktionen för skulle ses över. Den arbetsgrupp som ser över hur integrationspolitiken genomförs och följs upp skall beakta detta i sitt arbete. Detta och arbetsgruppens uppdrag i övrigt kan leda till att kraven på förändras. Utredningen om översyn av mottagandet och introduktionen av flyktingar som överlämnar sina förslag till regeringen kan också leda till förändringar av uppgifter. Den arbetsgrupp som på regeringens uppdrag gjort en samlad översyn av stödet till organisationer bildade på etnisk grund har också lämnat förslag som kan påverka uppgifter. I avvaktan på vilka förändringar som blir aktuella till följd av pågående arbetsgrupper och utredningar avser regeringen att ytterligare understryka nuvarande huvuduppgift att följa upp och utvärdera integrationspolitiken. En central del i denna huvuduppgift är att redovisa resultaten av introduktionen av nyanlända invandrare i förhållande till de mål som finns. Detta samt mer tydliga mål för vad skall uppnå kommer att tydliggöras i den fortsatta styrningen av . Ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld Regeringen kommer att fortsätta att noga följa situationen för ungdomar, framför allt flickor och unga kvinnor, som riskerar att utsättas för hot och våld från sina nära anhöriga. Även pojkar och unga män skall uppmärksammas. avsätter regeringen för fortsatta insatser för skyddat boende m.m. för ungdomar som hotas av sina anhöriga av hedersrelaterade orsaker. har inte lämnat några invändningar i revisionsberättelserna eller framfört andra principiellt viktiga frågor som rör politikområdet. 1Motsvarar 90 767 tkr prisnivå. 2Motsvarar 90 767 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndighet för integrationsfrågor. Verket har ett övergripande ansvar för att integrationspolitiska mål och synsätt får genomslag inom olika samhällsområden samt för att aktivt stimulera integrationsprocesserna i samhället. En central uppgift för myndigheten är att följa och utvärdera samhällsutvecklingen mot bakgrund av samhällets etniska och kulturella mångfald. Regeringen bedömer att anslag kan vara oförändrat. Den förstärkning av det antirasistiska arbetet med som beslutades i vårpropositionen 2000 har skett genom omdisponering av förvaltningsanslag och med temporära medel för integrationsåtgärder. Dessa temporära medel upphör . Verket måste därför göra vissa omprioriteringar för att kunna genomföra den beslutade förstärkningen . (Se vidare anslaget 10:2 Integrationsåtgärder). Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande Tabell 3.3 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 10:1 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Anslaget disponeras huvudsakligen av för stöd till organisationer som främjar integration, för åtgärder som stimulerar integrationsprocesserna i samhället och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 som förebygger och motverkar främlingsfientlighet, rasism och etnisk diskriminering. Anslaget disponeras också för lokal verksamhet mot diskriminering. En del av anslaget disponeras av regeringen för att stimulera inrättande av skyddat boende och vissa utbildningsinsatser m.m. för ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld. Förstärkningen av det antirasistiska arbetet fortsätter. har fått i uppdrag att bistå ett antal frivilligorganisationer att etablera ett centrum mot rasism och andra former av intolerans. Regeringen föreslår att verket sammantaget får disponera högst som bidrag till den ideella förening som bildats för att bedriva ett sådant centrum. Detta är en permanent förstärkning av stödet med som tillförs anslaget. Vidare får verket disponera högst 2,4 miljoner för stöd till verksamhet för personer som vill lämna rasistiska grupper. Stödet till lokal verksamhet mot diskriminering förstärks permanent med . Sammanlagt skall därmed disponeras för lokal verksamhet mot diskriminering. För organisations- och verksamhetsbidrag samt projektstöd enligt förordningen (SFS 2000:216) beräknas medelsbehovet uppgå till ca . Projektstödet skall bl.a. inriktas på insatser för jämställdhet och för att motverka rasism och främlingsfientlighet. För att fortsätta stimulera inrättandet av skyddat boende, vissa utbildningsinsatser m.m. för flickor och unga kvinnor som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld beräknas behovet av medel uppgå till 20042005 och . Även pojkar och unga män skall omfattas av satsningen. Från dessa medel skall även en internationell konferens för erfarenhetsutbyte kunna finansieras. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 3.5 Härledning av anslagsnivå för 2004-2006, för 10:2 Integrationsåtgärder Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2) Anslaget omfattas inte längre av regeringens riktade satsning 2001-2003 för att öka sysselsättningen bland invandrare och minskas därmed med 15 000 tkr . 3.8.310:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Anslaget finansierar statlig ersättning till kommunerna för kostnader i samband med mottagandet och introduktionen av flyktingar och deras anhöriga. Ersättningarna betalas ut enligt bestämmelserna i förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. Huvuddelen av den statliga ersättningen utgår i form av schablonersättning som lämnas med ett fast belopp per mottagen person. Denna ersättning är flerårig och börjar betalas ut månaden efter det att flyktingen har folkbokförts i en kommun. Därutöver lämnas ersättning för faktiska kostnader för försörjningsstöd och vissa andra kostnader för äldre, varaktigt sjuka, barn utan vårdnadshavare och för personer med funktionshinder. Kommunmottagandet av flyktingar innebär den sista fasen i en migrationsprocess som inleds med ett beslut om att lämna sitt hemland för att söka asyl i eller något annat land. Omfattningen av kommunmottagandet styrs i grunden av händelser utanför gränser och att det kan förekomma stora variationer i antalet kommunmottagna personer. Beräkningen av anslaget utgår från redan mottagna flyktingar samt prognoser om asylsökande, antal avgjorda beslut i asylärenden, invandring av anhöriga till flyktingar samt flyktingar m.fl. som har tagits emot i (kvotflyktingar) och som kan väntas få tillstånd att bosätta sig här. Med utgångspunkt från tidigare faktiskt kommunmottagande och prognoserna för (se tabell i avsnitt 3.6.2) beräknas anslagsbehovet för till 2 . Inom denna anslagsram bör få använda högst för ersättning till kommunerna för extraordinära kostnader samt för att ekonomiskt kompensera kommuner som tar emot flyktingar som ursprungligen togs emot i storstäderna eller en förortskommun med liknande situation. Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Anvisat 2003 i 2003 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . kan flyktingar få statliga lån till hemutrustning när de skall etablera hushåll i . Villkoren för lånen, som administreras av (), regleras i förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Lånen tas upp i (). Underskottet i verksamheten i huvudsak låneeftergifter och bristande inbetalningar av räntor och amorteringar täcks via anslaget. Omfattningen av låneverksamheten bestäms främst av antalet kommunmottagna flyktingar och i vilken utsträckning de väljer att ta lån. (Antalet flyktingar som tagits emot i kommunerna och som omfattas av låneförordningen 1990:1361 framgår av tabellen i avsnitt 3.6.2). 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivå för 2004-2006, för 10:4 Hemutrustningslån Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 3.8.510:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 20 819 tkr prisnivå. 3Motsvarar 20 819 tkr prisnivå. Från anslaget finansieras Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) samt . kommer det fortsätta att finnas låntagare från de stora mottagningsåren 1993 och 1994 som haft anstånd med återbetalning av lånen . Låneeftergifterna för dessa låntagare förväntas öka , vilket innebär att belastningen på anslaget ökar. Utfallet har dock medfört att andelen eftergifter har behövt justeras ned något. är också trenden att amorteringar av upplupna räntor minskar. Anslagsbelastningen minskade kraftigt . Stora belopp har kunnat återföras statsbudgeten från anslaget i form av indragningar. Den låga marknadsräntan har haft stor betydelse för detta. Anslagsbehovet för åren 20042006 är svårbedömt med tanke på att antalet låneeftergifter förväntas öka. DO har fått ett dramatiskt ökat antal ärenden om anmälningar om etnisk diskriminering både i arbetslivet och i övriga samhällslivet och därför tillfälligt förstärkts med på tilläggsbudgeten 2003. I höstens tilläggsbudget tillförs DO ytterligare med anledning av den nya lagstiftningen om förstärkt skydd mot diskriminering och behovet av informationsinsatser. Med hänvisning till att ärendemängden väntas fortsätta öka, de utökade uppgifterna på grund av ny lagstiftning samt det nödvändiga arbetet med tillsyn över hur arbetsgivare uppfyller lagens krav på aktiva åtgärder permanentas den tillfälliga förstärkningen på . höjs DO:s anslagsnivå med . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Från anslaget finansieras också . Nämndens verksamhet beräknas uppgå till en kostnad på . Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Storstadspolitiken omfattar frågor om hur en god utveckling kan främjas i storstädernas mest utsatta stadsdelar, hur förutsättningar för tillväxt skapas i storstadsregionerna och hur tillväxten kommer alla till del. Storstadspolitiken är i huvudsak tvärsektoriell och omfattar flera olika politikområden såsom arbetsmarknads-, utbild- nings-, social-, regional tillväxt-, integrations-, kultur- och idrottspolitik. I enlighet med storstadspropositionens intentioner skall en samlad avstämning och utvärdering av storstadspolitiken göras som underlag för ställningstagande om former och omfattning för den fortsatta storstadspolitiken. Regeringen avser återkomma till med en skrivelse om storstadspolitikens utveckling. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 8: 11:1 Utvecklingsinsatser i storstäderna Anslag utgiftsområde 16: 11:1 Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna Totalt för politikområde Storstadspolitik 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Utgifterna inom politikområdet styrs av takten i det lokala utvecklingsarbetet. Kommuner med lokala utvecklingsavtal tilldelas medel i samband med att avtalen revideras. Medel rekvireras i efterhand mot redovisade kostnader. Den årliga förbrukningen beräknas till enligt utgiftsprognosen . Storstadspolitiken skall införlivas i ordinarie strukturer hos berörda kommuner, statliga myndigheter och andra samverkande aktörer varför inga nya medel beräknats .