prop · GS031d12 · 2004-09-20 00:00:00 — Ekonomisk trygghet 11 vid ålderdom 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn................................................................. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2001:853) om Ekonomisk trygghet vid ålderdom...................................................................... Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension ............................ Avdrag för pensionspremier................................................................. Avsättning till personalstiftelse............................................................ Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel ....................................... Insatser inom politikområdet............................................................... Förlängd tid för omställningspension ................................................. 3.10Höjd bostadskostnadsgräns för bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd för den som är eller äldre....................... 20:1 Garantipension till ålderspension ................................................ 20:2 Efterlevandepension till vuxna..................................................... 20:3 Bostadstillägg till pensionärer m.fl. ............................................. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet/politikområdet.................................... 3.2Härledning av ramnivån 20052007. trygghet vid ålderdom........................................................................................... 3.3Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad. trygghet vid ålderdom........................................................................................... 3.4 Skatteavvikelser inom utgiftsområde 11, netto................................................... 3.5Pensionsgrundande inkomst 2000, efterlevandepension 2002 i kronor samt ersättningsgrad 2002 i procent. Uppdelat på antal barn. Anslagsutveckling 20:1 Garantipension till ålderspension................................. Härledning av anslagsnivån 20052007, för 20:1 Garantipension till Anslagsutveckling 20:2 Efterlevandepension till vuxna ..................................... 3.9Härledning av anslagsnivån 20052007, för 20:2 Efterlevandepension Anslagsutveckling 20:3 Bostadstillägg till pensionärer m.fl............................... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 20:3 Bostadstillägg till Anslagsutveckling 20:4 Äldreförsörjningsstöd................................................... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 20:4 Äldreförsörjningsstöd.......... 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3.1Pension efter skatt , för ensamstående typfall med olika antal ATP-poäng, priser......................................................................... 3.2Utvecklingen av pension efter skatt, för ensamstående typfall med olika antal ATP-poäng, index 1994=100 ............................................................ 3.3Medelårsbelopp per BTP-tagare bland ålderspensionärer 19912003 3.4Andel kvinnor respektive män bland ålderspensionärer med Inkomststandard för personer under respektive ........... Ålders- och könsfördelning på efterlevande som får ersättning där dödsfallet inträffar 2001, antal............................................................................. 3.7Genomsnittlig pensionsgrundande inkomst och efterlevandeersättning före och efter dödsfallet priser............................................................ 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn (avsnitt 2.1 och 3.9), 2.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. (avsnitt 2.2 och 3.10), 3.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:853) om äldreförsörjningsstöd (avsnitt 2.3 och 3.10), 4.för 2005 anvisar anslagen under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt följande uppställning: 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn Härigenom föreskrivs att 4 kap. 2 § lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn skall ha följande lydelse. Rätt till omställningspension enligt 1 § avser av från tidpunkten för dödsfallet. Rätt till omställningspension enligt 1 § avser av från tidpunkten för dödsfallet. Denna lag träder i kraft och tillämpas på omställningspension som grundas på dödsfall som inträffar eller . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. Härigenom föreskrivs att 9 och 20 §§ lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. skall ha följande lydelse. Bostadstillägg utges från och med den månad en bidragsberättigad fyller månad av den del som inte överstiger , för av bostadskost- för den som är ogift naden av den del som inte och för den som är gift. överstiger för den som För var och en av makarna skall bo- är ogift och för den stadskostnaden beräknas till hälften som är gift. av deras sammanlagda bostadskost- en av makarna skall bostadskostna- den beräknas till hälften av deras Vid beräkningen av bostadskostnaden enligt första stycket, för makar den gemensamma, skall även hemmavarande barns andel av bostadskostnaden medräknas under förutsättning att barnet inte har fyllt och inte är självförsörjande. Detsamma skall gälla så länge barnet får förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395). Bostadstillägg utges inte för bostadskostnad till den del den överstiger för var och en av de boende vid boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform. Bostadstillägg utges inte för bostadskostnad till den del bostadskostnaden motsvaras av preliminärt bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Särskilt bostadstillägg skall utges med det belopp som den bidragsberättigades inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig levnadsnivå, allt räknat . En skälig levnadsnivå enligt första stycket skall anses motsvara en tolftedel av 1,294 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och en tolftedel av 1,084 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. 1 Senaste lydelse 2002:327. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 En bostadskostnad som uppgår till högst för den som är ogift och för den som är gift, skall anses som skälig bostadskostnad enligt första stycket. En bostadskostnad som uppgår till högst för den som är ogift och för den som är gift, skall från och med den månad den bidragsberättigade fyller anses som skälig bostadskostnad enligt första stycket. För övriga bidragsberättigade gäller beloppen respektive . Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för bostadstillägg och särskilt bostadstillägg som avser tid före ikraftträdandet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2001:853) om äldreförsörjningsstöd Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (2001:853) om äldreförsörjningsstöd skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den stödberättigade skall genom äldreförsörjningsstödet dels tillförsäkras en skälig levnadsnivå, dels tillförsäkras medel för att täcka en skälig bostadskostnad. Den skäliga levnadsnivån enligt första stycket skall motsvara en tolftedel av 1,294 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och en tolftedel av 1,084 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. den som är ogift och den som är ogift och för den som är gift skall för den som är gift skall anses som en skälig bostadskostnad anses som en skälig bostadskostnad enligt första stycket. För var och en enligt första stycket. För var och en beräknas till hälften av deras sam- beräknas till hälften av deras sam- och en av de boende i tvåbäddsrum i och en av de boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform skall en bo- särskild boendeform skall en bo- stadskostnad som uppgår till högst stadskostnad som uppgår till högst Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för äldreförsörjningsstöd som avser tid före ikraftträdandet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. Eftersom utgiftsområdet sammanfaller med politikområdet redovisas de båda nivåerna samlat. Området omfattar garantipension till ålderspension, efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till personer med ålderspension eller efterlevandepension samt delpension och äldreförsörjningsstöd. överförs bostadstillägg till personer med aktivitets- eller sjukersättning till utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Politikområdet underindelas i två verksamhetsområden: Ersättning vid ålderdom där ålderspension, delpension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd ingår, och Ersättning vid dödsfall som omfattar efterlevandepension till vuxna. Utgifterna blev lägre än anvisade medel för utgiftsområdet. beräknas utgifterna bli högre än anvisade medel, en avvikelse om . beräknas utgifterna till , vilket är lägre än utfallet . Andelen pensionärer med inkomstrelaterad ålderspension ökar som den genomsnittliga nivån på den inkomstrelaterade pensionen stiger. Då flertalet utgifter inom utgiftsområde 11 utgör komplement till den inkomstrelaterade pensionen medför detta minskade utgifter inom hela utgiftsområdet med undantag för efterlevandepension till vuxna. Anledningen till att utgifterna för efterlevandepension inte följer samma utveckling är att det i anslaget ingår både inkomstrelaterad efterlevandepension och garantipension till efterlevandepension. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet/politikområdet 20:1 Garantipension till ålderspension 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna 20:3 Bostadstillägg till pensionärer 2003 11 20:4 Delpension Totalt för utgiftsområde 11/politikområde 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition, (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20052007. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 3.3 Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Statens stöd inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom redovisas i huvudsak som anslag på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning (s.k. skatteavvikelser). Av- vikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteavvikelserna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika politikområden. Dessa avvikelser påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteavvikelser finns i bilaga 2 till ekonomiska vårproposition. I det följande redovisas de nettoberäknade skatteavvikelserna med politikområdesanknytning som är att hänföra till utgiftsområde 11. Ett streck i tabellen visar att avvikelsen inte kunnat beräknas. 3.3.1Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension Arbetsgivarens kostnader skall inte tas upp till beskattning hos arbetstagaren om kostnaderna avser tryggande av pension genom avsättning eller pensionsförsäkring inom vissa ramar. Eftersom avsättningen utgör ersättning för utfört arbete ligger ersättningen till grund för särskild löneskatt. Skatteavvikelsen vad gäller inkomstskatten beror på skillnaden i marginalskatter vid avsättning till och utbetalning av pension. Avdrag får göras för erlagda pensionspremier. Avdragen är begränsade beloppsmässigt. Om marginalskatten vid utbetalningen av pensionen är lägre än vid inbetalningen av premien uppstår en avvikelse. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Arbetsgivare får göra avdrag med belopp som förts över till personalstiftelse för tryggande av pensionsutfästelse. Stiftelsen är mer förmånligt beskattad än näringsidkaren. Om marginalskatten vid utbetalningen av pensionen är lägre än vid inbetalningen av premien uppstår en avvikelse. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. 3.3.4Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel Avkastningen på medel reserverade för pensionsändamål beskattas lägre än för kapitalinkomster. Skatten tas ut på en schablonberäknad avkastning och skattesatsen är nedsatt till . Skatteavvikelsen avser skatt på kapitalinkomst. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.4 Skatteavvikelser inom utgiftsområde 11, netto Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel Totalt för utgiftsområde 11 Målet för politikområdet är att personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Efterlevande make skall ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. För att mäta måluppfyllelsen gör regelbundet uppföljningar av ålderspensionärernas samlade ekonomiska levnadsstandard, dvs. studier där även inkomster som inte kommer från de allmänna systemen beaktas. Därutöver har () på regeringens uppdrag analyserat utvecklingen för ett antal typfall där enbart inkomster från de allmänna systemen beaktas. Den del av målet som avser efterlevande tillkom 2003. fanns inga egentliga mätningar av hur den ekonomiska standarden förändrades i samband med ett dödsfall och mätmetoder för detta är fortfarande under utveckling. I samband med att målet utformades fick RFV i uppdrag att utarbeta mätmetoder och därefter har de fått i uppdrag att göra en empirisk analys av hur den ekonomiska standarden utvecklas vid ett dödsfall. En grundläggande förutsättning för politikområdet är att pensionsreformen, som fullt ut genomfördes , ligger fast. De nuvarande reglerna bygger på en överenskommelse mellan fem partier (s, c, fp, m och kd) och vilar på en mycket stark politisk grund. Överenskommelsen innebär också att reglerna i all väsentlighet skall gälla . tilliten till systemet är det viktigt att signalerna om detta är tydliga och entydiga. En bärande tanke i reformen är livsinkomstprincipen och den starka kopplingen mellan arbete och pension mer arbete innebär mer avgifter och avspeglar sig i högre pension. Kopplingen är naturlig eftersom pension långsiktigt bara kan finansieras av arbete. Det är därför viktigt med en sådan koppling i ett pensionssystem, särskilt när vi närmar oss en period med en tydlig risk för arbetskraftsbrist. För att dra nytta av den inbyggda arbetsstimulansen måste kunskapen om kopplingen vara utbredd. Dessutom måste det finnas en tillit till systemet och en övertygelse om att spelreglerna inte ändras. Under dessa förutsättningar kommer pensionssystemet att bidra till ökat arbetskraftsdeltagande som framöver behöver och som är grunden för tillväxt och fortsatt utveckling av välfärden. Omvänt gäller att ett minskat arbetskraftsdeltagande långsiktigt hotar samhällets möjligheter att upprätthålla och utveckla välfärden. Även ur denna utgångspunkt är pensionsreformens långsiktiga principer av betydelse för politikområdets mål. Pensionsreformen innebär också att ålderspensionens inkomstbaserade del är finansiellt helt stabil och inte riskerar att vältra över kostnader på kommande generationer. Det är ytterligare en faktor som ger bättre förutsättningar att även långsiktigt klara grundtryggheten. För politikområdet är tryggheten central. I detta ligger främst att det skall finnas en ekonomisk trygghet som gör att äldre och efterlevande inte skall behöva oroa sig för sin ekonomi. I tryggheten ligger också vetskapen om att det finns ersättningar som ger en garanti när man blir gammal eller om man blir efterlevande. För att kunna känna trygghet krävs också att man är 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 förvissad om att reglerna är så stabila att de inte leder till annat än marginella svängningar över tiden. Detta är särskilt viktigt för de äldre som ofta har mycket begränsade möjligheter att påverka sin ekonomi. Politiken bör mot denna bakgrund fokusera på stabilitet och värdesäkring. Garantipensionen är en viktig del av pensionsreformen. Den värnar liksom folkpensionen i det gamla pensionssystemet om ett rimligt grundskydd som är värdesäkrat. Garantipensionens principer är en del av pensionsöverenskommelsen och ligger därmed också fast för överskådlig tid. Garantipensionen täcker upp för den som inte har haft möjlighet att tjäna in tillräcklig inkomstbaserad ålderspension. För full garantipension krävs dock 40 bosättningsår, vilket innebär att det finns ett ökande antal äldre som inte får en tillräcklig ekonomisk standard. infördes därför ett äldreförsörjningsstöd som täcker upp för denna grupp äldre. Därmed finns ett heltäckande grundskydd för personer , vilket innebär att det i denna grupp i princip inte finns någon som är långvarigt beroende av socialbidrag. Vi har sammantaget ett pensionssystem och ett grundskydd som i allt väsentligt är anpassat för framtiden och dessutom garanterar en lägsta nivå för alla äldre. Ett mål i sig är därför att värna om detta. För detta krävs en fortsatt strävan att öka kunskapen om pensionssystemets principer och funktionssätt hos allmänheten och öka förståelsen för sambanden mellan arbete, samhällsekonomi, livslängd och pension. Informationsspridningen måste därför ha fortsatt hög prioritet. Även om pensionsreformen ligger fast är det dock viktigt att fortlöpande analysera hur systemet fungerar och dess effekter. I detta ligger också att fortsätta med analyser av pensionärernas levnadsstandard med särskilt fokus på utvecklingen för de sämst ställda pensionärerna och hur väl bostadstillägget är anpassat för att trygga ekonomin för dessa. Det är mot denna bakgrund som regeringen nu föreslår förbättrat bostadstillägg. Politikområdet genomgick en avsevärd förändring fr.o.m. . Den första årskullen som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet dvs. personer födda , fyllde då och kunde beviljas garantipension. Garantipension har ersatt det tidigare grundskyddet dvs. folkpension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag. Garantipensionen betalas ut som en utfyllnad till den inkomstgrundade pensionen och är fullt beskattad. Reglerna för ålderspension till personer födda eller tidigare, för efterlevandepension och för bostadstillägg till pensionärer m.fl. anpassades till de reformerade reglerna för ålderspension fr.o.m. och omräkning har gjorts enligt de anpassade reglerna för de som uppbar någon av förmånerna. Fr.o.m. infördes också äldreförsörjningsstöd, en ny förmån för personer som har fyllt och är bosatta i . Stödet garanterar en lägsta levnadsnivå samt ersättning för skälig bostadskostnad. Nivåerna är desamma som gäller för det särskilda bostadstillägget dvs. den lägsta levnadsnivån efter det att en skälig bostadskostnad är betald är 1,294 gånger prisbasbeloppet för en ogift person och 1,084 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Den skäliga bostadskostnaden är högst . Äldreförsörjningsstödet är helt inkomstprövat. De första utbetalningarna av inkomstrelaterad pension enligt det reformerade ålderspensionssystemet gjordes . Beskrivningar som avser de inkomstrelaterade delarna av ålderspensionssystemet återfinns i avsnittet Ålderspension vid sidan av statsbudgeten. Fr.o.m. måste alla ansöka om ålderspension. beslutade enligt regeringens proposition 2002/03:61 Vissa socialförsäkringsfrågor att ålderspension skall kunna betalas ut tidigast fr.o.m. den månad ansökan har kommit in till i stället för månaden efter som tidigare gällde. beslutade enligt regeringens proposition 2003/04:91 Vissa premiepensionsfrågor att detta skall gälla även vid uttag av premiepension. Återkallelse eller minskat uttag av ålderspension Anmälan om återkallelse eller minskat uttag av ålderspension får göras skriftligen till . beslutade , enligt regeringens proposition 2003/04:91 Vissa premiepensionsfrågor, att bestämmelsen om att måste ha förflutit från en tidigare återkallelse eller minskning innan en ny sådan kan få verkan slopas fr.o.m. . Politikområdet omfattar två verksamhetsområden Ersättning vid ålderdom och Ersättning vid dödsfall. Verksamhetsområde Ersättning vid ålderdom Garantipensionen, som ingår i verksamhetsområdet vid ålderdom, är en del av ålderspensionssystemet. Övriga delar av ålderspensionssystemet är inkomstpension, tilläggspension och premiepension, vilka inte tillhör politikområdet utan ligger utanför statsbudgeten. Garantipensionen har dock direkta samband med den inkomstrelaterade pensionen och storleken på garantipensionen är beroende av den inkomstrelaterade pensionens storlek. Resultat inom ålderspensionsområdet har på motsvarande sätt ofta bäring på både grundskyddet och den inkomstrelaterade pensionen. Redovisningen avser därför till viss del även den inkomstrelaterade ålderspensionen. Därutöver finns viss resultatredovisning under avsnittet Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Verksamhetsområdet omfattar ålderspension, bostadstillägg till ålders- eller efterlevandepension samt äldreförsörjningsstöd. Därutöver finns några ålderspensionsförmåner som är under avveckling och därför mycket begränsade till sin omfattning. Det gäller delpension, barntillägg och hustrutillägg. För att mäta måluppfyllelsen gör uppföljningar av pensionärernas levnadsstandard. Vissa år görs mer fördjupade studier som redovisas särskilt. Den senaste publicerades (Gyllene år med silverhår för vissa eller för alla?, Ds 2002:14). Resultaten visade att de sämst ställda pensionärerna har klarat saneringsprogrammet bättre än pensionärer med hög pension. Resultaten i studien bekräftas av en utfallsstudie över utvecklingen som gjordes av () . Resultatet av denna studie visar i praktiken effekterna och utvecklingen av regelförändringarna . Av studien framgår att bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget tillsammans med skatten i ökad utsträckning verkar kraftigt utjämnande. Effekten var att pensionärer med högre inkomster fått en viss negativ real utveckling medan pensionärer med de lägsta inkomsterna fått realt förbättrat netto. beräkningar avspeglar som regel den ekonomiska standarden, dvs. så långt möjligt med hänsyn till pensionärernas hela ekonomi eftersom det är denna helhet som är den avgörande för levnadsstandarden. Hur utvecklingen ser ut enbart med beaktande av de allmänna reglerna är emellertid också relevant. Regeringen gav därför RFV i uppdrag att redovisa utvecklingen av det ekonomiska utfallet inom det allmänna pensionssystemet för ett antal typfall.