prop · GR031d5 · 2004-01-01 00:00:00 — Framför allt har de rättspsykiatriska utredningarna och drograttfylleriutredningarna ökat i antal. arbetar fortlöpande med att vidareutveckla kvaliteten inom verksamheten och fastställdes en föreskrift om gemensam hantering av klagomål och händelser som avviker från fastlagda ruti- Föreskriften klagomål och händelser av betydelse som ett led i kvalitetsutvecklingen skall rapporteras till de kvalitets- och utvecklingsråd som finns inom det rättsmedicinska respektive det rättspsykiatriska området . En policy för forskning och utveckling inom har fastställts och inom verkets forsknings- och utvecklingsnämnd har två arbetsgrupper tillsatts för att arbeta vidare med hur policyn skall genomföras. I policyn fastslås bl.a. att forsknings- och utvecklingsarbetet bör bedrivas mot ökad samverkan i programrelaterade forsknings- och utvecklingsområden och att samarbete med andra myndigheter och organisationer bör eftersträvas. I syfte att undersöka uppmärksammade problem med bl.a. kvaliteten på rättsintyg som utfärdas av läkare på begäran av t.ex. polis och åklagare har initierat en översyn av ordningen för utfärdande av rättsintyg. Förslag till en ny ordning har presenterats i en departementspromemoria (Ds 2003:3). Innebörden av förslaget är bl.a. att skall få ett huvudansvar för verksamheten med utfärdande av rättsintyg. Förslaget bereds inom . Antalet rättspsykiatriska undersökningar ökade från 589 till 670 undersökningar. Även antalet s.k. § 7-intyg ökade från 1 797 till 1 876. Andelen ärenden där väntetiden i häkte inför en undersökning överstigit ökade något jämfört med föregående år. Det totala antalet rättspsykiatriska utredningar som av domstol överlämnades till rättsliga råd för bedömning utgjorde (31 fall) av samtliga expedierade ärenden. Av dessa kom Rättsliga rådet i åtta fall fram till en annan slutsats med avseende på allvarlig psykisk störning än den som framgått av utredningen. Domstolarnas förtroende för verkets undersökningar är fortsatt högt. följde domstolarna de förslag till påföljd som lämnats i de rättspsykiatriska utlåtandena i av fallen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Antalet rättsmedicinska förrättningar har ökat från ca 7 500 till 8 500. Framför allt beror det på att antalet undersökningar och yttranden över levande personer har ökat kraftigt. genomförde en enkätundersökning hos uppdragsgivaren, polisen, avseende rättsmedicinska rapporter över dödsorsaksutredningar och rättsmedicinska kroppsundersökningar av levande personer. Enkätsvaren visade att uppdragsgivarna i huvudsak är positiva till de rättsmedicinska rapporterna. Medianhandläggningstiden var i stort oförändrad jämfört med . Handläggningstiderna bedöms fortfarande vara för långa vilket delvis har sin förklaring i svårigheter att rekrytera rättsläkare. Antalet ärenden inom den rättskemiska verksamheten har ökat med . Anslagsverksamheten har expanderat till följd av en fortsatt ökning av drograttfylleriärenden med drygt 400 ärenden, vilket motsvarar en ökning . Ökningen har klarats av på bekostnad av att utvecklingsarbete har fått stå tillbaka. Trots en ökning av antalet ärenden har handläggningstiderna i stort kunnat hållas. För drograttfylleriärenden har dock handläggningstiderna varit längre än vad som varit ambitionsnivån. Huvuduppgiften för den rättsgenetiska avdelningen är faderskapsundersökningar. handlade och besvarade avdelningen totalt 2 016 ärenden, vilket är en minskning med 60 ärenden jämfört med . Tack vare ytterligare effektiviseringar fortsatte handläggningstiderna att minska . Medianhandläggningstiden för ett faderskapsärende var . Med hänsyn till personalsituationen inom rättsgenetiken har forsknings- och utvecklingsarbetet inte kunnat bedrivas i den omfattning som den rättsgenetiska verksamheten långsiktigt behöver för att följa med i utvecklingen inom området. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Efterfrågan på undersökningar har ökat kraftigt. Trots en ansträngd personalsituation har klarat av att möta den ökade efterfrågan utan att handläggningstiderna har behövt öka i någon större utsträckning. Den ansträngda arbetssituationen på avdelningarna har emellertid försvårat möjligheterna att avsätta tillräckligt med tid för att genomföra planlagda forskningsarbeten. Undersökningar av uppdragsgivarnas syn på verkets utredningar samt externa granskningar visar att väl uppfyller högt ställda kvalitetskrav. Sammantaget har i allt väsentligt uppfyllt statsmakternas övergripande mål för myndighetens verksamhet. Personal- och kompetensförsörjning m.m. hade i medeltal 380 personer tills vidare eller tidsbegränsat anställda (totalt 307 årsarbetskrafter). Me- delåldern inom verket är relativt hög, . Inom verket arbetar kvinnor och män. På ledningsnivå är den manliga dominansen stor. utarbetades inom verket en jämställdhetsplan med åtgärder för att förbättra jämställdheten och för att utveckla ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten. är en myndighet vars uppgifter kräver hög kompetens. Det råder stor konkurrens om välutbildad personal bland flertalet yrkeskategorier som verket är i behov av att kunna rekrytera. På grund av pensionsavgångar har och kommer verket att tappa betydande kompetens . Framför allt inom rättsmedicinen är problemen särskilt besvärande. För att säkra kompetensförsörjningen har myndigheten s.k. prova-på-perioder för läkare som inte är färdiga för specialistutbildning. Vidare bedrivs en försöksverksamhet med en ny personalkategori, s.k. rättsmedicinska utredare, som avlastar rättsläkarna från vissa arbetsuppgifter. Som ett led i verkets mål att attrahera, behålla och utveckla sina medarbetare ges olika interna utbildningar. I syfte att ytterligare höja kompetensen och effektiviteten samt göra myndighetens arbetsplatser mer attraktiva initierades ett brett utvecklingsprogram, RMV-PLUSS (Program för Ledning, Utveckling, Strategi och god Service). utvärderades programmet av externa konsulter, som konstaterade att arbetet var positivt och att arbetet var en bra grund för fortsatt förändringsarbete. har redovisat verkets miljöledningsarbete. Av redovisningen framgår att fortsatt sitt arbete med miljöledning. bedriver fortlöpande ett aktivt arbete med och lägger stor vikt vid frågor om personal- och kompetensförsörjning. Rekryteringsarbetet har också givit visst resultat. Inom rättsmedicinen, där personalsituationen är särskilt ansträngd, har man lyckats att rekrytera ett antal läkare. Regeringen ser positivt på verkets insatser för att tillförsäkra personal- och kompetensförsörjningen. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . undersökningar är av central betydelse för att skapa förutsättningar för rättssäkerhet och effektivitet inom rättsväsendet. Det är därför av yttersta vikt att undersökningarna håller en hög kvalitet. Utvärderingar och granskningar visar att uppfyller högt ställda kvalitetskrav. Regeringen anser det angeläget att fortsätter det framgångsrika arbete som bedrivits på detta område även . Av stor vikt i detta sammanhang är det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs inom verket eller med stöd av verket. Bristen på utbildade rättsläkare är och har varit ett problem inom den rättsmedicinska undersökningsverksamheten. Det är angeläget att fortsätter sina insatser med rekrytering av kompetent arbetskraft till den rättsmedicinska verksamheten. har efterfrågan på undersökningar ökat kraftigt. har, trots en ansträngd personalsituation, klarat av att möta den ökade efterfrågan. Regeringen anser det viktigt att fortsätter att upprätthålla hög effektivitet inom verksamheten. Regeringen anser att det är angeläget att samtliga myndigheter bedriver sin verksamhet på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Mot den bakgrunden har och , såsom chefsmyndighet för , i regleringsbreven fått i uppdrag att samordna sina verksamheter med DNA-analy- ser. Båda myndigheternas verksamhet med sådana analyser är förlagd till . Vidare har regeringen lämnat medgivande till att teckna ett tjugoårigt hyresavtal avseende nya lokaler i . De planerade nya lokalerna är belägna i anslutning till . Detta ger enligt regeringen goda förutsättningar för ett effektivt samarbete på ytterligare områden mellan de båda myndigheterna. har utgifter inom den anslagsfinansierade verksamheten överstigit tilldelade anslagsmedel med . För att täcka utgifterna har myndigheten utnyttjat anslagskrediten. har fått ett engångsvist tillskott om . Detta i syfte att kunna vidareutveckla verksamheten med rättspsykiatriska undersökningar, för att kunna möta den ökande efterfrågan på drograttfylleriundersökningar och för att ha möjligheter att fortsätta och intensifiera rekryteringen av rättsläkare. Eftersom dessa åtgärder inte är av engångsnatur utan medför årliga kostnader så länge verksamheten är av nuvarande omfattning behövs tillskott även . Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att ramanslag höjs med . skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (se anslag 4:1 ). 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 seras för denna nya avgift med . Vidare kompenseras myndigheten för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader. Beloppet uppgår till . Sammantaget föreslår regeringen att anslaget fastställs till . beräknas anslaget uppgå till 223 431 000 respektive . Tabell 3.30 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:8 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 2 776 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 776 tkr prisnivå. Nämnden skall bl.a. följa den nationella och internationella utvecklingen på genteknikområdet, bevaka de etiska frågorna inom genteknik samt bedriva rådgivande och upplysande verksamhet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Målet för är att främja en etisk försvarbar och säker användning av genteknik så att människors och djurs hälsa samt miljön skyddas. Målet skall nås genom rådgivande verksamhet, genom att följa utvecklingen på genteknikområdet samt genom att bevaka etiska frågor inom genteknik. Nämnden skall lämna en översiktlig beskrivning av hur verksamheten bedrivits och redovisningen skall ske under rubrikerna Människors hälsa, Djurs hälsa samt Miljöskydd. Tillsammans med andra medarrangörer anordnade två konferenser. Den ena benämndes Sport, hälsa och genteknik, bruk och missbruk och den andra handlade om stamceller från vuxna. I anslutning till ordinarie nämndsammanträde anordnades dels ett seminarium om genteknik och tredje världen, dels en hearing om genteknik och framtida sociala konsekvenser. Nämnden har också bevakat den tekniska utvecklingen inom området. Det gäller bl.a. gentekniska analysmetoder i livsmedelskedjan och möjligheterna att använda genterapi och stamceller för att lindra hörselbesvär. har nämnden haft en hearing om etiska hänsyn beträffande verksamhet med genetiskt modifierade djur. Förberedelser påbörjades också för en konferens om kloning av tama, vilda och utrotningshotade djur. Inom miljöskyddsområdet har nämnden informerats bl.a. om säker hantering av transgena träd och om avfallsanläggningars hantering av avfall som innehåller genetiskt modifierade mikroorganismer. Utöver att anordna konferenser och hearings och hålla sig informerad inom de olika verksamhetsområdena har nämnden avgivit yttranden och synpunkter till departement, myndigheter och olika organisationer i frågor som berör nämndens verksamhet. Utvecklingen inom genteknikområdet går snabbt. Genom att utnyttja genteknik kan mänskligt lidande, t.ex. i samband med sjukdom, lindras. Det finns dock en risk för att gentekniken missbrukas eller att användningen av genteknik för med sig andra negativa konsekvenser, t.ex. inom miljöområdet. Det är mot den bakgrunden viktigt att utvecklingen inom genteknikområdet noga följs. skall främja en etiskt försvarbar och säker användning av genteknik så att människors och djurs hälsa samt miljön skyddas. Det är av förklarliga skäl svårt att mäta om ett sådant mål har uppnåtts eller inte. Regeringens bedömning är att genom sin allsidiga verksamhet inom området på ett förtjänstfullt sätt har verkat för att uppnå detta mål. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . Vid utgången av uppgick nämndens underskott till . På tilläggsbudget i samband med denna proposition höjs anslag med för bl.a. att flytten till nya lokaler blev dyrare än beräknat. För att anordna konferenser om bl.a. genteknik och vacciner för humanmedicinskt och veterinärmedicinsk bruk samt DNA-register föreslår regeringen att anslaget engångsvis tillförs . Anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. minskas med motsvarande belopp. För engångsvisa medel 2003 görs en återläggning med till domstolsväsendet. skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (se anslag 4:1 ). kompenseras för denna nya avgift med . Som kompensation för beräknade ökade utgifter för löner, lokaler m.m. justeras anslaget upp med . Regeringen föreslår att anslaget fastställs till . beräknas anslaget till och beräknas anslaget till . Tabell 3.32 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:9 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 22 851 tkr prisnivå. 3Motsvarar 22 851 tkr prisnivå. har till uppgift att främja brottsoffers rättigheter, behov och intressen. Myndigheten skall pröva ärenden om brottsskadeersättning och ärenden om bidrag från brottsofferfonden samt genom information verka för att berörda får kännedom om möjligheterna till brottsskadeersättning och till bidrag från fonden. Vid myndigheten finns en särskild nämnd som prövar vissa ärenden om brottsskadeersättning och ett råd som prövar frågor om bidrag från brottsofferfonden. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har regeringen satt som mål för denna verksamhet att av brottsskadeärendena skall handläggas med bibehållen kvalitet och att ärendebalansen skall minska. inkom 8 753 ansökningar om brottsskadeersättning vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Fördelat på de två skadetyperna har personskadeärendena ökat medan ärenden avseende sak- och rena förmögenhetsskador har ökat . Myndigheten har uppnått målet att handlägga av brottsskadeärendena . av de avgjorda ärendena handlades på mindre än . Det är en klar förbättring jämfört . handlades av ärendena inom angiven tid och av ärendena . Även ärendebalansen har trots den påtagliga ökningen av antalet inkommande ärenden kunnat minskas. Detta är enligt ett resultat av att myndigheten har ökat antalet handläggare för denna verksamhet. avgjordes 8 934 ärenden. Jämfört med föregående år är detta en ökning med . Ärendebalansen uppgick till 1 688, vilket är en minskning jämfört med föregående år med . Den s.k. fördjupade utredningsverksamheten av skadelidandes försäkringsförhållanden och skadeståndsskyldigas betalningsförmåga har även detta verksamhetsår prioriterats. Un- der 2002 har de medel som influtit genom regressverksamheten ökat från ca 2001 till nära . Summan utbetald brottsskadeersättning har fortsatt att stiga. Motsvarande siffror var 67 miljoner respektive . Den huvudsakliga förklaringen till den kraftiga ökningen torde vara en ökad medvetenhet, både bland allmänheten och hos advokater m.fl., om möjligheten att ansöka om statlig brottsskadeersättning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Brottsofferfonden tillförs medel främst genom en avgift på från dem som har dömts för brott där fängelse ingår i straffskalan. Fonden tillförs också medel från dem som avtjänar straff i form av intensivövervakning med elektronisk kontroll. Den dömde kan åläggas att betala en avgift till fonden om per dag under verkställigheten, dock högst . har regeringen satt som mål för denna verksamhet att de organisationer och projekt som bedöms kunna tillföra brottsoffer störst nytta skall beviljas bidrag ur fonden. Projekt inriktade mot brott med våld mot kvinnor, brott mot barn och ungdomar samt brott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag skall prioriteras. Under verksamhetsåret har totalt 499 ansökningar med ett sammanlagt sökt belopp om ca inkommit till Brottsofferfonden. Dessa ansökningar har avsett olika projekt. Som en följd av att det även är möjligt att ansöka om medel till löpande verksamhet har dessutom 151 ansökningar avseende verksamhetsstöd inkommit under verksamhetsåret. Andelen ansökningar avseende projekt har i jämförelse med föregående verksamhetsår ökat med . 222 projekt beviljades finansiering från fonden och 134 beviljades verksamhetsstöd. Av de projekt som beviljats medel har 104 varit inriktade på våld mot kvinnor, 38 har varit inriktade på övergrepp mot barn och 8 har rört offer för homofobiska brott. Däremot har det inte heller detta år beviljats några medel för projekt rörande brott med rasistiska förtecken. Detta trots att myndigheten genomfört riktade informationsinsatser till bl.a. invandrarföreningar och olika ideella organisationer. Sammanlagt fördelades ca under verksamhetsåret, vilket innebar en smärre ökning jämfört med föregående år. Fondens intäkter genom avgifter uppgick till ca , vilket är en ökning med från . har regeringen satt som mål för denna verksamhet att skall prioritera informationsinsatser som bi- drar till att de som är berättigade till brottsskadeersättning får det. skriftliga informationsmaterial om brottsskadeersättning har fått en omfattande spridning tack vare myndighetens samarbete med polis, åklagare, domstolar och kronofogdemyndigheter. Andra viktiga informationskanaler är myndighetens nyhetsbrev, referatsamling och hemsida samt myndighetens aktiva deltagande i olika utbildningar. Myndigheten bedömer att informationsinsatserna har bidragit till att antalet ansökningar om brottsskadeersättning har ökat. Även antalet ansökningar om bidrag från brottsofferfonden har ökat kraftigt, troligen av samma anledning. har en central funktion när det gäller stöd till dem som drabbas av brott. Ur ett medborgarperspektiv är det viktigt att ansökningar om brottsskadeersättning prövas så snart möjligt. uppnådde målet att av brottsskadeärendena skall avgöras . Regeringen ser positivt på detta. Myndigheten bör även fortsättningsvis fokusera särskilt på denna del av verksamheten och söka effektivisera ärendehanteringen ytterligare. Strävan att snabbt pröva inkomna ansökningar får dock inte leda till försämrad kvalitet i handläggningen av ärendena. Myndigheten bör därför även fortsättningsvis prioritera s.k. fördjupad utredning av såväl den skadelidandes försäkringsförhållanden som den skadeståndsskyldiges betalningsförmåga. Myndigheten bör också sträva efter att vidareutveckla sin regressverksamhet. har målsättningen för brottsskadeärendena omformulerats. Målet är att ansökningar om brottsskadeersättning skall prioriteras och handläggas så snabbt som möjligt. Ökad vikt läggs vid arbetet med fördjupad utredningsverksamhet och regressverksamhet. Regeringen anser vidare att målsättningen för brottsofferfonden har uppfyllts. Drygt två tredjedelar av de projekt som beviljats bidrag från fonden har avsett projekt inom de av regeringen särskilt prioriterade områdena. Vidare bedriver myndigheten ett aktivt och omfattande informationsarbete. Sannolikt beror ökningen av antalet ansökningar om brottsskadeersättning och bidrag från brottsofferfonden på att allt fler, genom vidtagna informationsinsatser, fått kunskap om denna möjlighet. har respektive 2003 redovisat sitt miljöledningsarbete. Av redovisningen framgår att myndigheten har vidtagit ytterligare åtgärder i arbetet med miljöledning. Regeringen ser positivt på detta. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att arbete har den inriktning som statsmakterna bestämt. Målen som uppställts för verksamheten har i allt väsentligt uppfyllts. När det gäller myndighetens framtida inriktning avser regeringen ta initiativ till en översyn av och Brottsofferfonden. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . Myndigheten tillfördes på tilläggsbudget under föregående år för att kunna hantera den ökande ärendetillströmningen. förbrukade mer än vad som anslagits för verksamheten. För att täcka utgifterna har myndigheten använt en del av sitt anslagssparande. Vid budgetårets slut uppgick anslagssparandet till . Då ärendetillströmningen är fortsatt hög har innevarande år tillförts på tilläggsbudgeten ekonomiska vårproposition. Enligt myndighetens prognoser kommer antalet ärenden att fortsätta att öka även . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anslaget höjs med . skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (se anslag 4:1 ). kompenseras för denna nya avgift med . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader justeras anslaget upp med . Regeringen föreslår att anslag fastställs till 2004. beräknas anslaget till respektive . Tabell 3.34 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:10 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 4:11 Ersättning för skador på grund av brott 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Från anslaget betalas ersättning av statsmedel enligt brottsskadelagen (1978:413) för skador på grund av brott. Utgifterna på anslaget styrs av antalet beviljade ansökningar och brottsskadeersättningens storlek. Anslaget disponeras av . utbetalades i brottsskadeersättning vilket är en ökning jämfört . fick myndigheten in intäkter från regressverksamheten på ca . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 täkterna minskar belastningen på anslaget vilket sammantaget innebar att utgifterna på anslaget uppgick till ca . Den främsta orsaken till att summan av utbetalda ersättningar har ökat jämfört med föregående år är att antalet avgjorda ärenden har ökat. Anslaget tillfördes på tilläggsbudget under föregående år. Vid budgetårets slut uppgick anslagssparandet till ca . har bedömt att belastningen på anslaget kommer att öka. Ökningen bedöms huvudsakligen bero på att antalet inkomna och avgjorda ärenden fortsätter att öka. Regeringen avser att noga följa utgiftsutvecklingen för detta anslag. Regeringen föreslår att anslaget för fastställs till . Samma belopp beräknas . Tabell 3.36 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 4:11 Ersättning för skador på grund av brott Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Den nuvarande rättshjälpslagen (1996:1619) trädde i kraft . Den innebar en mängd förändringar jämfört med den Bland annat är rättshjälpen numera generellt subsidiär till rättsskyddet.