prop · GR0347 · 2004-01-28 00:00:00 — skall finnas handläggare med särskild kompetens att utreda barn. Vidare har sammanställt en skrift Barnets bästa i rättsprocessen som bl.a. har spridits till nämndemän i syfte att upp- märksamma vikten av att det anläggs ett barnperspektiv vid avgörandet av frågor i domstolarna som rör barn och unga. Regeringen avser att noga följa utvecklingen. Det är uppenbart att det finns ett behov av kunskap och metodutveckling, vilket behöver stödjas. De insatser i form av skrifter och utbildningstillfällen som görs, inte minst genom , behöver systematiseras och följas Det , som diskuteras i avsnitt 3.4.5, skulle härvid- lag kunna spela en viktig roll. Det kollektiva inflytandet i kommunerna Inflytande och delaktighet i kommunerna finns egentligen inte reglerad annat än i den bestämmelse i kommunallagen (1991:100) som säger att nämnderna skall verka för att samråd sker med dem som utnyttjar deras tjänster (6 kap. 8 §). Ett sätt att öka ungas engagemang och inflytande i kommunen är genom ungdomsråd, eller någon annan form av inflytandeforum för Antalet ökar, enligt den enkät som gör . Syftet med ett inflytandeforum för barn och unga är att erbjuda en möjlighet till kontinuerlig dialog mellan unga och kommunpolitiker och att på så vis anlägga ett barn- och ungdomsperspektiv på lokala samhälls- frågor i stort. Det är vanligast att de som deltar är , det vill säga i högstadie- och gymnasieåldern. Men åldersgränserna varierar mellan Som lägst är den nedre åldersgränsen satt till , och som högst är den övre åldersgränsen satt till . En kartläggning som gjorde visade att det vanligaste är att forumet driver egna frågor. Så fungerar det i ungefär Nästan lika vanligt är att ungdomarna i inflytan- deforumet har en rådgivande funktion i förhållande till politiker eller lämnar synpunkter till tjänstemän. Enbart av forumen funge- rar som formell remissinstans. Dessa siffror skiljer sig något från kart- läggningen som gjordes . Då var det mer sällsynt att forumen drev egna frågor, och vanligare att de hade en rådgivande funktion gent- Hur ofta ungdomarna i forumet träffar politiker och/eller tjänstemän skiljer sig mycket åt i de olika kommunerna. Antalet möten kan variera mellan ett möte till ett möte . kartläggning visar på hur ofta beslutsfattare i kommunen träffar ungdomarna och under vilka former forumet arbetar, dock kan man inte se vilken reell makt och vilket inflytande forumen har. De faktiska effekterna ett ungdomsråd har på den demokratiska proces- sen är svåra att mäta med den metod som har använt sig av. Tidigare studier visar också på stora olikheter både i arbetssätt och inflytande för olika inflytandeforum. Troligt är att det bland de olika fora som existerar finns både de som inte har någon direkt möjlighet att påverka och de som spelar en stor roll för kommunens arbete i flera frågor. Förbättrade former för inflytande och delaktighet för barn och unga i samhällets olika beslutsprocesser har varit priorite- rade områden för och insatser. I de senaste årens regleringsbrev till har mål och återrapporteringskrav ställts kring ökad kunskap och spridning av effek- tiva former för barn- och ungdomsinflytande till berörda aktörer. ombudsmannen återrapporterar utvecklingen i såväl årsredovisningen som den årliga rapporten till regeringen. ringsbrev finns återrapporteringskrav om myndighetens arbete med inriktning på att öka ungdomars inflytande över de kommunala verksam- heterna. stödjer aktivt både kommuner och ungdoms- grupper i kommunerna, som vill inrätta någon form av inflytandeforum. Detta sker genom aktiv rådgivning och erfarenhetsutbyte. Det saknas emellertid en systematisk uppföljning eller en samlad bild av det arbete som bedrivs. Vad är det t.ex. som gör att vissa ungdomsråd eller andra inflytandefora för barn och unga är framgångsrika, medan andra har svårt att finna sin roll? Vilka är framgångsfaktorerna? Eftersom såväl som har frågor om infly- tande och delaktighet som prioriterade områden, avser regeringen att bjuda in myndigheterna tillsammans med till en diskussion om hur inflytande och delaktighet för barn och unga i kommunernas verksamheter och beslutsfattande kan vidareutvecklas. Beträffande inflytande i frågor som rör samhälls- och trafikplanering, hänvisas till avsnitt 3.3.7. Inflytande och delaktighet i skolan Enligt bestämmelser i skollagen (1985:1100) skall eleverna ha inflytande över hur deras utbildning utformas. När det gäller sägs också att omfattningen och utformningen av elevernas inflytande skall anpassas efter deras ålder och mognad. I läroplanerna för såväl förskolan som för och gymnasieskolan finns avsnitt som behandlar barns och ungas ansvar och inflytande. Bestämmelser om elevinflytande finns också i grundskole- och gymnasieförordningarna. Bestämmelserna om elevinflytande infördes 1991 och motiverades av före- dragande statsråd bl.a. med att det är en viktig del i ungdomars demo- kratifostran. För att skolan skall kunna lära ut demokrati, måste skolan även arbeta demokratiskt. Förskolan och skolan skall fostra demokratiska medborgare. Skolans demokratiuppdrag och elevernas inflytande är starkt kopplat till varandra. Demokratiuppdraget att förankra, levandegöra och förmedla de grund- läggande demokratiska värdena handlar om att arbeta med inflytande, jämställdhet mellan könen och människors lika värde. Att fostra barn till demokratiska medborgare förutsätter att de redan från förskoleåldern har inflytande genom att kunna påverka sin egen situation och verksam- hetens innehåll. Skolan skall ge eleverna både kunskaper om demokrati, mänskliga rättigheter m.m. och bemöda sig om ett demokratiskt arbets- sätt. Flera undersökningar visar att eleverna skulle vilja ha ett större infly- tande än de faktiskt har. Ett större inflytande är också positivt för elever- nas lärande samt för skolan och samhället. Om elevernas möjlighet till inflytande skall öka kan inte inflytande och delaktighet ses som en isole- rad del av skolans uppgift. Den skolutveckling och den pedagogiska ut- veckling som bedrivs är grunden för synen på inflytandefrågorna. har genomfört tre undersökningar om bl.a. elevernas attityder till inflytandet i skolan, 1993/94, 1997 och 2000. De elever som är till- frågade går i årskurs 79 och i gymnasieskolan. Den senaste undersök- ningen visar att arbetet med elevinflytandet inom skolan och elevernas vilja till inflytande i vissa avseenden har minskat. Andelen elever som upplevde att de fått ett större inflytande ökade mellan åren 1993/94 och 1997 medan man kan se en stagnation. Ele- verna tycker främst att de kan vara med och bestämma arbetssätt, läxor och prov samt vad de får lära sig i olika ämnen. Eleverna vill ha infly- tande över i fallande skala arbetssätt, vad de får lära sig, läxor och prov, skolmaten, skolmiljön och regler. Vilka områden de helst vill på- verka och vilka områden de tycker att de faktiskt kan påverka skiljer sig något mellan och gymnasieskolans elever. Grundskole- elever tycker att de i högre grad kan påverka skolmiljön och reglerna medan gymnasieeleverna i högre grad kan påverka arbetssätt samt läxor och prov. Flickor vill vara med och bestämma i högre grad än pojkar inom alla områden som de har tillfrågats om. En stabil andel är nöjda medan en mindre andel är direkt missnöjda. Hälften av alla elever har deltagit i något råd. genomförde en statistisk under- sökning på temat Rätten att komma till tals. Undersökningen baserar sig på ett statistiskt urval av 2 000 barn och unga i åldern . Resultatet av undersökningen redogörs för i , Vem bryr sig? I nämnda rapport redogörs även för en enkätundersökning som har gjort bland sina kontaktklasser, vilken har besvarats av drygt 500 barn och unga i åldern . Enligt den statistiska undersökningen är inte nöjda med sitt inflytande i skolan. Barnen i årskurserna 3 och 4 är mest nöjda och ungdomarna i årskurserna 8 och 9 minst nöjda. Barn och unga med funktionshinder är något mindre nöjda med sitt inflytande i skolan än genomsnittet av flickor och pojkar. Av undersökningen framgår vidare att barn och unga i relativt stor utsträckning anser att de kan säga vad de tycker i skolan. Däremot anser de att de inte i lika hög utsträckning kan vara med och bestämma i skolan. Frågor som eleverna anser viktiga för politikerna att arbeta för är bl.a. i fallande skala att skolan arbetar mot mobbning, att det serveras god mat i skolan, att alla elever skall trivas i skolans lokaler, att minska stressen. Att eleverna får vara med och be- stämma anser av eleverna vara viktigt. När det gäller undersökningen bland eleverna i kontaktklasserna fram- kommer bilden av att det som är lättast att påverka är det individuella arbetet, såsom hur skolarbetet skall utföras, vad de ska lära sig, när en uppgift skall lämnas in etc. På frågan om vad de vill och anser att de kan ta ansvar för, nämner framför allt flickorna sådant som raster, social miljö och trivsel i skolan. Lokala styrelser med elevmajoritet m.m. fattade beslut om lokala styrelser med elevmajoritet inom gymnasieskolan och vuxenutbildning. Lokala styrelser med elevmajoritet (prop. 1996/97:109) föreslogs att kommunerna inom en försöksverksamhet skulle få överlåta vissa ansvars- och beslutsfunktioner till en lokal styrelse med elevmajoritet. Enligt register finns ca 40 lokala styrelser med elevmajoritet i gymnasieskolan (av totalt 500 gymnasieskolor). Statskontoret har haft regeringens uppdrag att kartlägga och analysera de förhållanden som förklarar det låga antalet skolor som deltagit i för- söksverksamheten med lokala styrelser. I uppdraget ingick även att undersöka vilka andra former för elev- och föräldrainflytande som utvecklats. Statskontoret beskriver i rapporten styrelser och andra brukarorgan (2002:14) vilken kunskap man har i kommunerna om för- söksverksamheten med lokala styrelser, i vilken utsträckning det finns andra former för brukarinflytande i skolan, hur dessa organ fungerar samt vilken inställning till brukarinflytande i skolan och till försöksverksam- heten som finns i olika grupper i kommunerna. Statskontoret har skickat en enkät till samtliga kommuner. Av de 285 kommunerna som svarat har nära hälften minst en lokal styrelse med elev- eller föräldramajoritet. Lokala styrelser förekommer oftare i större kommuner än i mindre. De kommuner som inte har någon lokal styrelse har i de flesta fall någon form av brukarråd, av de kommuner som svarat på enkäten har någon form av brukarinflytande (brukarråd eller lokal styrelse) i grund- och gymnasieskolan. På vissa skolor finns brukarorgan för delar av skolan, t.ex. programråd för enskilda gymnasieprogram. Programråden kan vara rådgivande och inkludera företrädare för en viss bransch. Inom förekommer brukarorgan som är knutna till arbetslag eller arbetsenheter. I vissa kommuner förekommer samråd eller förberedande diskussioner på nämndnivå. används brukarorganen som remissorgan. förslag att stärka elevinflytandet presenterade sitt betänkande Skol- lag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121). Där föreslås att be- stämmelser av organisatorisk karaktär tas bort från författningar inom skolområdet. Detta innebär bl.a. att kraven på lokal arbetsplan och skol- plan, klassråd och skolkonferens försvinner. Den närmare utformningen av elevernas inflytande skall utformas på varje skola. Ett fåtal allmänna bestämmelser om elevinflytande skall gälla för alla utbildningsformer. Om förslagen genomförs innebär det störst förändringar för förskola och vuxenutbildning. Reglerna skall gälla för alla huvudmän, vilket påverkar fristående skolor mest. Enligt kommittén skall princi- per om barnets bästa och barnets rätt att komma till tals framgå ännu tydligare i skollagstiftningen. föreslår i korthet följande reglering av möjlighe- terna till inflytande i skolan; -Elevers och elevsammanslutningars arbete med inflytandefrågor skall stödjas och underlättas, bl.a. genom att eleverna får tillfälle att på skoltid behandla frågor av gemensamt intresse. -Eleverna skall få medverka i skolenhetens planering och kvalitets- redovisning. Skolans planering för arbetet med elevinflytande skall I kvalitetsredovisningen skall elevinflytandet följas Skr. 2003/04:47 upp och utvärderas. -Elevernas företrädare skall informeras inför för eleverna viktiga för- ändringar och ges tillfälle att lägga fram sina synpunkter innan sådana beslut fattas. -Elevföreträdarna skall få sådant stöd i sitt skolarbete så att elevens studieresultat inte påverkas av förtroendeuppdraget. -Skolhuvudmannen skall ha kända rutiner för klagomålshantering. Detta kan innebära att elevers och föräldrars inflytande ökar, efter- som en dialog om uppkomna problem kan komma till stånd på ett tidigt stadium och på lokal nivå. -Elever i , särskolan, gymnasieskolan, gymnasiesär- skolan, specialskolan samt den kommunala vuxenutbildningen ges möjlighet att begära omprövning av betyg på avslutat ämne, ämnes- block eller kurs som ger rättsverkan, dvs. slutbetyg, samt beslut att ej sätta betyg. Rektor skall informera elever och vårdnadshavare om rätten till omprövning. betänkande har remissbehandlats. reds inom med inriktningen att en proposition skall läggas fram för . En arbetsgrupp inom har i skrivelsen Var-dags-inflytande (Ds 2003:46) presenterat ett antal förslag för att stärka både det individuella och kollektiva inflytandet för barn, elever och föräldrar. Dessa innebär i korthet att rektor skall ges ett ansvar för att främja och utveckla ett aktivt elevinflytande samt för att eleverna skall få information om sin rätt till inflytande. Vidare föreslås att kurs- planerna ändras så att vikten av kunskaper om lokal demokrati betonas i de samhällsorienterande ämnena. Alla förskolor och skolor föreslås in- rätta inflytanderåd för att behandla frågor som kan ha betydelse för barn, elever och föräldrar innan beslut fattas. Från förskoleklassen t.o.m. den kommunala vuxenutbildningen skall detta råd tillgodose elevernas kol- Försöksverksamheten med lokala styrelser föreslås En enhetlig reglering av elevers rätt till den stödundervis- ning de kan behöva på grund av sitt uppdrag att företräda andra elever Förslag finns även på uppdrag till att utarbeta infor- mationsmaterial om utbildningssystemet till elever och föräldrar. föreslås att bör ägna särskild uppmärksamhet åt att följa upp, utvärdera och analysera arbetet med inflytande. Det finns även ett förslag om uppdrag till Myndigheten för skolutveckling att förstärka sitt stöd till förskolor, skolor och vuxenutbildning i arbetet med att implementera mål och syfte samt reglerna för inflytande och delaktighet. närvarande under remissbehandling och förslagen kommer därefter, be- roende av remissinstansernas synpunkter, att inarbetas i den kommande propositionen med anledning av skollagskommitténs förslag. De undersökningar som refereras ovan visar att det har skett en ut- veckling när det gäller inflytande och delaktighet för eleverna på såväl individuell som kollektiv nivå. visar bilden att en hel del åter- står att göra. En intressant fråga är hur en väl utvecklad elevdemokrati påverkar annat inom skolans område, såsom studieresultat, stress, klotter, före- komsten av mobbning. Det finns skolor som har kommit långt i sitt demokratiarbete och som betecknas som framgångsrika även i andra av- Skr. 2003/04:47 seenden. Man kan ana att det finns en koppling, men det saknas empi- riska undersökningar av sambanden. Det finns dock studier som tangerar frågan, bl.a. En fördjupad studie av värdegrunden om möten, relationer och samtal som förutsättningar för arbetet med de grundläggande vär- dena (2000), vari konstateras att när både elever och lärare har reellt inflytande över sin lär- och arbetssituation nås framgång. Som framgår ovan händer mycket inom området och regeringen avser att noga följa utvecklingen. Att landets skolor tar till sig och använder sig av det utvecklingsarbete som pågår på olika håll är härvidlag av särskilt stort intresse. Barnministerns barn- och ungdomsreferensgrupp tillkom som ett led i att bredda och fördjupa barnministerns kontakter med barn och unga. Den består av ett fyrtiotal flickor och pojkar i åldern 13 med olika bakgrund från olika delar av . Syftet med gruppen har varit att den skall utgöra ett forum för minis- tern (och för tjänstemännen) att ta upp och diskutera utvalda och speci- fika frågor som berör barn och unga. Gruppen har träffats i och har bidragit med underlag bl.a. inför regeringens rapportering till . Referensgruppen bedöms i huvudsak ha fungerat väl som forum för dialog. Mötena har inneburit en möjlighet till fördjupad diskussion i vik- tiga frågor och har gett en bra insikt i hur barn och unga själva ser på sin situation. Regeringen avser att vidareutveckla kontakterna med referens- gruppen till ett forum för aktiv debatt och dialog utifrån olika aktuella teman som rör barn och unga. Regeringens bedömning: Barn och unga är en viktig målgrupp för spri- dande av information om . har haft regeringens uppdrag att ta fram ett informationsmaterial om barn- konventionen riktat till barn och unga. har presente- rats en till åldersgruppen och en till 1012-åringar tillsammans med en lärarhandledning. Ytterligare en skrift, riktad till tonåringar, är under planering. Spridning av information om ingår som ett åtagande En övergripande bedömning är att det stora flertalet barn och unga under sin uppväxt får kännedom om existens, men att bara ett begränsat antal barn möter den i form av systematisk undervis- Det innebär att djupare kunskap om konventionens innebörd och syfte bara når en mindre grupp barn och unga. Det bör dock i samman- hanget konstateras att det finns många skolor som arbetar föredömligt Det finns också många skolor som också tillämpar i sitt vardagliga arbete. och unga som känner till bedöms också öka . Det är även lätt att konstatera att är väl känd av många lokala politiker, förvaltningschefer, enskilda debattörer och all- mänheten och att konventionen används i politiska debatter av olika slag. Men att äga kunskap om är inte alltid detsamma som att veta vad i grunden står för. Därför är det lätt att den missbrukas och blir ett slagträ i den politiska debatten. Betydande insatser har gjorts när det gäller att ta fram informations- material om konventionen både till vuxna och till barn och unga. Den skrift som () har tagit fram inom , numera även i en lättläst upplaga, har spritts i tiotusentals exemplar. Den har kommit att bli UD:s bästsäljare. fick i regleringsbrevet för i uppdrag att ta fram och sprida ett informationsmaterial direkt riktat till barn och unga i olika åldersgrupper. Det har resulterat i ett material riktat till mellanstadieelever, bestående av klassuppsättningar av en skrift riktad direkt till barnen kompletterad med en lärarhandledning. Materialet har mottagits väl och fått en god spridning. Ett material riktad till de yngre åldersgrupperna har färdigställts. Tanken är att detta material skall spridas på samma sätt, dvs. i form av klassuppsättningar med lärarhandledning som beställs från . Information om materialet har spridits dels genom , dels genom direktinformation till sko- lorna. Hur informationsmaterialet skall spridas på bästa sätt har diskuterats. Ska det skickas ut till samtliga skolor med förhoppning om att det läses och beaktas, eller skall man välja en mer selektiv spridningsmodell? Det finns en risk vid spridningen av informationsmaterial att det tas emot, snabbt ögnas igenom, och sedan slängs. Genom att paketera informa- tionsmaterialet i klassuppsättningar, som måste beställas, bedöms att två syften uppnås dels blir materialet mer värdefullt genom att det krävs en aktiv handling för att få det, dels blir det ett led i undervisningen genom att det också finns en lärarhandledning med. Regeringen avser nu att gå vidare och ge medel för att kunna ta fram ett material även för tonårsgruppen. I samband där- med kommer också att få i uppdrag att utvärdera hela informationsprojektet, såsom materialets spridning, användning samt effekterna av de genomförda insatserna på barns och ungas kunska- per om . Regeringens bedömning: Kunskapen om barn och unga såväl flickor som pojkar och deras levnadsförhållanden bör förbättras genom ut- vecklad statistik och forskning. Kunskaper är viktiga i arbetet med att genomföra och för att förbättra barns och ungas situation. Det gäller både generella statistiska kunskaper som underlag för beslut på övergripande nivå och mer kvalitativa kunskaper som underlag för arbete med enskilda barn Skr. eller barn i grupp. Ett av huvudsyftena med arbetet med att genomföra FN:s barnkonven- tion är att barnperspektivet skall bli tydligt i samhällets beslutsfattande och i de verksamheter som möter barn och unga. För att nå framgång i detta arbete och för att kunna uppmärksamma och bemöta omotiverade skillnader bland barn och unga är det viktigt att över tiden kunna följa hur barn och unga mår samt hur deras uppväxtvillkor utvecklas, och inte minst om uppväxtvillkoren skiljer sig åt mellan flickor och pojkar. Det finns inom många områden ett omfattande kunskapsmaterial om barn och unga. Flera studier har gjorts där barn och ungdomar själva har besvarat frågor om sina liv. Specialstudier har också genomförts om exempelvis barns hälsa, utbildning och mobbning. Kunskaper om barn ur olika sektorsperspektiv är i allmänhet goda. Det finns t.ex. omfattande kunskaper om barn och inlärning, om barn med sociala problem och om Inom många områden är olika undersökningar och rapporter så omfat- tande att det blivit problematiskt för dem som arbetar med barn och unga i praktisk verksamhet att följa med i den omfattande kunskapsproduktio- Det har i flera sammanhang lyfts fram, bl.a. av Kommittén Väl- färdsbokslut (SOU 2000:3) och , att en mer fullstän- dig bild av flickors och pojkars villkor skulle kunna uppnås genom en bättre samordning och sammanställning av befintlig statistik, forskning En sådan sammanställning är viktig för att skapa en ökad tillgänglighet till det kunskapsmaterial som finns, vilket skulle göra kun- skaperna mer användbara för det dagliga arbetet med barn och unga och för det politiska beslutsfattandet. En översikt över barnstatistik hos Sta- tistiska centralbyrån (SCB) och andra statistikansvariga myndigheter finns på SCB:s hemsida. Det finns också områden med tydliga kunskapsluckor. kunskaper om gränsöverskridande barnfrågor exempelvis hur flickors och pojkars skolprestationer påverkas av sociala problem i hemmet eller hur familjesituationen påverkas av skolrelaterade problem. råde där ytterligare kunskaper behövs är hur familjerelaterade problem påverkar flickors och pojkars välbefinnande. Det gäller exempelvis våld i hemmet, begränsade ekonomiska resurser i hushållet eller separationer Inom ramen för ett samarbete mellan Barnombuds- mannen och inom området barns hälsa har flera tvär- vetenskapliga forskningsområden identifierats där en ökad kunskap behövs, bl.a. vad gäller barnens arbetsmiljö, övervikt och ätstörningar Det är dessutom angeläget att vara uppmärksam på flickors och pojkars förutsättningar och behov och öka kunskapen om skillnader i deras levnadsvillkor och hur sådana skillnader kan motver- När det gäller forskning om flickor och pojkar och deras levnads- villkor är det viktigt att frågan uppmärksammas i det långsiktiga arbetet. Ett tillfälle att göra detta kommer i den planerade forskningsproposi- Vidare finns ett behov av studier och kunskap som ger en helhetsbild av barns och ungas levnadsförhållanden och välfärd och hur denna I ett betänkande från Kommittén Välfärdsbokslut (SOU 2001:55) lyfts fram att som det finns gott om studier om barn och unga i har det saknats studier med ansatsen att ge en Skr. 2003/04:47 generell beskrivning av barns välfärd, där uppgifterna kommer direkt från barnen själva. När det gäller vuxna personer så finns en lång tradi- tion av sådana studier, t.ex. Levnadsnivåundersökningarna (LNU) och .