prop · GR031 · 2004-01-01 00:00:00 — I diagram 5.11 redovisas inkomstskatternas andel av lönekostnaden . Kvoten stiger fram vilket till stor del beror på att de allmänna egenavgifterna infördes och successivt ökade. ökade även den genomsnittliga kommunala utdebiteringen med . infördes en skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare och året därpå en skattereduktion som kompensation för den allmänna pensionsavgiften. Det medförde att kvoten minskade . beräknas de direkta skatterna på arbete i för- hållande till lönekostnaden vara på samma nivå som . I diagram 5.12 redovisas den implicita skatten på arbete. Arbetsgivaravgifternas andel ökade fram för att sedan vara i stort sett oförändrad. Ökningen beror på att uttaget av indirekta skatter har ökat. Sammantaget innebär detta att den implicita skatten på arbete uppgick till som mest . beräknas kvoten uppgå till . Diagram 5.12 Implicit skatt på arbete och arbetsgivar- avgifternas andel av lönekostnaden 19932006 Den implicita skatten på företag beräknas som summan av företagens bolagsskatt, avkastnings- skatt och fastighetsskatt i förhållande till det justerade resultatet. Företagens justerade resultat skall avspegla den ekonomiskt korrekta vinsten och beräknas som resultat före boksluts- dispositioner, med avdrag för utdelningar från dotterbolag. Resultatet av beräkningarna presenteras i diagram 5.13. Enbart de företag som redovisat en positiv taxerad inkomst inkluderas i beräkningarna. Diagram 5.13 Implicit skatt på bolag 19952001 Summa bolags-, fastighets- och avkastningsskatt Eftersom den formella bolagsskattesatsen har varit oförändrad beror variationen av den implicita skatten till stor del på hur företagen disponerat bokslutsdispo- sitioner och skattemässiga justeringar. Bland bokslutsdispositionerna ingår överavskrivningar, koncernbidrag samt avsättningar till och återföringar från periodiseringsfonder. Det är i första hand genom att använda dessa som företagen kan påverka skatten. Företag som ingår i en koncern har därtill möjligt att under inkomståret kvitta vinster i en verksamhet mot förluster i en annan verksamhet. Diagram 5.14 Sammansättning av de skatter bolagen betalade 19952001 Den implicita skatten för bolagen kan variera med tiden till följd av att sammansättningen av de skatter som ingår ändras. Generellt sett minskar den implicita skatten då andelen bolagsskatt är hög, vilket är en följd av att varken fastighetsskatten eller avkastningsskatten är direkt kopplade till det justerade resultatet. Diagram 5.14 visar att andelen bolagsskatt har varit, relativt sett, låg . Vid båda dessa tillfällen visar diagram 5.13 på en högre implicit skatt i jämförelse med nära- liggande år. Skatt på konsumtion och insatsvaror Med skatt på konsumtion och insatsvaror avses sådana skatter som utgår på produktion, för- säljning och konsumtion av varor och tjänster. De består av den generella mervärdesskatten samt punktskatter. Omkring två tredjedelar av skatt på kon- sumtion och insatsvaror hänför sig till mer- värdesskatten. Intäkterna från mervärdesskatten beror till största delen på hur den privata konsumtionen utvecklas. Konsumtionens för- delning över olika varor och tjänster varierar dock. Detta påverkar skatteintäkterna då olika grupper av varor och tjänster är beskattade med olika skattesatser. I diagram 5.15 visas hushållens konsumtionsutgifter för dagligvaror samt för bilar och sällanköpsvaror priser . Diagram 5.15 Hushållens konsumtionsutgifter för bilar och sällanköpsvaror samt för dagligvaror 19802006 Av diagrammet framgår att konsumtionen av dagligvaror ligger på en relativt jämn nivå medan konsumtionen av bilar och sällanköpsvaror är mer konjunkturkänslig. Dagligvaror, förutom alkohol och tobak, be- skattas medan bilar och sällan- köpsvaror beskattas . Därmed varierar den genomsnittliga skattesatsen. En större andel konsumtion av högt beskattade varor ökar den genomsnittliga mervärdesskatte- satsen och därmed intäkterna vid oförändrade konsumtionsutgifter. Av större betydelse för den genomsnittliga skattesatsen är dock regelförändringar. Sedan skattereformen 1991 är alla varor och tjänster i Undantagna från skatte- plikt är bl.a. sjukvård, offentlig utbildning och finansiella tjänster. Huvudregeln är att mer- värdesskatt tas ut av beskatt- ningsunderlaget. Efter skattereformen har skattesatsen kommit att uttryckas som en viss procent av beskattningsunderlaget, dvs. den anges som en påläggsprocent. utgjordes beskattningsunderlaget av ersättningen inklusive skatten. Även mervärdesskatten ingick alltså i beskattningsunderlaget. Mot en inklusive- beräknad skattesats om svarar en exklusiveberäknad skattesats om . Skattesatsen multipliceras med priset för en vara eller en tjänst exklusive mervärdesskatt för att få fram mervärdesskatten. Efter inträdet i EU har inriktningen varit att ytterligare anpassa lagstiftningen till . är de två lägre skattesatserna desamma som tillämpas, dvs. från skattereformen har dessutom grupperingen av varor och tjänster för de olika skattesatserna förändrats. I tabell 5.25 visas mervärdesskattesatsen 1991 samt förändringen av skattesatsen för berörda grupper av varor och tjänster. I tabellen redovisas även den genomsnittliga skattesatsen beräknad för privat konsumtion ex- klusive konsumtion av bostäder (skatt på boende behandlas separat) samt den implicita skatte- satsen för varor och tjänster. Det framgår tydligt hur den genomsnittliga skattesatsen påverkas av de regeländringarna som gjorts . Särskilt framträdande är sambandet vid de två sänkningarna av skattesatsen på livsmedel 1992 och 1996. Den genomsnittliga skattesatsen minskade då med 2,5 respektive 1,7 procent- enheter. I övrigt förändrades den genomsnittliga skattesatsen med som mest . Förändringarna kan i samtliga fall förklaras av skattesatsjusteringarna för någon grupp av varor eller tjänster. En tredjedel av skatteuppbörden på konsum- tion och insatsvaror hänför sig till punktskatter. Dessa skatter utgörs i huvudsak av energiskatt, alkoholskatt och tobaksskatt. En tumregel för perioden 19912003 är att den genomsnittliga mervärdesskattesatsen skall multipliceras med en faktor 1,51,6 för att få det totala skatteuttaget på varor och tjänster för privat konsumtion. Den genomsnittliga mervärdesskatten inklusive punktskatter utgör den implicita skattesatsen för varor och tjänster. Tabell 5.25 Mervärdesskattesatser och förändring av skattesatserna 19912003 Skattesatser i procent av priset exklusive moms, enligt reviderad NR Entré teater, konserthus Implicit skattesats varor, tjänster Anm.: u = undantag från beskattning. Genomsnittlig skattesats beräknad exklusive bostäder. Enligt 36 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen under löpande budgetår redovisa prognoser över ut- fallet av statens inkomster och utgifter samt statens lånebehov. Väsentliga skillnader mellan anvisade medel på statsbudgeten och beräknat utfall skall förklaras. Första prognosen redovisades ekonomiska vårproposition. I denna propo- sition redovisas nu den andra prognosen . I avsnitt 6.1.1 redovisas prognosen för de takbegränsade utgifterna, medan beräkningarna av inkomsterna och statsbudgetens saldo redovi- sas i kapitel 5 respektive avsnitt 4.4.5. Tabell 6.1 Statsbudgetens utgifter -0,1 -12,3 -0,1 -10,0 1Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 2Den av ursprungligt fastställda statsbudgeten, dvs. exklusive riksda- gens beslut enligt prop. 2002/03:46 Folkomröstning om införande av euron samt beslut till följd av tilläggsbudget ekonomiska vårproposition. I budgetpropositionen beräknades statsbudgetens utgifter till 716,1 miljarder kro- nor. beslutade därefter att omfatt- ningen av en i propositionen redovisad skatte- växling skulle utökas . Den utökade skatteväxlingen innebar att kommunerna kompenserades för det skatte- bortfall som uppkom till följd av en höjning av grundavdraget genom att det generella statsbi- draget till kommunerna höjdes med 0,5 miljarder Statsbudgetens utgifter för fastställdes därmed till 716,6 miljarder kro- nor (se tabell 6.1). I den aktuella prognosen be- räknas utgifterna till . Ut- gifterna för statsskuldsräntorna har reviderats ned med ca jämfört med be- räkningen i statsbudgeten. Den huvudsakliga förklaringen till nedrevideringen är nyemission av obligationer med hög kupongränta i förhål- lande till marknadsräntan, vilket leder till högre överkurser. Den del av förändringarna som hänförs till utgifter exklusive statsskuldsräntor förklaras i avsnitt 6.1.1. Utgiftstaket för staten omfattar utgiftsområdena 1 till och med 25 samt utgiftsområde 27. Där- emot ingår inte utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. Till de takbegränsade utgifterna räknas även utgifterna för Ålderspensionssyste- met vid sidan av statsbudgeten. I budgeten ingår slutligen posten Minskning av anslagsbehåll- ningar. Skillnaden mellan utgiftstaket för staten och de takbegränsade utgifterna utgörs av bud- geteringsmarginalen. Utgiftstaket för staten är ett centralt budget- politiskt åtagande för regeringen och . Om det finns risk för att utgiftstaket kommer att överskridas skall regeringen, enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, vidta sådana åt- gärder som den har befogenheter till eller föreslå nödvändiga åtgärder. Regeringen följer noggrant utgiftsutveck- lingen genom månatlig uppföljning och regel- bundna prognoser för att kunna vidta nöd- vändiga åtgärder om utgiftstaket bedöms vara hotat. De takbegränsade utgifterna beräknades i budgetpropositionen till . föreslog regeringen att ut- giftstaket på grund av tekniska justeringar skulle sänkas till . Budgeterings- marginalen uppgick därmed till . Till följd av beslut om utökad skatteväxling, och den därmed sammanhängande tekniska justeringen av utgiftstaket, ökade bud- geteringsmarginalen till . Den utökade skatteväxlingen innebar att kommunerna kompenserades för det skatte- bortfall som uppkommer till följd av en grund- avdragshöjning genom att det generella statsbi- draget till kommunerna höjdes med . Eftersom kommunsektorns totala in- komster och den offentliga sektorns konsolide- rade utgifter därmed blir oförändrade, beslöt om en teknisk justering av utgiftstaket med . Därmed fastställdes ut- giftstaket till . Enligt definitiva be- räkning blev utjämningsbidraget till kommuner och landsting högre än beräkningen i budgetpropositionen , vilket också motiverade en teknisk justering av utgiftstaket. beslutade därför att höja utgiftstaket med 3 miljarder till följd av den högre omslutningen i utjämningssy- stemet. Efter denna tekniska justering uppgår utgiftstaket till . Jämfört med 2002 beräknas de takbegränsade utgifterna bli ca högre 2003. Om hänsyn tas till tekniska förändringar som motiverat justeringar av utgiftstaket, ökar dock de underliggande utgifterna med . I relation till BNP beräknas de takbegränsade utgifterna uppgå till . I den aktuella beräkningen bedöms de takbe- gränsade utgifterna uppgå till (se tabell 6.2). Det innebär att budgete- ringsmarginalen nu beräknas uppgå till 0,1 mil- jarder kronor. Tabell 6.2 Takbegränsade utgifter -0,8 1Den av ursprungligt fastställda statsbudgeten, dvs. exklusive riksda- gens beslut enligt prop. 2002/03:46 Folkomröstning om införande av euron samt beslut till följd av tilläggsbudget ekonomiska vårproposition. 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar på . I tabell 6.4 redovisas anvisade medel på ur- sprunglig statsbudget, tilläggsbudget till följd av förslag ekonomiska vårproposition, förslag till tilläggsbudget i denna proposition och de prognostiserade utgifterna för respektive utgiftsområde samt Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. För vissa utgiftsområden avviker utgiftsprognoserna kraftigt i förhållande till de av ursprungligt fastställda ut- giftsramarna. Nedan beskrivs de viktigaste skill- naderna mellan den aktuella prognosen och ut- giftsramarna i den ursprungliga statsbudgeten (se även diagram 6.1). Diagram 6.1 Utgiftsprognos jämfört med statsbudgeten 8 Invandrare och flyktingar 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,6 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,7 -1,4 Allmän miljö- och naturvård -0,6 -1,4 Jord- och skogsbruk, fiske med -0,9 Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen -2,9 Ålderspensionssystemet vid sidan av -5,0 -4,0 -3,0 -2,0 -1,0 Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgifterna för anslaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande beräknas bli högre än i den ursprungligt fastställda statsbudgeten till följd av fler mottagna flyktingar i kommunerna än vad som då prognostiserades. Utgifterna för anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande beräknas bli högre än i statsbudgeten på grund av att antalet asylsökande i mottag- ningssystemet är fler än vad som har be- räknats. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna för anslaget 13:1 Sjukvårdsförmåner m.m. beräknas bli ca högre än i statsbudgeten till följd av ökade utgifter för det högkostnadsskydd för tandvård för äldre som infördes . En ökning av både antalet assistansberättigade och antalet assistanstimmar per person innebär att utgifterna för anslaget 16:8 Kostnader för stat- lig assistansersättning beräknas bli ca högre än i statsbudgeten. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgifterna för anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar beräknas bli ca högre än i statsbudgeten eftersom an- talet personer som beviljas aktivitets- och sjukersättning bedöms bli fler än vad som antogs i förra årets budgetproposition. Utgifterna för anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. beräknas bli ca högre än i statsbudgeten trots att ut- giftsminskande åtgärder beslöts på tilläggsbud- get i samband med vårpropositionen och trots att höjningen av inkomsttaket i sjukförsäkringen senarelagts. Huvudförklaringen är att antalet sjukpenningdagar inte bedöms minska lika mycket som antogs i statsbudgeten. I den aktu- ella prognosen bedöms antalet sjukpenningdagar (netto) minska . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgifterna för anslaget 20:1 Ålderspensioner beräknas bli ca lägre än i statsbudgeten. Huvudförklaringen är att allt fler pensionärer blivit berättigade till inkomst- grundad ålderspension och att medelersätt- ningen för personer med inkomstgrundad pension ökat, vilket leder till lägre utgifter för garantipension. Utgifterna för anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer har reviderats upp på grund av att bostadskostnaderna har ökat. Därtill har antalet retroaktiva utbetalningar i anslutning till den på- gående omräkningen ökat. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgifterna för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring beräknas bli ca lägre än i statsbudgeten till följd av senarelagd höjning av inkomsttaket och borttagande av kontakt- dagar i den tillfälliga föräldrapenningen. Utgifterna för anslaget 21:3 Underhållsstöd beräknas bli ca lägre än i statsbudgeten på grund av högre återbetalning och färre individer i systemet. Utgifterna för anslaget 22:2 Bidrag till arbetslös- hetsersättning och aktivitetsstöd beräknas bli ca högre än i statsbudgeten till följd av högre arbetslöshet. Den öppna arbets- lösheten har reviderats upp med 0,9 procenten- heter jämfört med bedömningen i budgetpropo- sitionen . Utgifterna för anslaget 22:6 Europeiska soci- alfonden m.m. för perioden 20002006 beräknas bli ca högre än vad som an- visades i statsbudgeten till följd av att anslagsbe- hållningar förväntas utnyttjas. Anslagssparandet, som vid ingången av uppgick till ca , avspeglar en fördröjning av starten av strukturfondsprogrammen. Vidare beräknas utgifterna för anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade bli ca lägre än i statsbudgeten till följd av beslut på tilläggsbudget i samband med Stödet till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () ändrades från ett kontantbidrag till en kreditering på skattekontot för arbetsgivare som anställer ar- betshandikappade. Utgifterna för anslaget 25:2 Studiemedel m.m. beräknas bli ca lägre än i stats- budgeten till följd av färre antal studenter än för- väntat, främst inom den gymnasiala vuxenut- bildningen. Prognosen för anslaget 25:4 Rekryteringsbi- drag är ca lägre än i stats- budgeten. Rekryteringsbidraget är en ny stöd- form och utgifterna för anslaget beräknas bli lägre än i statsbudgeten på grund av en lägre utnyttjandegrad under det första verk- samhetsåret. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgifterna för anslaget 34:4 Sanering och åter- ställning av förorenade områden beräknas bli lägre än i statsbudgeten till följd av en bespa- ring på på tilläggsbudget i samband med vårpropositionen. På statsbudgeten anvisades på anslaget 34:14 Stöd till klimatinve- steringar. Inga utbetalningar väntas ske . Anslaget disponeras för bidrag till kommuner för stöd till klimatinvesteringsprogram i syfte att minska klimatpåverkande utsläpp. Reger- ingen har inväntat ett godkännande av kom- missionen utifrån . Där- för har stöd inte kunnat beviljas . Regeringen har beslutat om utgiftsbegräns- ningar 2003 för såväl anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden som 34:14 Stöd till klimatinvesteringar. Utgifterna prognostiseras bli lägre än i statsbud- geten. Minskningen beror framför allt på den be- sparing på inom området infrastrukturinvesteringar som beslu- tat om med anledning av förslagen i vårproposi- tionen. Besparingen lades till största delen på an- slaget 36:2 Väghållning och statsbidrag och till en mindre del på anslaget 36:4 : Banhåll- ning och sektorsuppgifter. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgifterna för anslaget 43:6 Intervention och ex- portbidrag för jordbruksprodukter beräknas bli ca lägre än i statsbudgeten. Medelsbehovet för interventionsåtgärder och exportbidrag för jordbruks- och livsmedelspro- dukter beror bl.a. på skördeutfall, marknadspri- ser och valutakurser och är därmed svåra att be- räkna. har utgifterna blivit lägre än beräknat. Utgifterna för anslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. be- räknas bli lägre än i statsbudgeten till följd av be- slut på tilläggsbudget i samband med vårpropo- sitionen. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgifterna för anslaget 48:3 Statligt utjämnings- bidrag till kommuner och landsting beräknas bli högre än i statsbud- geten. Enligt definitiva beräkningar ökade omslutningen i utjämnings- systemet jämfört och jämfört med statsbudgeten. beslöt därför i vå- ras att tekniskt justera utgiftstaket till följd av det högre utjämningsbidraget eftersom det mot- svaras av en lika stor höjning av utjämningsav- giften. Statsbudgetens saldo påverkades således inte. Utgifterna för anslaget 48:2 Bidrag till sär- skilda insatser i vissa kommuner och landsting be- räknas bli ca högre än i statsbudgeten. Medlen används bl.a. för Kom- mundelegationens ärenden. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utgifterna beräknas bli ca lägre än i statsbudgeten. Regeringen beslöt i de- cember 2002 att tidigarelägga en del av avgiften till EG . Tidigareläggningen av januariavgiften och halva BNI-avgiften för feb- ruari uppgick till ca . Pro- gnosen har dessutom reviderats ned till följd av att EU-budgetens överskott 2002 medför en lägre avgift . Denna effekt motverkas dock av att BNI reviderats upp i Nationalräken- skaperna för 19982002, vilket innebär att Sve- rige får betala för en korrigering av BNI-avgiften . En annan effekt som har föranlett en revidering är att uttagsprocenten på BNI ökade enligt det senaste budgetdokumentet, till följd av sämre ekonomiska utsikter än tidigare i EU. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utgifterna beräknas bli högre än i statsbudgeten, främst till följd av att det s.k. folkpensionstillägget för personer födda eller har följsamhetsindexerats ret- roaktivt . Utgiftsökningen förklaras även av en något högre genomsnittlig tilläggspension samt ökade administrationskost- nader. I den ursprungliga statsbudgeten var den beräknade förbrukningen av anslagsbehåll- ningar inte fördelad per utgiftsområde, utan re- dovisades under posten Minskning av anslagsbe- hållningar. Minskningen av anslagsbehållningar uppgick till i statsbudgeten för . I den aktuella prognosen ingår emellertid förbrukningen av anslagsbehåll- ningar under respektive anslag och utgiftsom- råde. Statsbudgetens utfall visar att anslagsbe- hållningarna på reservations- och ramanslag uppgick till vid utgången av året. kommer anslagssparandet att minska i den mån utgifterna över- stiger anvisade medel på statsbudgeten 2003 eller till följd av beslut om indragningar. Anvisade medel ökade med 0,5 miljarder kro- nor på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. I denna proposition föreslås nu att en ökning på anvisas på tilläggsbudget exklusive statsskulds- räntor. Skillnaden mellan totalt anvisade medel och prognostiserade utgifter beräknas till (exklusive statsskuldsräntor). Beslutade indragningar uppgår till ca . Därmed beräknas anslagsbehållningarna minska med och uppgå till (se tabell 6.3). Tabell 6.3 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2003 (samtliga belopp exklusive statsskuldsräntor) Ingående reservation och ramöverföringsbelopp1 Anvisat tilläggsbudget i VP2003 Förslag till tilläggsbudget i BP2004 Beräknad utgående reservation och ramöverförings- Beräknad förändring av anslagsbehållningar -0,4 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Enligt Årsredovisning för staten (skr. 2002/03:101). Tabell 6.4 Utgifter 2003 -0,1 Skatt, tull och exekution -0,1 -0,1 -0,1 Försvar samt beredskap mot sårbarhet -0,4 -0,4 -0,1 -0,1 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -0,9 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,6 -0,6 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,5 -0,7 -0,2 -0,6 -0,3 -0,2 -1,4 -0,8 -0,6 -0,6 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,1 -0,1 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande -0,1 -0,4 -0,3 Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård -0,2 -0,6 -0,5 -0,5 -1,4 -0,9 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar -0,2 -0,9 -0,7 -0,1 -0,2 -0,1 Allmänna bidrag till kommuner -12,3 -12,3 Avgiften till Europeiska gemenskapen -2,9 -2,9 -0,4 -8,0 -10,0 -2,6 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor -2,6 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten -0,8 Anm.: Beloppen är avrundade och summeringen stämmer därför . 1 Anvisat på statsbudget och beslut enligt prop. 2002/03:46 Folkomröstning om införande av euron och beslut till följd av förslag till tilläggsbudget ekonomiska vårproposition (VP2003) samt förslag till tilläggsbudget i denna proposition (BP2004). 6.2Utgifternas fördelning på utgiftsområden samt konsekvensberäkning av utgifterna 20052006 Regeringens förslag: Utgifterna fördelas på utgiftsområden enligt tabell 6.5. Beräkningen av förändring av anslags- behållningar enligt tabell 6.5 godkänns. Beräkningarna av utgifterna per utgiftsområde enligt tabell 6.5 godkänns. Beräkningen av utgifterna för ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten enligt tabell 6.5 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Sedan budgetprocessen förändrades 1997 har regeringen i budgetpropositionen föreslagit utgiftsramar för det kommande budgetåret och preliminära utgiftsramar för de därpå två följande budgetåren. Fram års ekonomiska vår- proposition föreslog regeringen även preliminära utgiftsramar i den ekonomiska vårpropositionen. godkände den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete. Därefter har regeringen till följd av beslut i den ekonomiska vårpropositionen enbart redovisat utgifterna per utgiftsområde för som information till riksdagen.43 Som en följd av beslut innehöll ekonomiska vårproposition i stället för förslag till preliminära utgiftsramar en konsekvensberäkning av utgifterna per utgiftsområde .