prop · GS031d31 · 2004-09-20 00:00:00 — De svenska obligationsräntorna har sjunkit något mer än i omvärlden bl.a. mot bakgrund av förväntningar om en fortsatt låg inflation i . De svenska räntorna väntas stiga i linje med den internationella utvecklingen . Prognosen för den svenska 10-årsräntan är och . Ränteskillnaden mellan svenska och tyska statsobligationer har minskat , bl.a. till följd av den fortsatt låga inflationstakten. Diagram 3.6 Skillnad mellan 10-åriga obligationsräntor i och Källa: EcoWin. 2004/05:1 BILAGA 2 bedöms ränte-skillnaden mellan tyska och svenska statsobliga-tioner bestå. Stabila offentliga finanser i väntas bidra till detta, liksom ett fortsatt lågt inflationstryck och en liten ränteskillnad i de korta räntorna. har kronan stärkts med , från 146 mot det handelsvägda TCW- indexet till omkring 126,5 . Kronan nådde sin starkaste kurs då TCW-indexet noterades till 123,4 men har försvagats något. TCW-index beräknas uppgå till 125 och till 123 . Kronans förstärkning motiveras dels av den förväntade försvagningen av dollarn (se avsnitt 3.1), dels av det stora svenska bytesbalansöverskottet. Källa: EcoWin. statistik över betalningsbalansen visar att svenska och utländska investerares köp och försäljning av aktier och räntebärande papper gav upphov till ett nettoutflöde på (se tabell 3.1). Nettoutflödet omfattade såväl aktier som räntebärande värdepapper. I viss mån påverkar dessa flöden kronan i vilken utsträckning beror på hur stor del av portföljinvesteringarna som valutasäkras. 2004/05:1 BILAGA 2 Tabell 3.1 Betalningsbalansens finansiella poster Flöden, miljarder kronor Anm.: Avser perioden januari t.o.m. juni. Efter en stark utveckling har Stockholmsbörsen följt med den svaga utvecklingen på de tongivande internationella börserna . Med stöd av bl.a. noterar Stockholmsbörsen alltjämt en svag uppgång jämfört med . De svenska företagens vinster och försäljning fortsätter att förbättras och förutsättningar finns för en viss uppgång från nuvarande nivåer . Tabell 3.2 Ränte- och valutakursantaganden Värde vid respektive års slut Den internationella konjunkturuppgången påverkar i hög utsträckning den svenska exporten positivt och . Dessutom bidrar ökade svenska exportmarknadsandelar till att exporten utvecklas starkt. väntas importen bli förhållandevis låg, framför allt som en följd av en lägre import av råolja och petroleumprodukter. Utrikeshandelns bidrag till BNP-tillväxten beräknas uppgå till 2004. bedöms importen stiga snabbare som exporttillväxten dämpas något. Utrikeshandelns bidrag till BNP-tillväxten bedöms därför minska till 2005. Såväl exportsom importpriserna har stigit sedan inledningen av 2004 och väntas fortsätta stiga . Bytesförhållandet, dvs. exportpriserna i förhållande till importpriserna, förutses vara i stort sett oförändrat sett över perioden 20042005. Tabell 4.1 Export och import av varor och tjänster 1 Varugruppering enligt SNI Källor: och . stabiliserades den internationella konjunkturen efter några svaga år och svensk export vände uppåt. En ökande efterfrågan på svenska exportvaror kunde noteras från de flesta regioner, men exportökningen var enligt (SCB:s) utrikeshandelsstatistik främst koncentrerad till och . har den positiva exportutvecklingen breddats och volymökningen är mer jämnt fördelad mellan olika regioner. Noterbart är att även exporten till , som 2004/05:1 BILAGA 2 utgör av den totala svenska exporten, har tagit fart. Exportökningen har varit särskilt stor i branscherna motorfordon och teleprodukter, men även råvaruexporten har ökat kraftigt. Sammantaget ökade varuexporten , enligt preliminär statistik från SCB:s nationalräkenskaper (NR), jämfört med . Exporten väntas fortsätta att utvecklas starkt . Det främsta skälet till detta är att importefterfrågan på bearbetade varor på svenska exportmarknader, den s.k. världsmarknadstillväxten, bedöms öka kraftigt . En annan viktig faktor är en gynnsam efterfrågesammansättning. Efterfrågan på varor som är stora exportörer av, såsom teleprodukter och motorfordon, ökar särskilt mycket. Efter att under de senaste årens globala lågkonjunktur drabbats särskilt hårt på grund av en hög IKT-andel i exporten gynnas av en stark utveckling inom denna sektor. Detta gäller framförallt innevarande år då europeiska mobiloperatörer genomför stora investeringar i GSM-nät för att åtgärda den kapacitetsbrist som uppstått . väntas dock denna kortsiktiga effekt avta och volymtillväxten återgår successivt till en mer långsiktigt hållbar nivå . En tredje viktig faktor är att företagens egna bedömningar, vilka kan utläsas från företagsrapporter och olika indikatorer, tyder på en fortsatt positiv exportkonjunktur. Den senast publicerade kvartalsbarometern från () indikerar att exportorderingången ökade i de flesta sektorer och att företagen överlag förväntar sig en fortsatt positiv utveckling under den närmaste framtiden. Värt att notera är dock att företagen förväntar sig en lugnare ökningstakt framöver. Att efterfrågan på svenska exportvaror är stark understryks också av att exportpriserna steg och att företag i många branscher förväntar sig ökade priser även framöver. Det faktum att kronan beräknas stärkas ytterligare i konkurrensviktade termer är något som inverkar hämmande på exportutvecklingen. 2004/05:1 BILAGA 2 fortsatt stark produktivitetsökning bidrar dock till att begränsa denna negativa effekt på de svenska exportföretagens konkurrenskraft. Sammantaget väntas varuexporten öka 2004 och 2005. Exportpriserna stiger något framöver sjönk de svenska företagens exportpriser med som de internationella priserna sjönk med . Mätt i gemensam valuta steg dock relativpriset3 till följd av att kronan stärktes relativt kraftigt. vände utvecklingen och exportpriserna steg . Både de svenska exportpriserna och de internationella priserna väntas fortsätta att stiga . Sammantaget sjunker dock exportpriserna mätt som årsgenomsnitt och ökar . Detta innebär att de svenska exportpriserna utvecklas svagare än de internationella priserna , men starkare . Mätt i gemensam valuta sjunker relativpriset något under innevarande år för att sedan åter stiga . Tack vare en god produktivitetstillväxt bedöms svenska exportföretags konkurrenssituation förbli gynnsam. Låg import under inledningen av 2004 Trots en tilltagande aktivitet i svensk ekonomi utvecklades importen svagt. Enligt preliminär statistik från var varuimporten högre än . Den förhållandevis svaga utvecklingen kan delvis hänga samman med den lageravveckling som skedde . Anpassningen av handelns och industrins färdigvarulager dämpade sannolikt efterfrågan på importerade bearbetade varor. Utvecklingen var särskilt svag då varuimporten ökade med 3 Relativpriset beräknas genom att dividera de svenska exportpriserna med de internationella prisena. Utvecklingstalet för varuimporten hölls ned av fjolårets exceptionellt höga import av råolja, petroleumprodukter och fartyg. Importen av bearbetade varor ökade däremot i relativt god takt . Jämfört med steg importen av bearbetade varor med . Mer än hälften av denna uppgång härrörde ifrån ökad import av teleprodukter, kontorsmaskiner och datorer. finns endast ett preliminärt utfall från NR. Varuimporten ökade med jämfört med . Stark ökning av importen av bearbetade varor Mycket talar för en tilltagande efterfrågan på importerade varor framöver. bedöms exporten fortsätta att växa i god takt, vilket bidrar till ökad import. Även för hushållens konsumtion förväntas en gynnsam utveckling, inte minst för konsumtionen i detaljhandeln som har ett relativt högt importinnehåll. Maskininvesteringarna, som delvis realiseras genom import, har fallit , men denna utveckling bryts och förväntas en fortsatt uppgång. Den senaste tidens lageravveckling bedöms vara avslutad och framöver sker i stället en lageruppbyggnad. Förutsättningarna för en betydande import av bearbetade varor är således goda. Importen av bearbetade varor prognoseras öka och . Den markanta uppgången av råvaru- och fartygsimporten 2003 bedöms i viss mån vara tillfällig vilket leder till en anpassning mot lägre nivåer . Sammantaget beräknas varuimporten öka och . Något högre importpriser framöver Den senaste tidens utveckling av importpriserna har överraskat. Efter att ha sjunkit steg priserna . Orsaken till prisuppgången är stigande internationella priser vilket bl.a. är en konsekvens av ökad global efterfrågan. Särskilt kraftiga prisökningar har märkts för råolja, petroleumprodukter och metaller. Enligt SCB:s producentprisindex steg priset på svensk import av råolja och petroleumprodukter . Importpriserna på övriga insatsvaror ökade med . har importpriserna på konsumtions- och investeringsvaror varit i stort sett oförändrade. Framöver förutses kronan stärkas något, främst . väntas de internationella priserna på bearbetade varor att stiga något. Sammantaget beräknas de svenska importpriserna på bearbetade varor stiga med . Priserna på importerade råvaror förutses stiga , vilket framförallt förklaras av den senaste tidens höga oljepris. Världsmarknadspriset på råolja förväntas dock minska framöver. prognoseras priset uppgå till per fat och vid slutet av 2005 till per fat. Det lägre världsmarknadspriset på olja, tillsammans med en starkare krona, gör att råvarupriserna faller . Sammantaget stiger därmed priset på importerade varor med och . Trots stigande priser förblir prisnivån på importerade varor relativt låg . Priserna på inhemskt producerade varor väntas också fortsättningsvis stiga snabbare än priserna på importerade varor. Importpriserna kan därmed ge ett positivt understöd till varuimporten även framöver. Tjänstehandeln visade återigen positiva tillväxttal 2003 efter en svag utveckling . Importen utvecklades betydligt svagare än exporten. Utvecklingen är dock något svårtolkad på grund av att en ny insamlingsmetod introducerades /03, vilket gett upphov till stora variationer i tidsserien. Efter en svag inledning 2004 väntas tjänstehandeln öka i takt med att den tilltagande varuexporten slår igenom i en starkare efterfrågan på företagstjänster och transporter och . Handeln med resevaluta väntas öka på grund av en ökad import av personbilar och en fortsatt ökning av utländska hotellnätter i . 2004/05:1 BILAGA 2 Sammantaget väntas tjänsteexporten öka 2004 och 2005, medan importen av tjänster väntas öka 2004 och 2005. bytesförhållande, dvs. kvoten mellan export- och importpriserna, har sjunkit . Det innebär att värdet för varje exporterad enhet har minskat i termer av importerade varor. Exportvolymen har dock ökat mycket vilket medfört stora överskott i handelsbalansen , trots det försämrade bytesförhållandet. Svensk exportindustri kännetecknas av en hög produktivitetstillväxt i jämförelse med flera handelspartner.4 I branscher med god produktivitetsutveckling tenderar kostnadstrycket att vara lågt, och priserna därmed att falla. har teleproduktindustrin i i stor utsträckning bidragit till såväl högre produktivitetstillväxt som ökad exportillväxt. har priserna fallit markant i denna bransch. Enskilda år har även variationer i oljepriset påverkat bytesförhållandet. försämrades bytesförhållandet enkom på grund av stigande priser på importerad råolja och petroleumprodukter. Exkluderas råolja, petroleum- och teleprodukter från export- och importpriserna har bytesförhållandet i stort sett legat (se diagram 4.1). Enligt SCB:s producentprisindex har både export- och importpriserna för varor stigit . Importpriserna har dock ökat något snabbare än exportpriserna vilket medfört att bytesförhållandet har försämrats något. Prognosen för export- och importpriserna innebär att bytesförhållandet försämras för att stärkas . Det sämre bytesförhållandet förklaras till stor del av höga importpriser på råolja och petroleumprodukter. 2005 väntas stigande exportpriser och sjunkande oljepris bidra till att förbättra bytesförhållandet. 4 Konjunkturläget, innehåller en fördjupningsruta som mer i detalj redogör för denna skillnad och dess konsekvenser för bytesförhållandet. 2004/05:1 BILAGA 2 över hela prognosperioden bedöms bytesförhållandet vara i stort sett oförändrat. Exportpriser i förhållande till importpriser, index 1993 kvartal 1=100 Varor, exkl. olja Varor, exkl. olja och teleprodukter Bytesbalansen har kontinuerligt ökat efter att legat relativt stabilt av BNP. På grund av ändrade statistikinsamlingsmetoder /2002 är det dock svårt att avgöra hur mycket av uppgången på som beror på en faktisk ökning och hur mycket som beror på den metodomläggning som gjorts. Bytesbalansen har fortsatt att öka , både jämfört med och jämfört med . Miljarder kronor, löpande priser, om ej annat anges Källor: och . Bytesbalansen prognoseras öka från av BNP 2003 till 2007. bytesbalansen ökar är att handels- och tjänstebalansen ökar snabbare än BNP. 2005 bidrar även förbättrat bytesförhållande. Av är det endast , och som har ett större bytesbalansöverskott än . Bruttonationalinkomsten (BNI) beräknas genom att till BNP i löpande priser addera svenska inkomster i utlandet och subtrahera utländska inkomster i . BNI ligger till grund för bl.a. biståndsanslaget och EU-avgiften. Historiskt har BNI varit lägre än BNP. Sedan genomförde en metodomläggning 2003 har dock kapitalavkastningen och därmed BNI reviderats upp kraftigt. 2003 var BNI och BNP lika stora. Under prognos- och kalkylperioden beräknas kapitalavkastningen fortsätta att visa ett överskott som överstiger det negativa lönenettot gentemot omvärlden. Detta innebär att BNI väntas blir något högre än BNP , vilket skulle kunna indikera att nettoställning gentemot utlandet har förbättrats. Tabell 4.3 Bruttonationalinkomst (BNI) Miljarder kronor, löpande priser 1 Löner, kapitalavkastning, subventioner och skatter gentemot utlandet. Källor: och . är en liten öppen ekonomi och som sådan starkt beroende av utvecklingen i omvärlden. När den internationella konjunkturuppgången inleddes fick det ett omgående genomslag i svensk export och produktion5. Inledningsvis var emellertid efterfrågan riktad mot ett fåtal insatsvarubranscher samt teleprodukt- och motorfordonsindustrin. Därefter har efterfrågan breddats och omfattar nu också flera tjänstesektorer, företrädesvis inom företagsrelaterade tjänster. Den starka utvecklingen bedöms fortsätta under prognosåren. Tabell 5.1 Näringslivets produktion Jord- och skogsbruk, fiske El, gas, värme, vatten 1 Exklusive ofördelade banktjänster. Källor: och . Enligt såväl () som () har produktionen och orderingången varit fortsatt hög under inledningen av året även om tillväxttakten kan komma att dämpas något under de närmaste kvartalen. I och med att den inhemska konjunkturen förbättras torde efterfrågan på tjänster komma att öka. Produktionen inom byggindustrin minskade bl.a. till följd av en mycket svag utveckling av bygginvesteringarna. Tillverkningsindustrin som uppvisat fallande bygginvesteringar i följd bedöms öka sina investeringar framöver. Även offentliga myndigheters bygginvesteringar vänder upp och tillsammans med en kraftig ökning av bostadsbyggandet bidrar detta till att produktionen inom byggindustrin stiger. Då det beräknas finnas lediga resurser i ekonomin även efter utgången av 2005 kan produktionen i näringslivet fortsätta öka i en högre takt 2004/05:1 BILAGA 2 än den potentiella under kalkylåren 2006 och 2007. Produktiviteten6 i näringslivet ökade 2003. Även ökade produktiviteten . Mot bakgrund av den förväntade återhämtningen på arbetsmarknaden antas produktivitetstillväxten minska något . Enligt KI:s kvartalsbarometer förstärktes industrikonjunkturen . Till en början steg förväntningarna, och steg också orderingången och därefter produktionen. En stigande produktion kunde till att börja med främst observeras i exportbranscher såsom motorfordon, teleprodukter, läkemedel samt metallvaror och massa. Ef- terhand har konjunkturuppgången breddats och omfattar i princip alla industrisektorer. ökade produktionen i industrin jämfört med . Situationen i teleproduktindustrin har varit mycket ansträngd. Förädlingsvärdet var enligt nationalräkenskaperna negativt och bedöms ha varit negativt även 2002, vilket innebär att för branschen som helhet har kostnaderna för att producera en vara överstigit försäljningspriset. Teleproduktbranschen har genomgått omfattande rationaliseringar både vad gäller personalstyrka och produktionskapacitet. Sedan slutet av föregående år har konjunkturläget för branschen förbättrats. Produktionen och kapacitetsutnyttjandet stiger, som orderingången är stark. Det internationella konjunkturläget bedöms fortsätta stärkas framöver. Exportorderingången bedöms vara god och i företagens kvartalsrapporter nämns marknadsutsikterna allt som oftast i positiva ordalag. Dessutom väntas den inhemska efterfrågan stärkas framöver. Däremot verkar neddragningen av lager återhållande på industriproduktionen . 5 Med produktion avses förädlingsvärde, dvs. bruttoproduktionsvärde minus förbrukning. 6 Med produktivitet avses arbetsproduktivitet, dvs. förädlingsvärdets storlek i förhållande till antalet arbetade rimmar . 2004/05:1 BILAGA 2 Sammantaget väntas produktionen i industrin öka 2004 och 2005. Tabell 5.2 Nyckeltal för industrin Procentuell förändring, om ej annat anges Enhetsarbetskostnad (ULC) ULC i 11 OECD-länder1,2 Relativ ULC, SEK 111 avser , , , , , , , , , och . 3Vinstandel avser bruttoöverskottet som andel av förädlingsvärdet till faktorpris, dvs. bruttoöverskottsandelen, i nivå. Källor: , och . Produktiviteten i industrin steg , vilket främst berodde på fortsatt stora nedskärningar av personalstyrkan. En lägre arbetskraftsintensitet har tillsammans med en kraftigt höjd produktionstakt, delvis genom ökad användning av inhyrd personal, medfört att produktiviteten inom industrin stigit med jämfört med . Trots den pågående förstärkningen av konjunkturen är det bara inom ett fåtal industrisektorer som företagen planerar att nyanställa. Mot bakgrund av en förutsedd hög produktion innebär detta att produktiviteten inom industrin förblir hög, åtminstone innevarande år. Men i takt med att omvärldens behov av insats- och investeringsvaror växer långsammare dämpas produktionstillväxten som behovet av att nyanställa ökar. Produktivitetstillväxten inom industrin kan därför väntas avta 2005. Sammantaget prognoseras produktivitetsökningen inom industrin uppgå till 2004 och 2005. Den höga produktivitetstillväxten motverkade de stigande arbetskraftskostnaderna, vilket innebar att enhetsarbetskostnaden sjönk. Även under prognosåren bedöms produktiviteten stiga snabbare än företagens kostnader för arbetskraft då löneökningstakten väntas bli måttlig. Diagram 5.1 Industrins enhetsarbetskostnad i relativt 11 Gemensam valuta, SEK Källor: , och . Den relativa enhetsarbetskostnaden, mätt i nationell valuta, har fallit sedan början av 1990-ta- let. Det innebär att enhetsarbetskostnaden, undantaget, har ökat mer i våra konkurrentländer än i . Under en stor del av försvagades kronan kraftigt vilket inneburit att den relativa enhetsarbetskostnaden, mätt i gemensam valuta, har fallit ännu mer. Den kronförstärkning, mätt i konkurrentvägda termer, som väntas leder till att den relativa enhetsarbetskostnadens fall dämpas. Trots det bedöms industrins konkurrensläge sammantaget vara fortsatt gott , se diagram 5.1. Trots att företagens kostnader för importerade insatsvaror sjönk som produktivitetstillväxten var hög, så förbättrades företagens vinstandel7 endast marginellt . Det beror dels på att kronförstärkningen tvingade många företag att sänka sina priser på exportmarknaden, dels på att det fortsatt ansträngda konjunkturläget i gjorde det svårt för företagen att höja sina priser på hemmamarknaden. Både under innevarande och under nästkommande år förutses företagens vinstandel förbättras. En fortsatt stark produktivitetstillväxt, i kombination med konjunkturförstärkningen, som ger större möjlighet för företagen att höja priserna, på såväl exportsom hemmamarkna- 7 Vinstandelen avser bruttoöverskottet som andel av förädlingsvärdet till faktorpris, dvs. Industrins vinstandel förutses stiga till 2005, se diagram 5.2. Diagram 5.2 Industrins vinstandel Anm.: Vinstandelen avser bruttoöverskottet som andel av förädlingsvärdet till faktorpris, dvs. Källor: , och . Vid bedömningen av produktionen inom byggindustrin fungerar utvecklingen av byggvolymen som riktmärke eftersom de båda variablerna utvecklas enligt samma mönster. Den totala byggvolymen, dvs. bygginvesteringar och byggreparationer, ökade endast måttligt . Det beror främst på en fortsatt svag utveckling av bygginvesteringarna, vilka minskade . Reparationerna växte långsammare än året innan men uppvisade likväl en ökningstakt om . I bygginvesteringar och byggreparationer, och därmed även i den totala byggvolymen, räknas även värdet av viss tjänsteproduktion in. Det gäller t.ex. arvoden till arkitekter och tekniska konsulter. Även kostnader för byggmaterial ingår i total byggvolym. När byggproduktionen beräknas exkluderas tjänsteproduktionen. Inom tillverkningsindustrin har bygginvesteringarna fallit . ser industrikonjunkturen ljusare ut och kapacitetsutnyttjandet har stigit till en mycket hög nivå (se diagram 10.4, sid 60). Tillverkningsindustrins bygginvesteringar väntas därmed vända upp för att därefter stiga i än högre takt under loppet av 2005. Inom övrigt näringsliv bedöms bygginvesteringarna fortsätta att falla för att stiga först . Mätt som årsgenomsnitt väntas näringslivets bygginvesteringar totalt sett minska och öka . föll även offentliga myndigheters bygginvesteringar, främst till följd av en mycket 2004/05:1 BILAGA 2 svag utveckling inom kommunsektorn under inledningen av året. Det fortsatt ansträngda finansiella läget medför att kommunernas investeringar väntas ligga kvar på en relativt låg nivå även . Statens bygginvesteringar föll under slutet av fjolåret. Mot bakgrund av tillgängliga medel för infrastruktursatsningar antas nedgången dock vara tillfällig och statens byggande ökar igen . Sammantaget bedöms offentliga myndigheters bygginvesteringar öka med och med 2005. Bostadsbyggandet utvecklades positivt under främst och väntas fortsätta ge gott stöd åt byggkonjunkturen. Nybyggnationerna bedöms öka med för att sedan stiga i något lägre takt åren därefter. (Se vidare avsnitt 10.3.) Enligt KI:s barometrar har byggkonjunkturen förbättrats . Orderingången har ökat kraftigt och även om det ännu inte medfört ett ökat byggande eller stigande sysselsättning så är allt fler företag nöjda med uppdragsvolymen. Företagen är själva alltjämt något avvaktande och de flesta bedömer att såväl byggandet som orderläget blir i stort sett oförändrat . Sammantaget är dock bilden av byggkonjunkturen betydligt ljusare nu än för . 1 Löpande priser. Källor: och . Produktionen av tjänster ökade . Det var framför allt produktionen inom handel och företagstjänsteverksamhet som steg. Efterfrågan på tjänster kom därmed både från hushålls- och företagssektorn. Under årets två första kvartal har produktionen främst stigit inom handel, företagstjänsteverksamhet och övrig tjänsteverksamhet. 2004/05:1 BILAGA 2 resterande tjänstesektorer är utvecklingen mer splittrad men de senaste kvartalsräkenskaperna8 indikerar att tjänstekonjunkturen överlag har förbättrats. KI:s barometer visar att konjunkturläget för stora delar av tjänsteföretagen inom handeln fortsätter att vara förhållandevis gott. Företagen förväntar sig ökad försäljning . Barometern visar också att företagen inom uppdragsverksamhet samt datakonsulter förutser en förbättring av efterfrågeläget . och bedöms produktionen i tjänstesektorn växa starkare än föregående år. Hushållens efterfrågan på tjänster väntas bli starkare. Dessutom förutses industrikonjunkturen medföra att företagen i än större omfattning efterfrågar företagstjänster och finansiella tjänster. Sammantaget prognoseras produktionen i tjänstesektorn öka 2004 och 2005. Produktivitetstillväxten i tjänstesektorn uppgick till . Den starka ökningstakten, trots förhållandevis låg produktion, beror på att antalet arbetade timmar minskade.