prop · GR03171 · 2004-06-18 00:00:00 — Regeringens proposition 2003/04:171 tillträde till avtalet om immunitet och Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner avtalet om immunitet och privilegier för . Vidare föreslås att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall för att införliva avtalet med svensk rätt. trädde Romstadgan för Internationella brottmåls- domstolen i kraft. Artikel 48 i Romstadgan ställer upp grundprinciperna för domstolens immunitet och privilegier. Bestämmelsen har införlivats med svensk rätt genom inkorporering i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Som förutses i Romstadgan har dessa grundläggande regler kompletterats med ett separat och mer detaljerat avtal om domstolens immunitet och privilegier. Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall......................................................................... Ärendet och dess beredning............................................................... Översikt av avtalet .............................................................. Immunitet och privilegier för domstolen ............................ 4.4Immunitet och privilegier för personer med anknytning Regler om tvistlösning och slutbestämmelser ................... Godkännande av avtalet .................................................................. Ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa Avtal om immunitet och privilegier för Internationella Agreement on the Privileges and Immunities of the Utdrag ur ...........protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner avtalet om immunitet och privilegier för (avsnitt 5), 2.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall (avsnitt 2 och 6). 2Förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall Härigenom föreskrivs att bilagan till lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall1 skall ha följande lydelse. Immunitet och/eller privilegier gäller för Lydelse enligt prop. ledamöter, åklagaren, samt personer som på annat sätt medverkar i Lagen omtryckt 1994:717. Senaste lydelse 2004:376. Domare, åklagare, registrator, personal i och avtalet den 9 anställd av domstolen, försvarare, personer som biträder försvaret, vittnen, brottsoffer, sakkunniga, andra personer som kallas att närvara vid dom- stolens säte, ombud för stater och mellan- statliga organisationer som deltar i församlingens och dess underordnade organs möten samt ombud för stater som deltar i domstolens förfaranden Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 3 Ärendet och dess beredning trädde Romstadgan för Internationella brottmåls- domstolen (Romstadgan) i kraft, så även i förhållande till . Därmed inrättades den första permanenta internationella brottmåls- domstolen. Domstolen utgör en permanent av enskilda personer vilka står anklagade för de grövsta brotten som angår hela det internationella samfundet. Dessa brott innefattar folkmord, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser samt, när väl en definition fast- slagits, aggressionsbrott. Romstadgan antogs av 120 stater vid en diplomatkonferens i . Vid denna konferens inrättades även en förberedande kommission, vars arbetsuppgift var att behandla vissa praktiska frågor rörande inrättandet av och i samband med detta utarbeta texter till nödvändiga överenskommelser och andra instrument för domstolens kommande verksamhet. En av uppgifterna för den förberedande kommissionen var att utarbeta ett förslag till avtal om immunitet och privilegier för domstolen. Avtalet om immunitet och privilegier för Internationella brottmåls- domstolen antogs av domstolens statspartsförsamling . Avtalet är avsett att ge domstolen och dess aktörer den immunitet och de privilegier som krävs för att domstolen skall kunna fullgöra sitt uppdrag effektivt. Avtalstexten bifogas i svensk översättning (bilaga 1) och på engelska (bilaga 2). Regeringen beslutade att avtalet skulle undertecknas, vilket skedde . Enligt artikel 35 träder avtalet i kraft efter det att det tionde instrumentet för ratifikation, godtagande, godkännande eller anslutning deponerats hos generalsekreteraren i FN. För efterföljande stater träder överens- kommelsen i kraft efter deponeringen av instrumentet för ratifikation, godtagande, godkännande eller anslutning. hade avtalet undertecknats av 53 stater och ratificerats av 9 av dessa. Grundprinciperna för domstolens immunitet och privilegier anges i Romstadgan. Avtalet om immunitet och privilegier utgör en precisering av dessa redan gällande regler. Frågan om tillträde till avtalet är därför av sådan karaktär att regeringen inte ansett att det förelegat behov av att inhämta yttranden och upplysningar från myndigheter, sammanslutningar och enskilda. Eftersom den föreslagna lagändringen är av enkel beskaffenhet anser regeringen inte heller att Lagrådets yttrande behöver inhämtas. har behandlat ett antal andra ändringar i bilagan till lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall (prop. 2003/04:29, bet. 2003/04:TU4, rskr. 2003/04:143, prop. 2003/04:67, bet. 2003/04:TU9, rskr. 2003/04:259 och prop. 2003/04:68, bet. 2003/04:JuU22, rskr. 2003/04:189). Enligt artikel 48 i Romstadgan och artikel 3 i avtalet om immunitet och privilegier skall domstolen inom varje parts territorium åtnjuta den immunitet och de privilegier som är nödvändiga för att förverkliga domstolens syften. Eftersom domstolen är en självständig internationell institution omfattas den inte av befintliga överenskommelser om immunitet och privilegier för exempelvis FN-organ utan behöver egna motsvarande bestämmelser. Artikel 48 i Romstadgan ställer upp grundprinciperna för domstolens immunitet och privilegier, och anger bl.a. att domarna, åklagaren, de biträdande åklagarna och registratorn skall ha samma immunitet och privilegier som diplomater (beskickningschefer). Bestämmelsen har införlivats med svensk rätt genom inkorporering i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall (prop. 2001/02:88, bet. 2001/02:JuU17, rskr. 2001/02:224). Punkterna 3 och 4 i Romstadgans artikel 48 uttrycker dock behovet av en ytterligare överenskommelse för att utveckla innebörden och ge en mer detaljerad bild av den generellt formulerade artikel 48, framförallt för lägre personal. Avtalet om immunitet och privilegier är avsett att ge domstolen och dess aktörer det skydd som krävs för att domstolen skall kunna fullgöra sitt uppdrag, också i farliga miljöer. Ett sådant skydd är nödvändigt för att garantera en rättvis, oberoende och effektivt fungerande domstol. Artikel 48 i Romstadgan och avtalet om domstolens immunitet och privilegier får inte försvaga själva syftet med domstolen, nämligen att de mest allvarliga brotten som angår hela det internationella samfundet inte får förbli ostraffade. Detta säkerställs genom artikel 27 punkt 2 i Romstadgan, som anger att immunitet eller särskilda förfaranderegler som enligt nationell lag eller enligt folkrätten kan vara förenade med en persons officiella ställning inte skall hindra domstolen från att utöva jurisdiktion över personen. Avtalet om immunitet och privilegier för Internationella brottmåls- domstolen kan delas in i tre delar. Den första delen (artikel 2-12) behandlar immunitet och privilegier relaterade till domstolen som sådan. Bestämmelserna i denna del rör bl.a. domstolens rättskapacitet, domstols- lokalernas okränkbarhet, immunitet för domstolen och dess egendom, okränkbarhet för arkiv och handlingar, befrielse från skatter och avgifter och lättnader för kommunikation. Den andra delen (artikel 13-30) behandlar immunitet och privilegier för personer med anknytning till domstolen, såsom domare, åklagare, registrator, personalen i åklagarkammaren och registratorskontoret, personal lokalt anställd av domstolen, försvarare, personer som biträder försvarare, vittnen, brottsoffer, sakkunniga och statspartsombud. artiklar behandlar i detalj vilken personkrets som omfattas av Prop. 2003/04:171 bestämmelserna och omfånget av deras respektive immunitet och Avtalets sista del (artikel 31-39) innehåller regler om tvistlösning och slutbestämmelser. I det följande lämnas en sammanfattande redogörelse för avtalets huvudsakliga innehåll. De fullständiga bestämmelserna återfinns i den bifogade avtalstexten. 4.3Immunitet och privilegier för domstolen Domstolens rättsliga ställning och juridiska personlighet, artikel 2 Enligt artikel 4 i Romstadgan och artikel 2 i avtalet skall domstolen ha internationell rättskapacitet och ha den rättshandlingsförmåga som är nödvändig för att den skall kunna fullgöra sina uppgifter och uppfylla sina ändamål. Som ett internationellt självständigt rättssubjekt kan domstolen bl.a. ingå internationella överenskommelser. Rättshandlings- förmågan på det nationella planet innebär t.ex. att domstolen kan ingå avtal för att förvärva och avyttra fast och lös egendom samt deltaga i juridiska processer. Allmänna bestämmelser om domstolens immunitet och privilegier, artikel 3 Enligt Romstadgan kan hålla förhör och rättegång också i andra länder än där den har sitt säte. Domstolen kan även efter behov inrätta regionala och nationella kontor för att utföra efterforskningar, upprätta arkiv på säkra platser samt upprätta förbindelser med offentliga tjänstemän. Enligt artikel 48 i Romstadgan och artikel 3 i avtalet om immunitet och privilegier skall domstolen inom varje parts territorium åtnjuta den immunitet och de privilegier som är nödvändiga för att förverkliga domstolens syften. Okränkbarhet för domstolens lokaler, artikel 4 Domstolens lokaler är enligt artikel 4 okränkbara. Flagga, emblem och kännetecken, artikel 5 Domstolen har enligt artikel 5 rätt att föra egen flagga och ha egna emblem och kännetecken i sina lokaler och på fordon och andra transportmedel i officiellt bruk. Immunitet för domstolen och dess egendom, fonder och tillgångar, artikel 6 Domstolen och dess egendom, fonder och tillgångar är enligt artikel 6 punkt 1 immuna mot alla former av rättsliga förfaranden utom i den mån domstolen själv uttryckligen häver denna immunitet. Hävande av immuniteten skall emellertid inte omfatta exekutiva åtgärder. Immuniteten mot exekutiva åtgärder preciseras i artikel 6 punkt 2 och omfattar genomsökning, beslag, rekvisition, konfiskering, expropriation samt varje annan form av tvångsåtgärd av exekutiv, administrativ, judiciell eller lagstiftningsmässig natur. Domstolens egendom, fonder och tillgångar skall även vara undantagna från restriktioner, regleringar, kontroller eller moratorier av varje slag om detta är nödvändigt för att domstolen skall kunna fullgöra sina uppgifter. Immuniteten enligt artikel 6 gäller oavsett var egendomen, fonderna eller tillgångarna finns och vem som innehar dem. Okränkbarhet för arkiv och handlingar, artikel 7 Enligt artikel 7 är domstolens arkiv och handlingar okränkbara. Bestämmelsen ger en vid definition av vilka handlingar som skall omfattas av okränkbarheten; alla papper och handlingar oavsett form samt material som sänts till eller från domstolen, som innehas av domstolen eller tillhör domstolen, var de än finns och vem som än innehar dem. Detta innefattar bl.a. bevismaterial, officiella liksom inofficiella papper, noteringar, dokument i både elektronisk och pappersform, databaser, videoband och e-post. Hävande eller avsaknad av okränkbarhet skall inte förhindra att domstolen vidtar skyddsåtgärder, t.ex. då en handling returneras till avsändaren, i enlighet med Romstadgan samt bevis- och förfarandereglerna. Okränkbarheten för arkiv och dokument påverkar inte åklagarens skyldighet att lämna ut bevisning som påvisar eller bidrar till att påvisa att den tilltalade är oskyldig (Romstadgan artikel 67 punkt 2) eller andra regler i Romstadgan om utlämnande av information. Bestämmelsen förhindrar inte heller domstolen att t.ex. låna ut bevismaterial till en nationell domstol som behöver det i ett av sina mål. Befrielse från skatter och tullavgifter samt import- och exportrestriktioner, artikel 8 Domstolen, dess tillgångar, intäkter, och övriga egendom samt dess verksamhet och transaktioner är enligt artikel 8 befriade från all form av direkt beskattning. Skattebefrielsen inkluderar bl.a. inkomstskatt, skatt på kapital, bolagsskatt samt direkt skatt som påförts av lokala och regionala myndigheter. Domstolen är dock inte befriad från skatter som egentligen utgör identifierbara avgifter för tjänster och som står i förhållande till den mängd av tjänst som lämnats. Domstolen är också undantagen från tullavgifter, importskatter samt import- och exportrestriktioner beträffande föremål för officiellt bruk eller med avseende på dess publikationer. Varor som införts eller inhandlats med åtnjutande av dessa förmåner får inte säljas vidare inom en avtalsstats territorium annat än på sådana villkor som har godkänts av den staten. Restitution av avgifter och skatter, artikel 9 Domstolen skall som huvudregel inte göra anspråk på befrielse från avgifter eller skatter som är inräknade i priset på lös eller fast egendom eller skatter som betalas för utförda tjänster. När domstolen för sitt tjänstebruk gör inköp i större omfattning och de pålagda avgifterna eller skatterna kan identifieras skall dock lämpliga administrativa åtgärder vidtas för befrielse från eller restitution av sådana skatter eller avgifter. Befrielse eller restitution skall inte ske beträffande avgifter för allmän- nyttiga tjänster som tillhandahålls domstolen. Varor som införskaffats med skattebefrielse eller restitution får inte säljas eller på annat sätt avyttras såvida inte detta godkänts av staten som beviljat befrielsen eller återbetalningen. Fonder och befrielse från valutarestriktioner, artikel 10 Domstolen är enligt artikel 10 berättigad att utan begränsning av finansiella kontroller eller hinder av något slag utföra vissa finansiella aktiviteter för tjänstebruk, bl.a. att inneha fonder och alla slags valutor och förfoga över konton i vilken valuta som helst; överföra sina fonder och innehav från ett land till ett annat, växla sin valuta till varje annan valuta, ta emot, inneha, sälja, överföra, konvertera och på annat sätt hantera obligationer och andra finansiella instrument. Domstolen skall åtnjuta minst lika fördelaktiga växelkurser för sina finansiella transaktioner som internationella organisationer eller diplomatiska beskickningar. Vid åtnjutandet av dessa rättigheter skall domstolen dock på vederbörligt sätt beakta framställningar från avtalsstaterna i den mån dessa kan tillgodoses utan intrång på domstolens intressen. Lättnader för kommunikation, artikel 11 Enligt artikel 11 är domstolens officiella kommunikation och korrespondens okränkbara och skall inte beläggas med censur. Domstolen har bl.a. rätt att använda alla lämpliga kommunikationsmedel, skicka och ta emot kurirpost och på andra sätt kommunicera enligt bestämmelser som huvudsakligen motsvarar vad som gäller för diplomatiska beskickningar. När domstolen fullgör uppgifter på annan ort än i högkvarteret, artikel 12 I artikel 12 erinras om att domstolen får avtala med berörda stater om villkoren för tillhandahållande av nödvändiga resurser när den i enlighet med Romstadgans artikel 3 punkt 3 önskar verka utanför sitt säte i . 4.4Immunitet och privilegier för personer med anknytning till domstolen Avtalet omfattar en rad aktörer inom domstolssystemet. Dessa kan delas in i fyra huvudgrupper bestående av ombud för stater och mellanstatliga organisationer (artikel 13-14), domstolens tjänstemän och personal (artikel 15-17), försvarare och personer som biträder försvaret (artikel 18) samt vittnen, brottsoffer, sakkunniga och övriga personer som kallas att närvara vid domstolens säte (artikel 19-22). Som följer av artikel 48 i Romstadgan och artikel 15 i avtalet skall domarna, åklagaren, de biträdande åklagarna och registratorn vid full- görande av verksamhet för domstolen eller på domstolens vägnar åtnjuta samma immunitet och privilegier som diplomatiska beskickningschefer. Huvudprincipen i avtalet i övrigt är s.k. funktionell immunitet varje grupp av aktörer tillerkänns den immunitet och de privilegier som erfordras för fullgörandet av deras respektive uppgifter. Immuniteten och privilegierna beviljas inte som en personlig förmån för de berörda personerna utan för rättskipningens skull och för att trygga att deras uppgifter fullgörs självständigt. Avtalet innehåller därför bestämmelser om rätten och skyldigheten att häva immuniteten och privilegierna där dessa skulle hindra rättvisans gång och kan hävas utan skada för de syften för vilka de har beviljats. Ombud för stater och mellanstatliga organisationer som deltar i församlingen och dess underorgan samt ombud för stater som deltar i domstolens förfaranden, artikel 13-14 Ombud för stater och mellanstatliga organisationer som deltar i möten i församlingen och dess underorgan samt ombud för stater som deltar i domstolens förfaranden åtnjuter enligt artikel 13-14 bl.a. immunitet mot anhållande och annat frihetsberövande och mot alla former av rättsliga förfaranden med avseende på muntliga och skriftliga uttalanden de gjort och alla åtgärder de vidtagit i tjänsten. Vidare gäller bl.a. okränkbarhet för alla deras papper och handlingar oavsett form och samma immuniteter och lättnader med avseende på personligt resgods som för diplomatiska sändebud. Bestämmelserna gäller inte mellan ett ombud och myndigheterna i den avtalsstat där han eller hon är medborgare eller i den avtalsstat eller mellanstatliga organisation för vilken han eller hon är eller har varit ombud. Enligt artikel 25 beviljas också stater som inte är parter i avtalet och mellanstatliga organisationer sådana privilegier och immuniteter som avses i artiklarna 13 och 14, förutsatt att de åtar sig de skyldigheter i fråga om hävande av immunitet och privilegier som gäller enligt artikel 25 (se nedan). Domarna, åklagaren, de biträdande åklagarna och registratorn, artikel 15 Domarna, åklagaren, de biträdande åklagarna och registratorn skall, när de tjänstgör för domstolen eller på dess vägnar, åtnjuta samma privilegier och immuniteter som beskickningschefer. När deras ämbetstid har upphört skall de fortsätta att åtnjuta immunitet mot alla former av rättsliga förfaranden med avseende på muntliga och skriftliga uttalanden de gjort och alla åtgärder de vidtagit i tjänsten. På resa i samband med fullgörandet av sina uppgifter skall de i alla avtalsstater genom vilka de måste passera åtnjuta de privilegier, immuniteter och förmåner som avtalsstaterna beviljar diplomatiska företrädare i liknande förhållanden. Tillsammans med de familje- medlemmar som tillhör deras hushåll skall de vidare beviljas alla lättnader för att lämna vilket land som helst där de befinner sig och för att resa in i och lämna det land där domstolen sammanträder. Om en domare, åklagaren, en biträdande åklagare eller registratorn i syfte att stå till domstolens förfogande är bosatt i en annan avtalsstat än den avtalsstat där han eller hon är medborgare eller fast bosatt, skall han eller hon tillsammans med familjemedlemmar som tillhör hushållet åtnjuta diplomatiska privilegier, immuniteter och lättnader han eller hon uppehåller sig där. Löner, arvoden och förmåner som betalas till domarna, åklagaren, de biträdande åklagarna och registratorn av domstolen skall vara befriade från beskattning. Avtalsstaterna får dock ta dessa löner, arvoden och förmåner i beaktande vid beräkning av skattebelopp som skall gälla för deras inkomster från andra källor. Skattebefrielse gäller inte för pensioner eller livräntor som utbetalas till tidigare domare, åklagare, registratorer eller personer som är beroende av dem. Om någon form av beskattning grundas på hemvist, skall den tid under vilken domarna, åklagaren, de biträdande åklagarna och registratorn befinner sig i en avtalsstat för att fullgöra sina uppgifter inte anses vara bosättningsperioder med avseende på beskattning. Biträdande registrator, personal i åklagarens kansli och registrators- kontorets personal, artikel 16 Biträdande registrator, personal i åklagarens kansli och registrators- kontorets personal skall åtnjuta sådana privilegier, immuniteter och förmåner som erfordras för ett självständigt fullgörande av sina uppgifter. De skall såtillvida åtnjuta bl.a. immunitet mot anhållande eller annat frihetsberövande till sin person och okränkbarhet för alla officiella papper och handlingar oavsett form. Deras personliga resgods får inte beslagtas och får genomsökas enbart om det finns välgrundad anledning att anta att resgodset innehåller föremål som inte får införas eller utföras enligt den berörda avtalsstatens lag eller är underkastade denna stats karantänsföreskrifter. Immunitet gäller mot alla former av rättsliga förfaranden med avseende på muntliga och skriftliga uttalanden de har gjort och alla åtgärder de har vidtagit i tjänsten. Denna immunitet skall bestå även sedan de har upphört att vara anställda i domstolen. Befrielse från nationell tjänsteplikt gäller. Biträdande registrator, personal i åklagarens kansli och registrators- kontorets personal omfattas av motsvarande regler som domare m.fl. vad gäller befrielse från inkomstskatt (se ovan). De har vidare rätt att med befrielse från tullavgifter och skatter utom betalning för lämnade tjänster införa bohag och tillhörigheter när de först tillträder sin befattning i den berörda avtalsstaten och att med befrielse från tullavgifter och skatter återutföra dem till det land där de är stadig- varande bosatta. Lokalanställd personal som inte på annat sätt omfattas av avtalet, artikel 17 Personal som anställs lokalt av domstolen och som inte på annat sätt täcks av avtalet skall åtnjuta immunitet mot rättsliga förfaranden med avseende på muntliga och skriftliga uttalanden de gjort och alla åtgärder de vidtagit i tjänsten. Immuniteten skall bestå även sedan deras anställning har upphört. Under sin anställning skall de även åtnjuta sådana andra förmåner som erfordras för ett självständigt fullgörande av sina uppgifter. Försvarare och personer som biträder försvaret, artikel 18 Försvarare och personer som biträder försvaret i enlighet med bevis- och förfarandereglerna åtnjuter vissa immuniteter, privilegier och förmåner för att kunna utföra sina uppgifter på ett självständigt sätt, innefattande tid för resor i samband med detta. Immunitet gäller mot anhållande eller annat frihetsberövande och mot alla former av rättsliga förfaranden med avseende på muntliga och skriftliga uttalanden som gjorts och alla åtgärder som vidtagits i tjänsten. Den senare immuniteten skall bestå även sedan försvaret har upphört att fullgöra sina uppgifter. Personligt resgods får inte beslagtas och får genomsökas enbart om det finns välgrundad anledning att anta att resgodset innehåller föremål som inte får införas eller utföras enligt den berörda avtalsstatens lag eller är underkastade denna stats karantänsföreskrifter. Okränkbarhet gäller för alla papper och handlingar oavsett form samt material som hänför sig till försvarets uppgifter liksom rätt att ta emot och sända papper och handlingar oavsett form för kommunikation vid fullgörandet av försvarets uppgifter. Eftersom försvaret inte är av domstolen avlönad personal gäller ingen befrielse från inkomstbeskattning. Om någon form av beskattning grundas på hemvist gäller dock att den tid under vilken försvarare befinner sig i en avtalsstat för att fullgöra sina uppgifter inte anses vara bosättningsperioder. Försvarets immunitet, privilegier och förmåner gäller under förutsättning att ett intyg undertecknat av registratorn uppvisas. Detta intyg skall återkallas om fullmakten eller förordnandet upphör före utgången av intygets giltighetstid. Vittnen, artikel 19