prop · GR031d27 · 2004-01-01 00:00:00 — Medel har avsatts för Northern Dimension Environmental Partnership (NDEP), ett partnerskap på miljöområdet mellan fyra internationella finansieringsinstitutioner (, , , NIB) och Europeiska kommissionen. Inom ramen för stödet till näringslivsutveckling i avsattes ekonomiska vårproposition för att finansiera integrationsfrämjande insatser i . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Sammanlagt har per utbetalats från anslaget. Verksamheten inom Östersjömiljard 2 startade i praktiken . Intresset från svenskt näringsliv, kommuner, länsstyrelser och samarbetsländer är stort. Insatserna har varit avgörande för många små och medelstora företags introduktion på de nya marknaderna i och även för svenska företags deltagande i den växande projektexporten till dessa marknader, liksom för flertalet av svenska regioners främjandesatsningar i . har genom Marknadsplats besvarat närmare 21 600 förfrågningar inom området för affärs- och marknadsrådgivning. Drygt 620 företag har genom sitt deltagande i programmet givits möjlighet att besöka marknaderna i . Närmare 230 personer från samarbetsländerna har deltagit i de internationella kurserna och på så sätt lärt känna svensk affärskultur och svenska företag. Inom DemoÖst har 27 stycken demonstrations- och pilotprojekt beviljats stöd för projekt på miljö- och energiområdet. Genom en god geografisk spridning har samtliga partnerländer fått möjlighet att ta del av svensk teknik på området. Inom ramen för Baltic 21 Näringsliv, vars målsättning är att till 2030 skapa ett ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbart näringsliv i , har runt 200 svenska företag engagerats och ett drygt hundratal projektidéer identifierats. I de regionala satsningar som genomförs av och i har drygt 110 projekt startat med medfinansiering ur Östersjömiljard 2. Genom insatserna i har näringslivet i de svenska Barentslänen bättre rustats för att möta export- och handelsutmaningar mot nordvästra . Insatserna har berört över 400 företag, varav ett hundratal har tagit viktiga steg mot kontraktsskrivning och ett 30-tal har genomfört affärer med ryska företag. bereder inom ramen för 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 uppdraget Aktiv Projektutveckling (AP) ett 30-tal projekt med en potentiell exportvolym på med betydande positiva sysselsättningseffekter. har ett tiotal beslut fattats om stöd till insatser inom bl.a. hälso- och sjukvårdssektorn i , energisektorn i och livsmedelsproduktionen i . Svenska projektexporterande företag betraktar AP som ett föredöme för ett framgångsrikt exportfrämjande. Ett flertal näringslivsfrämjande aktiviteter har även genomförts inom ramen för uppdrag inom EU- initiativet Den nordliga dimensionen. är en av världens snabbast växande regioner. och svenskt företagande deltar aktivt i denna dynamiska process. Östersjömiljard 2 är ett instrument för att stärka svenska företags position i och att förbättra förutsättningarna för svenska företags deltagande i utvecklingen av regionens näringsliv. Erfarenheterna av beslutade insatser för näringslivsutvecklingen i har varit goda. Genom de olika program som finansieras ur Östersjömiljard 2 har svenska företag inom en rad olika sektorer fått tillgång till handfast stöd i sina exportansträngningar i . Regeringens bedömning är att insatserna inom Östersjömiljard 2 har bidragit till nya affärsmöjligheter för svenska företag i . En utvärdering av hittillsvarande verksamhet och resultat genomförs av Statskontoret. Anslaget kommer även att utvärderas i sin helhet i anslutning till att samtliga insatser är avslutade. () har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende myndigheterna inom politikområdet. 4.10.1 39:1 SWEDAC (Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll): Myndighetsverksamhet 1 Motsvarar 19 853 tkr prisnivå. Anslaget finansierar Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) verksamhet. SWEDAC är central förvaltningsmyndighet för teknisk kontroll och nationellt ackrediteringsorgan för laboratorier och för certifierings-, provnings- och besiktningsorgan. Myndighetsverksamheten omfattar ansvar för den totala marknadskontrollen i (ett 20- tal myndigheters tillsyn på marknaden av att produkter uppfyller väsentliga säkerhets-, miljö- och hälsokrav). Härutöver har SWEDAC ett sektorsansvar för legal mätteknik, att varor håller mått och vikt, samt ädelmetallkontrollen. Ackrediteringsverksamheten svarar för av SWEDAC:s omsättning. Som ackrediteringsorgan åligger det SWEDAC att i internt och externt arbete uppfylla högt ställda kvalitetskrav och genomgå internationella kvalitetsrevisioner. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet - Ackreditering (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) uppgick intäkterna från uppdragsverksamheten till knappt 68 miljoner kronor, vilket innebar ett sämre resultat jämfört med föregående år. Kostnaderna översteg intäkterna med , vilket sammantaget innebär ett betydligt sämre resultat än föregående år (som redovisade ett underskott på ). Kvaliteten i verksamheten är fortsatt hög. Det är angeläget att SWEDAC fortsätter att verka för att utveckla svenska kontrollordningar i öppna system. I ljuset av myndighetens internationella engagemang är det angeläget att arbetet med att förbättra och internationalisera bedömningskriterier avseende överensstämmelse med ställda säkerhetskrav drivs vidare. SWEDAC har en viktig roll att fylla för att förbättra kandidatländernas förutsättningar att ingå i EU:s inre marknad. Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet som översteg av anslaget skall disponeras. Beslutet innebar att skall föras bort som indragning. Tabell 4.4 Härledning av anslagsnivån 20042006 39:1 för SWEDAC (Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll) Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10) Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Motsvarar 65 442 tkr prisnivå. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Anslaget finansierar verksamhet. Kollegiet är central förvaltningsmyndighet för utrikeshandel och handelspolitik. funktionsansvar för funktionen Utrikeshandel inom civilt försvar upphörde per då översynen av totalförsvaret medförde att den tidigare beredskapsförordningen upphörde. Förändringen saknar relevans för anslagets storlek. Det är angeläget att fortsätter att ha kontinuerlig beredskap att bistå i det löpande arbetet och förser regeringen med kvalificerat underlag inför beslut och förhandlingar. Detta gäller särskilt arbetet med att förbättra den inre marknadens funktion, arbetet inom den gemensamma handelspolitiken, pågående WTO-förhandlingar, arbetet med EU:s anti-dumpningsåtgärder och förhandlingsarbetet i förhållande till länder utanför EU. Detsamma gäller kollegiets insatser för att öka kunskapen om handelspolitiska frågor i ett vidare perspektiv hos allmänheten. Vidare är kollegiets roller inom anmälningsprocedurerna och som samordningscentral och kontaktpunkt för aktivt arbete mot handelshinder fortsatt viktiga. Regeringen ser också positivt på kollegiets fortsatta engagemang i webbplatsen Östersjöwebben samt ser det som angeläget att kollegiets samverkan med kandidatländerna, som haft formen av s.k. twinning, blir en integrerad del av verksamheten efter deras inträde i EU. Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet som översteg av anslaget skall disponeras. Beslutet innebar att skall föras bort som indragning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 20042006 för 39:2 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). 4.10.3 39:3 Exportfrämjande verksamhet Inklusive förslag i samband med ekonomiska vårproposition. Anslaget finansierar det statliga uppdraget till exportråd (), exportfrämjande insatser, särskilda handelsfrämjande och handelspolitiska insatser samt Sverigeprofilering till stöd för främjande. verksamhet grundar sig på ett avtal mellan staten och . Verksamheten inriktas på tre områden: exportinformation, exportprogram och exportkonsulting. Exportinformationen finansieras i huvudsak med statliga medel. Många exportprogram är delfinansierade med statliga medel, medan konsultverksamheten bedrivs med avgifter på marknadsmässiga grunder. I budgetproposition föreslog regeringen en särskild satsning på exportfrämjande . beslutade att tilldela till exportfrämjande verksamhet. Enligt förslag ekonomiska vårproposition beslutade att minska de anslagna medlen med för att medverka till ett lägre utgiftstryck på statsbudgeten. Av samma skäl minskas anslaget med . Regeringen finner det angeläget att långsiktiga, strategiska och offensiva satsningar görs inom exportfrämjandet. Satsningarna inriktas bl.a. på exportutvecklingsprogram och internationell marknadsföring av särskilda branscher, förstärkt svensk närvaro i ekonomiskt dynamiska regioner samt särskilda handelsfrämjande och handelspolitiska insatser. Regeringen avsätter vidare till i utlandet (NSU) för budgetåren 2004 och 2005 till stöd för Sverigeprofilering och samverkan mellan Sverigefrämjandets aktörer. Företrädare för regeringen och har vid en genomgång av avtalet om kommit fram till att det vore önskvärt att på vissa punkter förtydliga och modernisera avtalet. Regeringen begär bemyndigande att få genomföra sådana förändringar i avtalet som inte gäller användningen av de statliga medlen eller den huvudsakliga inriktningen av verksamheten. Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet som översteg av anslaget skall disponeras. Beslutet innebar att skall föras bort som indragning. Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 20042006 för 39:3 Exportfrämjande Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10) Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 4.10.4 39:4 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 1 Inklusive förslag i samband med ekonomiska vårproposition. 2 Motsvarar 67 328 tkr prisnivå. AB Svensk Exportkredits (SEK) verksamhet syftar främst till att tillhandahålla medellång och lång exportfinansiering till svenska företag. Anslaget disponeras för ersättning till AB för eventuellt underskott som utgör skillnaden mellan intäkter och kostnader inom ramen för systemet med statsstödda exportkrediter. Skillnaden utgörs huvudsakligen av skillnaden mellan ränteintäkter och räntekostnader. Villkoren för statsstödda krediter följer den överenskommelse om statligt stöd vid exportkreditgivning som godkänt inom ramen för . Anslaget disponeras för ersättning för underskott som utgör skillnad mellan ränteintäkt och räntekostnad i olika valutor. Dessa ränteskillnader avtar i takt med att gamla krediter förfaller. Utgifterna belastar främst anslagssparandet. Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet skall disponeras. Beslutet innebar att skall föras bort som indragning. Anslaget finansierar verksamheten vid Myndigheten för utländska investeringar i (Invest in , ), som är den centrala myndigheten för investeringsfrämjande åtgärder i . Verksamheten inriktas på informationsinsatser, marknadsföringsprojekt inom särskilda fokusområden samt regional samverkan och utbildningsverksamhet. Verksamheten finansieras dels med anslagsmedel, dels med bidrag från regeringen avseende bl.a. regionalpolitiska medel och från partners i projektverksamheten. Regeringen finner det angeläget att offensiva satsningar genomförs inom investeringsfrämjandet. föreslår regeringen en tillfällig tidsbegränsad förstärkning av investeringsfrämjandet med . Det är en minskning från de i tillfällig förstärkning som föreslogs i budgetpropositionen . Härtill kommer den förstärkning om som föreslogs i budgetpropositionen . Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet som översteg av anslaget skall disponeras. Beslutet innebar att skall disponeras av myndigheten och föras bort som indragning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 20042006 för 39:5 Investeringsfrämjande Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10) Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 4.10.6 39:6 Avgifter till internationella handelsorganisationer1 1 benämnt 39:7. Anslaget disponeras för avgifter och bidrag för deltagande i vissa internationella närings- och handelspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samt fluktuationer i valutakurser. Anslaget disponeras av regeringen och belastas främst för avgifter och bidrag till nedanstående organ. Deltagandet bedöms av regeringen som nödvändigt för att möjliggöra svensk påverkan på den internationella utvecklingen, för ett aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete samt för informationsinhämtning på för viktiga områden. Anslaget täcker avgifter till följande organisationer: -Internationella rådet för samarbete på tullområdet (WCO) -(I.C.T.B.) -Internationella () - Internationella Byrån för Utställningar i (). Regeringen fattade beslut om hur det utgående anslagssparandet som översteg av anslaget skall disponeras. Beslutet innebar att skall föras bort som indragning och att disponeras av berörd myndighet (). Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 20042006 för 39:6 Avgifter till internationella handelsorganisationer Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). () uppgift är att främja svensk export genom utfärdande av garantier. Garantierna skyddar mot förlustrisk i samband med export till och investeringar i utlandet. Verksamheten skall bedrivas så att den är självbärande över tiden och ger ett stöd åt den svenska exporten som motsvarar vad konkurrerande företag i andra länder kan erhålla. Ramutnyttjandet uppgick till för ordinarie exportkreditgarantier och till för investeringsgarantier. Siffrorna avser nettoengagemanget efter schablonmässiga justeringar av utfästelsebeloppen. Schablonen innebär att icke bindande utfästelser medräknas till i ramutnyttjandet, förhandsbesked till och bindande utfästelser och förbindelser till . Utnyttjandet av investeringsgarantier har minskat kraftigt och beror till största delen på att man i investeringsverksamheten i högre utsträckning använder sig av externa finansiärer. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.14 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Budgeten är upprättad enligt kassamässiga principer till skillnad från EKN:s årsredovisning som upprättats enligt riskmässiga principer. De senare belastas även av reservationer för riskerna i engagemang och skadefordringar. Utöver intäkter i form av garantipremier redovisar EKN stora intäkter i form av återvinningar. Av kostnaderna utgör huvuddelen skadeutbetalningar. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 återvinningar är mycket svåra att prognostisera och beror till stor del på omvärldsfaktorer. Överskottet beräknas bli . Prognoserna är också positiva vilket innebär att likviditeten fortsätter att förbättras. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ställa ut exportkreditgarantier intill ett belopp av högst inklusive tidigare utfärdade garantier samt att ställa ut investeringsgarantier intill ett belopp av högst inklusive tidigare utfärdade garantier. Vidare föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att besluta att EKN får obegränsad upplåningsrätt i för skadeutbetalningar. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Till konsumentområdet hör , /(inklusive ), , och . konsumentområdet hör även frågor som rör stöd till konsumentorganisationer och konsumentforskning samt bidrag till miljömärkning av produkter. Konsumentpolitiken består därutöver av en rad insatser inom andra politikområden som beskrivs nedan. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 40:5 Åtgärder på konsumentområdet 40:6 Bidrag till miljömärkning av produkter Totalt för politikområdet konsumentpolitik 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 och välinformerade, är en viktig förutsättning för en fungerande marknadsekonomi. 5.3.1Mål, villkor och resultatindikatorer Konsumentpolitiken är en del av väl- De nuvarande målen för konsumentpolitiken fastställdes av i enlighet med propositionen Handlingsplan för konsumentpolitiken 20012005 (prop. 2000/01:135, bet. 2001/02:LU2, rskr. 2001/2001:51). De övergripande målen för konsumentpolitiken är: Konsumenternas ställning och inflytande på marknaden skall stärkas, inflytandemålet. Hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt, hushållningsmålet. Konsumenternas hälsa och säkerhet skall skyddas, säkerhetsmålet. Sådana konsumtions- och produktionsmönster skall utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling, miljömålet. Konsumenterna skall ha tillgång till god vägledning, information och utbildning, kunskapsmålet. Målen skall vara styrande för såväl det nationella konsumentpolitiska arbetet som arbete i EU och andra internationella forum. En ökad välfärd och en bättre fördelning av resurser är grunden för regeringens politik. Konsumentpolitiken är ett viktigt verktyg för att uppnå dessa mål. Konsumentens val sker inte endast utifrån egen behovstillfredsställelse, utan också utifrån miljömässiga och andra etiska hänsyn. Konsumenten måste ha förutsättningar att göra aktiva val på marknaden och känna att det är meningsfullt att välja. God information och ett effektivt skydd är viktiga medel för att uppnå detta. Att stödja konsumenterna med kunskap och information är därför en övergripande konsumentpolitisk prioritering. Konsumentpolitiken, vars övergripande inriktning är att konsumenterna skall vara starka färdspolitiken och skall stödja enskilda människor i deras egenskap av konsumenter för att ge dem ett större inflytande och för att få dem att känna sig trygga på marknaden. Välinformerade konsumenter kan också bidra till en förbättrad miljö och hållbar utveckling genom eget agerande vid inköp och användning av produkter och tjänster. Den svenska konsumentpolitiken är en del av den europeiska konsumentpolitiken. Med en ökande gränsöverskridande handel, bl.a. genom de nya möjligheter som näthandeln erbjuder, och med en ökad rörlighet mellan länderna blir betydelsen av en hög skyddsnivå även på EU- nivå allt viktigare. Konsumentfrågorna är därför prioriterade i EU-arbete. överlämnade regeringen skrivelsen Mål och inriktning för det svenska arbetet med konsumentfrågor i EU (skr. 2001/02:148) som rör regeringens arbete . Skrivelsen behandlar övergripande frågor om bl.a. harmonisering av konsumentskydd samt marknadskontroll och konsumentinflytande. I enlighet med intentionerna i skrivelsen deltar aktivt i EU-arbetet och är på flera områden pådrivande i utvecklingen av en gemensam konsumentpolitik. I propositionen Handlingsplan för konsumentpolitiken 20012005 (prop. 2000/01:135) anger regeringen de åtta delmål som gäller för perioden 20012005 och som tydliggör regeringens prioriteringar inom ramen för de fem övergripande målen för konsumentpolitiken. 1.Vägledning, information och utbildning Följande prioriteringar per verksamhetsområde, föreslås gälla för konsumentområdet 2004. Vägledning, information och utbildning Boendefrågor skall prioriteras i arbete. Förutsättningarna för inrättandet av en boenderådgivningsbyrå skall undersökas. Arbetet med att nå ungdomar med kunskap om konsumentfrågor har fortsatt prioritet. Inom ramen för den kursplaneöversyn väntas få i uppdrag att genomföra som en följd av regeringens kommande proposition om den framtida gymnasieskolan bör pröva om det är lämpligt att utveckla en särskild kursplan i konsumenträtt och privatekonomi eller om målen i några befintliga kurser bör förtydligas så att de inrymmer sådana aspekter. Se utgiftsområde 16, Utbildning och universitetsforskning, kapitel 6, Barn- och ungdomsutbildning. En särskild satsning om totalt ur Allmänna arvsfonden görs på ungdomsprojekt åren 20022004. Satsningen kommer att utvärderas av (). Arbetet med 24-timmars myndigheten intensifieras för konsumentmyndigheterna. Propositionen Finansiell rådgivning till konsumenter (prop. 2002/03:133) överlämnades . Den nya lagen föreslås träda i kraft . En utvärdering av lagen om försöksverksamhet avseende medverkan av i vissa tvister har påbörjats och kommer att redovisas 2004. Information om konsumenternas samlade pensionstillgångar, i första hand från det allmänna pensionssystemet och tjänstepension, kommer att samlas i en Internetportal som beräknas vara i drift . Mot bakgrund av rörande överskuldsättning kommer arbetet med överskuldsättning att vara ett prioriterat område. En utredning, som skall vara avslutad , har tillsatts med uppdrag att lämna förslag till hur det nya produktsäkerhetsdirektivet skall genomföras i svensk lagstiftning (dir. 2001:51). 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 utredning har tillsatts avseende den framtida organisationen och finansieringen av marknadskontrollen av varor (dir. 2003:34). Med utgångspunkt i de två utredningarnas förslag skall regeringen föreslå åtgärder för att 2004 genomföra det nya produktsäkerhetsdirektivet. Tjänsters säkerhet prioriteras också . Det vetenskapliga råd som har i uppdrag att inrätta kommer att följa och integrera forskningens resultat i myndighetens löpande arbete. En proposition om en ny prisinformationslag överlämnas till . Prisjämförelser är en fortsatt prioriterad fråga 2004. skall i samarbete med genomföra systematiska studier av vilka konsekvenser de konkurrensutsatta marknaderna har fått för konsumenterna. De särskilda insatser som gjorts på främst el- och telemarknaderna skall också följas upp. överlämnades en skrivelse till om nya delmål för miljöarbetet inom konsumentpolitiken (skr. 2002/03:31). Arbetet med att vidareutveckla indikatorer på området fortsätter. En utredning om hållbar konsumtion tillsätts . En ny handlingsplan för konsumentpolitiken Arbetet med att utvärdera och arbeta fram en ny konsumentpolitisk handlingsplan påbörjas . Ett arbete påbörjas med att undersöka om kan pröva fler ärenden, som handläggningstiderna. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringens råd för konsumentfrågor, som i enlighet med Handlingsplanen för konsumentpolitiken 20012005 (prop. 2000/01:35) bildats, har 2003 träffats för att diskutera bl.a. miljö och konsumtion samt framtida konsumentfrågor. I rådet, som leds av konsumentministern, deltar ett tiotal myndigheter, bl.a. , , , och . Regeringen har beviljat bidrag till paraplyorganisationerna Konsumentråd och Konsumenter i Samverkan samt till särskilda projekt. ganisationerna har fått ökat statligt bidrag. Bidragen till särskilda projekt, som administreras av , omfattar . Syftet med bidragen är att stimulera ideella organisationers arbete med konsumentfrågor, bl.a. för att de spelar en viktig roll i det europeiska samarbetet. Regeringen finner det eftersträvansvärt att öka det gränsöverskridande innovativa konsumentsamarbetet mellan aktörer i olika länder i och EU. Genom det nya finansiella ramverk för finansiering av gemenskapens åtgärder till stöd för konsumentpolitiken som träder i kraft och löper samt olika åtgärder av i samband med detta, förbättras förutsättningarna för ett sådant samarbete, i synnerhet möjligheterna att samverka med organisationer i de nya EU- medlemsstaterna. Ett ökat användande av EU- medfinansieringsmedel skulle öka organisationernas totala medelstillgång och även utgöra en finansieringsförstärkning för för vissa typer av mer långsiktiga initiativ.