prop · GS031d11 · 2004-09-20 00:00:00 — Ekonomisk trygghet 10 vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp ............................................... Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Resultat, analys och slutsatser.............................................................. Den fortsatta strategin för att öka hälsan i arbetslivet ....................... II Socialförsäkringens administration.................................................. Mål för socialförsäkringens administration......................................... Ny statlig myndighet för socialförsäkringens administration ........... Genomförandet av den nya myndigheten ........................................... Insatser inom ohälsoområdet............................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m........................................... 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m.......................................... 19:4 Arbetsskadeersättningar m.m. ..................................................... 19:5 Ersättning för kroppsskador ........................................................ 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet/politikområdet.................................... Härledning av ramnivån 20052007. trygghet vid sjukdom och handikapp .................................................................. 2.3Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad. trygghet vid sjukdom och handikapp .................................................................. Antal sjukpenningdagar, netto ............................................................................. 2.8Antal sjukskrivna som varit aktuella för samordnad rehabilitering 2.9Andel sjukskrivna (och längre) med pågående samordnad Andel av de försäkrade som genomgått samordnad rehabilitering som ökat sin arbetsförmåga 6 månader efter avslutad rehabilitering 20012003 .............. Förbrukade medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliterings- tjänster m.m. 20012003....................................................................................... Utvecklingen av antalet nybeviljade och utbetalda förtidspensioner och sjukbidrag (aktivitets- och sjukersättning) ................... Återstående ersättningsår och beräknad kostnad för dessa fram Genomsnittlig sjukfrånvaro vid RFV och försäkringskassorna......................... Socialförsäkringsadministrationens kostnader för handläggning och information samt övriga verksamhetsgrenar fördelat per verksamhets- område, 2002 och 2003 ......................................................................................... Anslagsutveckling 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. .......................... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m................................................................................................ Anslagsutveckling 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. ......................... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 19:2 Aktivitets- och Anslagsutveckling 19:3 Handikappersättningar ................................................. Härledning av anslagsnivån 20052007, för 19:3 Handikappersättningar ........ Anslagsutveckling 19:4 Arbetsskadeersättningar m.m....................................... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 19:4 Arbetsskade- Anslagsutveckling 19:5 Ersättning för kroppsskador........................................ Härledning av anslagsnivån 20052007, för 19:5 Ersättning för Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden...................................... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 19:6 ................ 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2.1Andel kvinnor resp. män med bostadstillägg bland förtids- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 19:6 ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive åtaganden som tidigare gjorts av medför utgifter på högst efter 2005 (avsnitt 2.12.6), 2.för anvisar anslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp enligt följande uppställning: 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga. Eftersom utgiftsområdet sammanfaller med politikområdet redovisas de båda nivåerna samlat. Här ingår sjukpenning, rehabilitering, närståendepenning, aktivitets- och sjukersättning (f.d. förtidspension), handikappersättning samt ersättning vid arbets- och kroppsskador. omfattas även utgifterna för bostadstillägg till de personer som uppbär aktivitets- eller sjukersättning. Även socialförsäkringens administration ingår i detta område. Den utgörs t.o.m. utgången av 2004 av () och de allmänna försäkringskassorna och av den nya myndigheten . Politikområdet delas in i följande verksamhetsområden. I verksamhetsområdet ligger främst försäkringskassornas arbete att samordna rehabiliteringen, men också insatser av mer generellt slag riktade till arbetsgivare och läkare. omfattas är bl.a. förebyggande sjukpenning, särskilda medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster m.m., vilande aktivitets- och sjukersättning samt hela kostnaden för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning. Verksamhetsområdet omfattar allt det arbete som sker i ett ärende angående utbetalning av ersättning vid nedsatt arbetsförmåga av medicinska skäl, t.ex. sjukpenning, aktivitets- och sjukersättning samt arbetsskadelivränta och som skall leda fram till ett korrekt beslut om ersättning. De förmåner som ingår är sjukpenning utom förebyggande sjukpenning rehabiliteringspenning, aktivitets- och sjukersättning, handikappersättning, arbetsskadeersättning samt ersättning för kroppsskador. Redovisningen i den följande texten görs inte per verksamhetsområde utan samlat för hela politikområdet. Socialförsäkringens administration redovisas samlat i slutet av utgiftsområdet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet/politikområdet 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar 19:5 Ersättning för kroppsskador 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning Totalt för utgiftsområde 10/politikområde Ersättning vid 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Tidigare 19:6 och 19:7 Allmänna försäkringskassor. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20052007. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 2.3 Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för politikområdet överensstämmer med det nationella målet för att minska ohälsan i arbetslivet. Målet gäller och lyder: Frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall i förhållande till 2002 halveras . Parallellt skall antalet nya aktivitets- och sjukersättningar minska. Hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen . Liksom i fjolårets budgetproposition redovisas en uppföljning av det nationella målet i bilagan Avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa. I bilagan belyses sjukfrånvaron i olika avseenden från ett könsperspektiv. För verksamhetsområdet vid arbetsoförmåga har regeringen satt upp följande mål: De försäkrade skall få den förmån och ersättning som de har rätt till. Personer som inte har förmåga att arbeta skall ges en levnadsstandard som är anpassad till den ekonomiska utvecklingen i samhället. Skillnaderna mellan försäkringskassorna vid bedömningen av långa sjukfall, sjuk- och aktivitetsersättningar och arbetsskador skall minska. Kvaliteten i beslutsunderlagen skall höjas. För verksamhetsområdet mot ohälsa hade regeringen satt upp följande mål: Försäkrade som varit sjukskrivna längre än skall veta vilken handläggare som är deras kontaktperson på . Det sistnämnda målet har ersatts av följande två mål : RFV och försäkringskassorna skall förhindra och förkorta sjukskrivningarna och genom samordnad rehabilitering och andra aktiva insatser underlätta återgång i arbete. Antalet personer som uppburit sjukpenning skall minska . Sjukfrånvaron är i första hand ett problem för den berörda, men de senaste årens höga sjukfrånvaro har också haft betydande ekonomiska konsekvenser för samhället. Utvecklingen har inneburit en mycket hård belastning på socialförsäkringssystemen för sjukpenning samt sjuk- och aktivitetsersättning. Även om utvecklingen nu har vänt i fråga om antalet sjukfall, fortsätter antalet personer som uppbär aktivitets- och 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 sjukersättning att öka. Detta innebär att de samlade kostnaderna för sjukförsäkringen i stort sett ligger kvar på en hög nivå och alltjämt riskerar att tränga undan andra viktiga välfärdssatsningar. Därför är det angeläget att alla berörda parter bidrar för att ytterligare minska sjukskrivningarna och det är också en av regeringens högst prioriterade frågor. Att kunna delta i arbetslivet och därmed klara sin egen försörjning är av avgörande betydelse för att kunna leva ett bra liv. Detta förutsätter ett arbetsliv där människor inte slås ut eller drabbas av skador och ohälsa. Sjukfrånvaron är mycket ojämnt fördelad. Kvinnor har väsentligt högre sjukfrånvaro än män. Äldre har högre sjukfrånvaro än yngre. Sjukskrivning är vanligare bland arbetslösa och de som upprepade gånger varit arbetslösa. Det finns också stora skillnader mellan regioner, med högre sjukfrånvaro i de nordliga länen jämfört med de flesta län söderöver. Vissa branscher utmärks av mer sjukfrånvaro, och låg utbildningsgrad och låga lönenivåer tenderar att samvariera med sjukfrånvaron. Den höga sjukfrånvaron bland unga män och både yngre och äldre kvinnor är särskilt oroande. Det måste finnas möjlighet att kombinera arbete med familj och fritid. Ledarskap och arbetsorganisation är av avgörande betydelse på de enskilda arbetsplatserna. De anställda måste känna delaktighet i arbetet och jämställdheten måste stärkas både på arbetsplatserna och utanför för att möjliggöra deltagande i arbetslivet på lika villkor. Orsakerna till att sjukfrånvaron har ökat kraftigt är komplexa och omdiskuterade. De undersökningar och den forskning som redovisats på området visar att det finns ett flertal orsaker till utvecklingen. De viktigaste som har pekats ut kan sammanfattas enligt följande: En åldrande arbetskraft, bristande incitament för arbetsgivare att vidta åtgärder för att minska sjukfrånvaron, hårdare krav i arbetslivet, sämre psykosocial arbetsmiljö, brister i arbetsgivarnas och försäkringskassornas rehabiliteringsarbete, långa väntetider inom hälso- och sjukvården, låga arbetslöshetstal samt förändrade attityder till sjukskrivning hos läkare, enskilda individer och arbetsgivare. Problemets komplexitet har lett fram till slutsatsen att det krävs en rad olika åtgärder på olika politikområden för att klara det uppsatta målet om att halvera sjukfrånvaron sam- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 tidigt som antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar skall minska. Detta större samlade och breda arbete inleddes då det s.k. 11-punktsprogram- met presenterades i budgetpropositionen . Det omfattar åtgärder för bättre arbetsmiljö och tydligare arbetsgivaransvar, åtgärder för snabb återgång till arbete efter ohälsa, åtagande för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården samt insatser inom statistik, forskning m.m. En kortfattad redovisning av de insatser som gjorts eller som pågår utanför detta politikområde finns under avsnitt 2.5.2. Härefter har regeringen i olika propositioner presenterat ytterligare förslag till åtgärder i strategin mot ohälsan för att förbättra såväl det förebyggande arbetet som arbetet med rehabilitering och återgång till arbetet. Dessa åtgärder redovisas under respektive anslag. Den fortsatta inriktningen på politiken är att fullfölja arbetet mot ohälsan i arbetslivet med ytterligare åtgärder inom bland annat ramen för både 11-punktsprogrammet och de delar i 121- punktsprogrammet som rör arbetslivet. Det senare programmet utgör plattformen för regeringens samarbete med och de Gröna. Flertalet av de punkter i programmet som handlar om ökad hälsa i arbetslivet har genomförts eller håller på att genomföras. Som ett led i detta arbete presenterade också regeringen, och de Gröna en avsiktsförklaring för det fortsatta arbetet med ökad hälsa i arbetslivet benämnd Ett hälsosammare arbetsliv. I denna redovisades bl.a. ett översiktligt förslag till system för arbetsgivares medfinansiering av anställdas sjukpenningkostnader avseende hela arbetsmarknaden samt att sjuklöneperioden återställs . Avsiktsförklaringen innehöll också ett antal förslag till åtgärder och satsningar. Det handlar dels om en rättvis och hållbar sjukförsäkring för den som drabbas av skada eller sjukdom, dels ett förbättrat arbetsmiljöarbete. Vidare framhölls att genom de föreslagna åtgärderna skapas ekonomiska förutsättningar för att återställa sjukpenningnivån till . På basis av denna avsiktsförklaring har en tjänstemannagrupp inom utarbetat departementspromemorian Drivkrafter för minskad sjukfrånvaro (Ds 2004:16) som har remissbehandlats. Denna innehåller ett mer detaljerat förslag som syftar till att öka arbetsgivarnas, socialförsäkringsadministrationens och de försäkrades drivkrafter att minska sjukfrånvaron. Regeringen avser att efter granskning av Lagrådet förelägga en proposition grundad på denna promemoria med ett planerat genomförande . Den fortsatta politiska inriktningen i arbetet med att öka hälsan i arbetslivet måste vara att alla berörda parter med olika medel skall medverka till att målet om halvering av sjukfrånvaron kan uppnås som antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar skall minska. Särskild vikt måste läggas vid att minska antalet långa sjukfall som trots en tids trend av minskade sjukskrivningar är många. Ju ett sjukfall pågår desto svårare blir det att återgå i arbete. Därför måste insatser från alla berörda parter; arbetsgivare, försäkringskassa, sjukvård, den enskilde själv och andra påbörjas . Rörligheten på arbetsmarknaden och möjligheten för den som behöver byta arbete för att återgå till arbetslivet måste också öka. Sjukförsäkringen måste vara effektiv och rättssäker. En tanke med genomförda och föreslagna förändringar i sjukförsäkringen är att såväl den administrativa processen som vägen tillbaka till arbete skall gå snabbare. Varje försäkrad skall få sin rätt till ersättning bedömd , liksom behovet av rehabiliteringsinsatser. Som framgår av avsiktsförklaringen är det också angeläget att de politiska insatserna inriktas på att förbättra arbetsmiljön. Det handlar om att förebygga inte bara fysiska arbetsmiljöproblem utan även stressrelaterade problem som är förknippade med arbetsorganisation och ledarskap. Särskilt fokus måste riktas på kvinnors ohälsa och särskilda strategier för att förebygga ohälsa hos kvinnor behöver utarbetas. Regeringen vill i anslutning härtill understryka att arbetsmarknadens parters gemensamma ansvarstagande på arbetsplatsen är av central betydelse för detta arbete. Det är regeringens bedömning att de olika informationsinsatser som genomfördes för att minska ohälsan i arbetslivet bidragit till att bryta den negativa utvecklingen av sjukskrivningarna. Regeringen har beslutat att genomföra sådana insatser även . Inom ramen för denna satsning skall bl.a. en stor informationsinsats riktad till arbetsgivare företas under förutsättning att beslutar om förslagen i den ovan aviserade propositionen om ekonomiska drivkrafter för minskad sjukfrånvaro. En liknande insats gjordes inför regelförändringarna 2003. Det pågående arbetet med att inrätta en ny sammanhållen statlig myndighet för socialförsäkringens administration kommer att slutföras och den nya myndigheten skall vara etablerad . Syftet med denna förändring är att ge nya och bättre förutsättningar för socialförsäkringsadministrationen att fullgöra de uppdrag som ges av riksdag och regering. Detta gäller inte minst på ohälsoområdet för att bl.a. åstadkomma en mer enhetlig rättstillämpning och aktivt bidra till att nå det nationella målet för hälsan i arbetslivet 2008. Denna ambition understryks av att den nya socialförsäkringsadministrationen även kommer att få behålla den resursförstärkning av administrationen för arbetet mot ohälsan som infördes . Den nya organisationen för socialförsäkringen som håller på att ta form har starkt samband med kampen mot ohälsan. Genom gemensamma förhållningssätt och bättre utnyttjande av samhällets samlade resurser stärks regeringens möjligheter att uppnå ohälsomålet. En viktig uppgift för den nya myndigheten är därför att medverka till att samverkan med andra aktörer i ohälsoarbetet löpande stärks och effektiviseras och att rättsäkerhet och likabehandling garanteras. Inom EU fortsätter samarbetet på socialförsäkringsområdet. Arbetet är fortsatt omfattande och drivs på flera olika plan. avslutades förhandlingarna om den moderniserade förordning (EEG) nr 1408/71 som samordnar medlemsstaternas socialförsäkringssystem. Bakgrunden till förhandlingarna är ett beslut av Europeiska Rådet i och ett förslag från Kommissionen . Den nya förordningen var klar, men ännu inte i kraft då de nya medlemsstaterna kom med i unionen . Förordningen kommer ytterligare att underlätta den fria rörligheten inom unionen. Reglerna har förenklats som förordningen numera omfattar en större personkrets. Arbetet med en ny tillämpningsförordning återstår och kommer att påbörjas . infördes det europeiska sjukförsäkringskortet. Kortet ersätter vissa blanketter som ger rätt till nödvändig sjukvård vid tillfällig vistelse i en annan EU-medlemsstat, i EES- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 länderna eller i . Försäkrade har rätt till sjukvård enligt den lagstiftning som gäller i landet i fråga. I samarbetet i trygghet, som är rådgivande och arbetar med att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna inom politiken för socialt skydd, fortsätter arbetet med att ta fram rapporter om utvecklingen på socialförsäkringsområdet. Avsikten är att följa arbetet som bedrivs i medlemsstaterna för att utveckla socialförsäkringssystemen inom unionen så att de befrämjar arbetslinjen. De nationella rapporterna skall ligga till grund för en gemensam och fortsatt samarbete på socialförsäkringsområdet. lämnade över ordförandeskapet i nordiska ministerrådet till . Arbetet fortsätter nu med att man ta fram en gemensam tillämpningsförordning till den ratificerade nya Nordiska konventionen. har omförhandling av konventioner med , och om social trygghet avslutats. Omförhandlingarna innebär främst en anpassning av konventionerna till det reformerade svenska pensionssystemet. genomfördes förändringar i sjukförsäkringen i syfte att öka precisionen vid sjukskrivning (prop. 2002/03:89). En viktig utgångspunkt för propositionen var att den återstående arbetsförmågan bör tas tillvara i ökad utsträckning. Uppmärksamheten bör vara riktad på den arbetsförmåga som den försäkrade har inte på arbetsoförmågan. Underlagen för beslut om sjukskrivning måste bli bättre. Utbildningen i försäkringsmedicin skall förstärkas och försäkringsläkarna bli fler. Av propositionen framgick vidare att sjukskrivning på heltid inte bör vara ett förstahandsalternativ. I stället bör deltidssjukskrivning användas i ökad utsträckning, eftersom det är viktigt att den enskilde behåller kontakten med arbetsplatsen och inte passiviseras. Möjligheten att återkomma i arbete minskar snabbt redan efter tre månaders sjukskrivning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 skall vid behov begära att den försäkrade skall delta i ett avstämningsmöte för bedömning av det medicinska tillståndet, arbetsförmågan samt behovet av och möjligheterna till rehabilitering. Avstämningsmöten kan ske mellan de försäkrade och , den intygsskrivande läkaren, arbetsgivaren och företagshälsovården. Dessutom kan en facklig företrädare på den försäkrades begäran delta i mötet. kan även begära ett särskilt läkarutlåtande om behöver förbättra eller fördjupa sitt beslutsunderlag. I propositionen föreslogs även att en rehabiliteringsutredning alltid skall påbörjas av arbetsgivaren om den försäkrade till följd av sjukdom har varit frånvarande från arbetet , om arbetet ofta har avbrutits av kortare sjukperioder eller om den försäkrade begär det. Utredningen skall lämnas till senast när sjukfallet har pågått . Vidare genomfördes regeländringar, som innebär att arbetsgivarens sjuklöneperiod har förlängts , att sjukpenningen beräknas på en sjukpenninggrundande inkomst multiplicerad med faktorn 0,97. Den som är arbetslös och sjukskriven och tidigare fick en ersättning från sjukförsäkringen som låg över högsta ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen får sin sjukpenning sänkt till samma nivå som arbetslöshetsförsäkringens högsta belopp. Förnyelse av arbetslivsinriktad rehabilitering En förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen har inletts. Regeringen gav () och () i uppdrag att inleda en förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen på följande tre punkter: -Utveckling av en metod för tidig fördjupad bedömning av arbetsförmågan och behovet av rehabilitering. -Utveckling av metodiken i försäkringskassornas handläggning av sjukfall och rehabiliteringsärenden. -Genomförande av pilotverksamhet med en samordnad organisation mellan och arbetsförmedlingen för sjukskrivna arbetslösa. Samverkansuppdraget i form av en pilotverksamhet () bedrivs i fem län . Den primära målgruppen utgörs av arbetslösa sjukskrivna. Verksamheten finansieras med särskilt avsatta medel, sammanlagt . Regeringen gav AMS och RFV i uppdrag att utarbeta förslag till hur den arbetslivsinriktade rehabiliteringen skulle kunna utformas för att stärka arbetslinjen i sjukförsäkringen så att fler sjukskrivna fortare kan återfå sin arbetsförmåga och få ett arbete. Förslagen skulle avse såväl arbetslösa sjukskrivna som sjukskrivna med en anställning som de bedöms inte kunna återgå till. redovisade AMS och RFV sitt förslag. De båda verken föreslog att regeringen skall ge AMS ett tydligt uppdrag och resurser för att bedriva en verksamhet för arbetslösa sjukskrivna och sjukskrivna med en anställning som de inte kan återgå till. Även de som efter att ha uppburit sjuk- eller aktivitetsersättning återfått arbetsförmågan skall kunna erbjudas stöd. Regeringen beslutade att ge AMS och RFV ett kompletterande uppdrag angående förnyelsen av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen med syfte att underlätta för långtidssjukskrivna, som har ett arbete som de inte kan återgå till, att åter komma i arbete.