prop · GR031d25 · 2004-01-01 00:00:00 — Resultat: medverkan vid tillsyn av fartyg är reglerad i en särskild överenskommelse mellan . Verksamheten omfattar bl.a. tillsyn av fartyg i form av inspektion avseende bemanning på svenska fartyg, säkring av last i lastbärare samt kontroll av transporter med farligt gods. Vad gäller sjötrafikövervakningen är roll att övervaka att såväl fritidsbåtstrafiken som yrkessjöfarten följer gällande regler. har tillsynen av säkerheten på mindre svenska fartyg, samt lastsäkring och farligt gods på lastbärare i ro-ro trafik prioriterats inom sjösäkerhetsområdet, i enlighet med överenskommelsen mellan . Kontrollen av farligt gods och lastsäkring har utförts av särskilt utbildade inspektörer i hamnar och i internationell trafik. Totalt har ca 6 000 lastbärare kontrollerats. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Inom ramen för regeringens uppdrag till att i samråd med utveckla ett system för riskanalysbaserad tillsyn har en förstudie genomförts. Arbetet med detta beräknas fortgå och enligt regeringens bedömning bör det kunna bidra till en effektivare inspektionsverksamhet. Inom ramen för sjötrafikövervakningen har 13 200 kontroller genomförts vilket är en ökning jämfört med , då 11 400 kontroller genomfördes. Myndigheterna har vidare gemensamt genomfört ett utbildningsprogram avseende tillsyn av bemanningskontroll. Beträffande sjötrafikövervakningen har övervakning och kontroll av fart- och nykterhetskontroller för fritidsbåtstrafiken i skärgårdsområdena nära storstadsområdena haft hög prioritet. Fortsatt anskaffning av laserhastighetsmätare har bidragit till en effektivisering av fart- och nykterhetskontrollerna till sjöss. Tillsynen enligt sjöfyllerilagstiftningen har också förbättrats, som en följd av den effektiviserade sjötrafikövervakningen. När det gäller yrkessjöfarten har sjötrafikövervakningen inriktats mot det mindre tonnaget i närtrafik. Vidare har genomfört ca 285 sjöräddningsoperationer, vilket motsvarar ca en fjärdedel av det totala antal sjöräddningsinsatser som genomfördes i svenska vatten . Målet för verksamheten har enligt regeringen uppnåtts. Arbetet med att ta fram en gemensam målformulering för sjösäkerhetsarbetet bör fortsätta. Verksamhetsmål: () skall så effektivt som möjligt erbjuda sjömän ett meningsfullt och attraktivt fritids- och kulturliv. HKF skall medverka till att såväl svenskt som utländskt sjöfolk får tillgång till kultur- och fritidsaktiviteter, som med avseende på variation och kvalitet, rimligt överensstämmer med samhällets ordinarie utbud. Verksamhetsutbudet skall så långt möjligt kompensera för den service som sjöfolket går miste om på grund av tjänstgöring till sjöss. Målet är att en större del av målgruppen än föregående år tar del av i HKF:s aktiviteter. Resultat: Ett stort antal sjömän har tagit del av HKF:s utbud som till största delen tillhandahålls kostnadsfritt. I de fall HKF inhämtat synpunkter på tjänsterna har mottagarna ansett sig ha behov av dessa tjänster. Sjömännen får tillgång till nyheter och samhällsinformation genom inspelade TV-program med samhällsinformation och tidningar som överlämnas till fartygen när de angör en hamn där HKF är etablerat. TV-programmen skall i stort spegla TV-utbudet i (). De inspelade TV-programmen innehåller inte nyhetsprogram eller idrottsreferat, då dessa skulle vara inaktuella när kassetterna kommer ombord. Den nyhetsrapporteringen sker främst genom nyhetsbulletinen SAX-presset som distribueras till fartygen. Utveckling pågår för att använda modern satellitbaserad teknologi för att överföra denna information. Vidare erbjuds sjöfolket ett kulturutbud som motsvarar det som finns i kommunala bibliotek och välsorterade videobutiker. Avseende fritidsaktiviteter har verksamheten främst erbjudit klubbverksamhet, utflykter och diverse motionsaktiviteter exempelvis i form av de traditionella idrotterna fotboll, friidrott, löpning och simning. Fler har utnyttjat tjänsterna än föregående år. Sammantaget bedömer regeringen att verksamhetsmålen för HKF:s verksamhet i huvudsak har uppnåtts. Verksamhetsmål: skall medverka till att tillförsäkra den svenska handelsflottan rimliga konkurrensvillkor, som leder till en hög transportkvalitet för näringslivet. Resultat: Det nya sjöfartsstödet som började tillämpas innebär att antalet stödberättigade fartyg kommer att öka. Enligt nämndens redovisning och utvärdering av effekterna av bidraget har de svenska rederiernas ekonomiska situation förbättrats och konkurrensförmågan stärkts genom det statliga bidraget. får därmed anses ha uppnått målet för sin verksamhet. De verksamhetsmål som formulerats inom verksamhetsområdet har uppfyllts. Tillgängligheten är god året runt till samtliga svenska hamnar av betydelse. Omvärldsfaktorer som t.ex. teknik- och marknadsutveckling ställer dock krav på förmåga att anpassa infrastrukturen till det behov som finns. Investeringarna i ny teknik som det automatiska identifieringssystemet () och i farlederna in till hamn visar att det kontinuerligt pågår en utveckling av infrastrukturen inom verksamhetsområdet. Regeringen ser dock att det finns behov av ett uppföljningssystem i form av mått och indikatorer för hur god tillgängligheten är och har i regleringsbrevet gett i uppdrag att med bistånd av utveckla detta. Uppdraget omfattar även uppföljningssystem som avser delmålen en hög transportkvalitet och en positiv regional utveckling. Kvaliteten avseende framkomlighet utan förseningar orsakad av infrastrukturen är god. Antalet fartyg som har försenats på grund av brister i resurser eller planering har varit försumbart. Eftersom av all export och import räknat i godsvolym utförs av sjöfarten i något led av transportkedjan har transportslaget en central roll i trafiksystemet och för tillväxten i landet. Det avgiftssystem för farledsavgifterna som tillämpar beaktar regionala effekter och motverkar därför nackdelarna av långa transportavstånd. För lotsavgifterna har en utveckling skett mot en mer kostnadsbaserad prissättning, men även här har regionalpolitiska hänsyn tagits när det gäller Vänern- och Mälarsjöfarten. I övrigt kan sägas att transportkostnaderna för sjötransporterna fallit 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 vilket minskar nackdelen med långa transportavstånd. Sedan införandet av miljödifferentierade farleds- och hamnavgifter har luftföroreningar från sjöfarten minskat. Åtgärderna har uppskattningsvis resulterat i en reduktion med omkring svaveldioxid och kväveoxider inom Östersjö- och . aktiva deltagande i den Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) arbete för att främja utvecklingen av en säker och miljöanpassad sjöfart är betydelsefullt. Arbetet har givit positiva resultat . Ett exempel är de nya gemenskapsregler som införts om att oljetankfartyg skall uppfylla kraven om dubbelskrov, vilket innebär en minskad risk för oljeutsläpp. Regeringen fäster stor vikt vid det pågående arbetet med att även påskynda utfasningen på ett internationellt plan inom IMO. Ett annat exempel på positiva resultat är den konvention som antogs om kontroll av skadliga båtbottenfärger. pågår arbete med att bl.a. ta fram krav för hantering av barlastvatten och minska utsläppen av luftföroreningar från fartyg. Regeringens bedömning är att utför ett förtjänstfullt arbete med att driva sjöfartens miljöfrågor såväl nationellt som internationellt och att detta arbete bidrar till att de nationella miljökvalitetsmålen uppnås särskilt inom områdena hav i balans och levande kust och skärgård, vatten, luft och kemikalier. Tendensen är att antalet allvarliga olyckor avtar. Dock utgör den ökande trafiken av oljetransporter en växande risk för känsliga miljö, vilket innebär att arbetet med att PSSA-klassa och påskynda utfasningen av enkelskrovsfartyg på ett internationellt plan är högt prioriterat för regeringen. De svenska fartygen har i en internationell jämförelse klarat sig väl enligt den tillsyn som utförs enligt ParisMoU. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 svenska fartyg och fartyg från andra flaggstater som är anslutna till ParisMoU är det endast fartyg från som kommer före på den s.k. vita listan. Vidare har sjöräddningsarbetet fungerat väl och sjöräddningsmålet har uppnåtts. arbetar tillsammans med för att finna ett lämpligt etappmål. I en kartläggning som genomförts av könsfördelningen inom sjöfolket framgår att kvinnorna är kraftigt underrepresenterade, men att utvecklingen går i en långsam men positiv riktning. ekonomiska mål har delvis uppnåtts och åtgärder har vidtagits för att förbättra lönsamheten hos verket. skall verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Detta skall ske på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning. kommer verket att fortsätta med investeringar i tillgänglighets- och säkerhetshöjande åtgärder i farleder. har ett räntabilitetskrav (som räknas på resultatet efter skattemotsvarighet) för perioden 20032005 om . Vidare skall verket ha en soliditet om . Som restriktion för prisökningar gäller att verkets farledsavgifter får öka med högst nettoprisindex räknat . har i sin treårsplan hemställt om nivåer på anslagsmedel, vilka redovisas under respektive avsnitt nedan, utom den verksamhet som bedrivs inom samverkansområdena Transporter och Skydd, undsättning och vård som redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. I treårsplan presenterades följande prognos för den kommande treårsperioden. Tabell 6.4 Ekonomisk utveckling Miljoner kronor där ej annat anges motsvarighet (%) Soliditet (%) Regeringen har i de tre senaste årens budgetpropositioner informerat om att har en tvist med skattemyndigheten. Anledningen är att skattemyndigheten efter en skatterevision beslutat att sätta ned avdraget för ingående mervärdesskatt med för och med för . anser att uttag av farledsavgifter är en del av verkets myndighetsutövning och att det därför inte kan göras avdrag för ingående mervärdesskatt enligt mervärdesskattelagen. Länsrätten dömde i målet till fördel, men domen har överklagats till kammarrätten. Förlorar i kammarrätten uppgår den totala skulden till staten till . I denna summa ingår den ingående mervärdesskatten för åren 19992002 som redovisats på samma sätt som den omtvistade redovisningen. Ett för negativt domslut kommer att ge en årlig merkostnad på ca . För att finansiera denna extra kostnad skulle behöva höja farledsavgifterna med . har inte reserverat några medel för en eventuell förlust. Vidare kan en förlust innebära att andra investeringar, såsom farlederna i , fördyras med ett belopp motsvarande den ingående mervärdesskatten, dvs. Med tanke på att verket genomför en samhällsekonomisk viktig investering i farlederna in till hamn, vilket kommer att ge högre kostnader och en sämre resultatutveckling för verket, är räntabilitetskravet om rimligt. Regeringen anser därför att räntabilitetskravet om (som räknas på resultatet efter skattemotsvarighet) även fortsättningsvis skall gälla, men med skillnaden att det bör gälla över en konjunkturcykel i stället för en treårsperiod. Skälet till denna förändring är att en konjunkturcykel är mer ändamålsenligt då verkets huvudintäkter är helt beroende av konjunkturutvecklingen. Det långsiktiga målet för nivån på räntabiliteten är att den skall vara företagsekonomiskt motiverad och därför avser regeringen att noggrant följa lönsamhetsutvecklingen hos . Regeringen föreslår vidare att det långsiktiga målet för soliditeten på lägst skall kvarstå och att farledsavgifterna får öka med högst nettoprisindex räknat . Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet bör även fortsättningsvis fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. Beträffande avdrag för den ingående momsen avser regeringen, innan något ställningstagande görs, att avvakta utfallet av rättsprocessen. investeringar finansieras helt med egna medel. Verket har därutöver ett bemyndigande att ta upp lån inom en total ram av . har i treårsplanen hemställt om ett bemyndigande att få uppta lång- och kortfristiga lån inom en total ram på . Vidare har verket hemställt om att få sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen föreslår att bemyndigas att uppta lång- och kortfristiga lån inom en total ram av inom eller utanför . Vidare föreslår regeringen att får sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. bedömning av investeringsbehoven fördelade på olika verksamhetsgrenar räknade i prisläge per den framgår av nedanstående tabell. Som information redovisas också beslutad investeringsbudget . Investeringarna uppgår totalt för perioden till . Detta är en ökning jämfört med förra årets investeringsplan med för perioden 20032005. Under rubriken /utmärkning redovisas investeringar i nya och förbättrade farleder, nybyggnad, ombyggnad och återanskaffning av fyrar, annan fast utmärkning, radionavigeringssystem samt el- och teleteknisk materiel och utrustning. Vidare ingår flytande utmärkning i form av bojar och större prickar samt investeringar i kanaler. För byggnadsteknisk återanskaffning av fyrar beräknas för att bl.a. tillgodose behovet av isskydd. slutförs arbetet med ombyggnader av fyrar vilket syftar till att tillsyn endast skall behöva utföras en gång . För den flytande utmärkningen har beräknats ca för återanskaffning av bojar och bottenförankringar och följer inriktningen med investeringar i standardiserade stålbojar samt utveckling av radarbojar och prickar av plast. För sjökartläggning är viss del av investeringsbehoven återanskaffning medan tyngdpunkten ligger på ny teknisk utrustning avseende sjömätning och nya system avseende sjökortsproduktion. På sjömätningssidan kan nämnas ny SideScanSonar-utrustning, ny multibeam till fartyget samt utbyte av samtliga GPS-mottagare. De tyngsta posterna avseende sjökortsproduktion är systemen för sjökort och publikationer samt distributionssystem för digitala produkter. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 totala investeringsbeloppet för sjömätning och sjökortsframställning uppgår till . För investeringar i farleder till hamn tas upp . Detta motsvarar etapp 1 och 2 i projektet farleder till . För att vidmakthålla nuvarande standard i anser att investeringar (betongförstärkningar m.m.) på totalt behöver göras. har tagits upp . Investeringar i beräknas till och avser dammskydd samt utbyte av ledverk. Några av verkets mindre arbetsfartyg är ålderstigna och har begränsade sjöegenskaper samt erbjuder mindre goda bostads- och arbetsförhållanden. beräknar därför att det behövs nyanskaffningar av tre farledsfartyg till en utgift om . En betydande del av investeringarna i lotsningsverksamheten utgörs av återanskaffning av lotsbåtar. Lotsbåtsflottan förnyas med hänsyn tagen till ålder och gångtid och för perioden planerar att till en utgift om anskaffa åtta båtar. Investeringarna omfattar också förnyelse av lokaler och hamnanläggningar samt utrustning på lotsstationer, bl.a. till följd av anpassning till en rationellare organisation inom sjötrafikområdena. För sjöräddning har tagits upp investeringar om sammanlagt för nyanskaffning av helikopterflottar. har beräknat att genomföra investeringar i sin IT- miljö med och för teknisk service m.m. om . Utrustning för teknisk service Regeringen har ingen erinran mot investeringsplanens nivå eller inriktning och föreslår att investeringsplanen i tabell 6.5 godkänns. 6.6.436:6 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. Anslaget är avsett att finansiera tjänster inom ansvarsområde, bl.a. för fritidsbåtssektorn, som inte finansieras via handelssjöfarten. Från anslaget betalas kostnader för informationsinsatser för att förbättra sjösäkerheten och för att minska miljöpåverkan, främst avseende fritidsbåtslivet. Vidare ingår vissa kostnader för sjöräddning, farledsverksamhet, bemanning av fyrar av regionalpolitiska skäl samt vissa övriga kostnader för fritidsbåtstrafiken och yrkesfisket m.m., vilka inte skall belasta handelssjöfarten. Anslaget får även användas till utredningar med anknytning till fritidsbåtsverksamheten. har i treårsplanen för 20042006 hemställt att anslaget 36:6 Ersättningen för fritidsbåtsändamål m.m. anvisas medel om för att täcka kostnaderna för verksamheten. Regeringen är från tillgänglighets- och sjösäkerhetssynpunkt angelägen om att infrastrukturen som används av skärgårdsbor och fritidsbåtsägare även i fortsättningen håller en god standard. gjordes därför en uppjustering av anslaget med och 2001 ytterligare en uppjustering med . Med dessa uppjusteringar är anslaget 36:6 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. totalt på . Anslaget täcker inte de kostnader som har för verksamheten utan underskottet täcks med intäkter från handelssjöfartens farledsavgifter. Regeringen anser dock att det inte finns något utrymme för ytterligare en höjning av anslaget utan föreslår att anslaget kvarstår oförändrat. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 6.6.536:7 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Under anslaget utgår bidrag till täckande av underskott för drift av Trollhätte och m.m. Anslaget får användas för utredningar med anknytning till kanaltrafiken. har i treårsplanen för 20042006 hemställt att anslaget 36:7 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. anvisas medel om . Regeringen anser att det inte finns något utrymme för ytterligare en höjning av anslaget utan föreslår att anslaget kvarstår oförändrat. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 4 524 tkr prisnivå. 3Motsvarar 4 524 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av och skall användas för driften av sjöfartsregistret. Regeringen föreslår inte någon förändring av anslaget. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 6.9 Härledning av anslagsnivå 2004-2006, för anslag 36:8 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 2 599 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 599 tkr prisnivå. Anslaget används för kostnader för administration, arvoden m.m. Det nu gällande sjöfartsstödet administreras av . har i sin anslagsframställning begärt i anslag för administration, arvoden m.m. för . Nämnden beräknar att kostnaderna för administration kommer att uppgå till . Av dessa beräknar nämnden att ca kommer att finansieras genom nämndens avgifter för ärendehanteringen. Regeringen föreslår att anslaget sänks från nuvarande ca till och att överförs till anslag 36:11 Rikstrafiken: Administration. sänkningen är att arbetsbelastningen har minskat sedan det gamla sjöfartsstödet slutadministrerats och endast har att administrera det nya sjöfartsstödet. Verksamheten har intäkter från avgifterna för ärendehanteringen. Regeringen föreslår att får disponera dessa avgiftsintäkter. Tabell 6.11 Härledning av anslagsnivå 2004-2006, för anslag 36:9 : Administration Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 6.6.8Handelsflottans kultur- och fritidsråds verksamhet för åren 20042006 Med utgångspunkt i att verksamheten skall fortsätta med bibehållen omfattning och inriktning hemställer HKF i budgetunderlaget för budgetåren 20042006 att bidraget från farledsavgifter på bibehålls , men ökas till för vart och ett av . De förklaringar som ges i budgetunderlaget för det ökade intäktsbehovet är att dagens verksamhet tar i anspråk medel från HKF:s balanserade kapitalförändring och att HKF under ett flertal år inte erhållit någon uppräkning av bidraget från . HKF beräknar att de egna avgiftsintäkterna kommer att uppgå till och kostnaderna till . gav verksamheten avgiftsintäkter på och redovisade kostnader på . Underskottet för HKF:s verksamhet belastar HKF:s balanserade kapitalförändring, som inför var . HKF har i budgetunderlaget för 20032005 påtalat att det bör tas beslut om långsiktiga utgångspunkter för HKF:s verksamhet vad avser fortsatt inriktning, omfattning och finansiering. Den inriktning och de ekonomiska förutsättningar som verksamheten har innebär att staten måste tillskjuta nya medel för att finansiera verksamheten. Verksamheten har en inriktning som till stor del följer det som föreskrivs i nr 163 om sjömäns välfärd till sjöss och i hamn (ratificerad av 1989). Hänsyn vid inriktningsbeslut måste därmed tas till en konvention som är bunden av till 2011. Enligt vad som framkommit i utredningar utför HKF en kostnadseffektiv verksamhet och några synergivinster torde inte erhållas om man införlivade verksamheten i t.ex. . Verksamhetens huvudsakliga inriktning och organisatoriska form bör därför tillsvidare kvarstå. Utrymmet för att tillföra verksamheten nya ekonomiska resurser är begränsade och omvärlden har förändrats varför en översyn av verksamheten i syfte att anpassa den till dessa förutsättningar måste göras. Översynen bör utgå från kraven i och behandla hur dessa krav kan tillgodoses med de offentliga och privata tjänster som tillhandahålls av andra än HKF. I de fall krav finns på tjänster som inte kan tillgodoses på detta sätt bör dessa tillhandahållas av HKF. Översynen bör även utgå från att inga nya ekonomiska resurser, utöver det som HKF har , kommer att 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Innan denna översyn är klar föreslår regeringen att kravet på kostnadstäckning skall öka och att avgifterna för tjänsterna därför skall täcka av kostnaderna för hela verksamheten. Dessa avgifter skall i första hand tas ut på de delar av verksamheten där det finns ett alternativ för sjömännen och redarna på land, exempelvis avseende köp av tidskrifter och nyhetstjänster för företag. Regeringen bedömer att denna ändring inte påverkar det svenska konventionsåtagandet som säger att varje medlem åtar sig även att säkerställa att nödvändiga åtgärder vidtas för finansieringen av välfärdstjänster som tillhandahålls enligt bestämmelserna i konventionen. Denna förändring genomförs för att nyttjarnas prioritering av tjänsterna mot andra tjänster skall synliggöras. Den genomförs även för att utjämna de ekonomiska villkoren för sjömännen avseende välfärdstjänster med de som råder för andra yrkesgrupper som inte är utlandsstationerade men som ändå befinner sig långa tider utomlands för att utföra diverse tjänster för sina företag. Verksamheten visar ett underskott och enligt det budgetunderlag som HKF lämnat kommer det att behövas ca för att omfattningen av verksamheten skall kunna bibehållas. Regeringen föreslår, mot bakgrund av kravet på ökade avgiftsintäkter och att verksamheten genomfört ett rationaliseringsarbete, att bidraget till HKF ökas med . Efter denna höjning kommer det årliga bidraget från att uppgå till . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamheten omfattar civil luftfart, statens flygplatssystem samt flygtrafiktjänster. Ansvarig myndighet inom verksamhetsområdet är affärsverket . har i uppdrag att skapa förutsättningar för ett tillgängligt, säkert, effektivt, jämställt och miljöanpassat flyg som kan tillgodose privatpersoners och näringslivets behov av resor och godstransporter.