prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — Där anges att regeringen avser att ta tillvara storstadspolitikens erfarenheter och omvandla dem till ordinarie strukturer. Statliga myndigheter skall ges tydliga mandat och riktlinjer för att storstadspolitikens tvärsektoriella mål skall uppnås. Det är därför av stor vikt att Myndigheten för skolutveckling i sitt arbete tar tillvara de relevanta erfarenheter som gjorts inom ramen för storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal och strävar efter att utveckla samverkan med myndigheter och andra aktörer i övriga samhällssektorer som omfattas av storstadspolitiken. minskade resurserna till skolan varvid antalet lärare och övrig personal minskade. Detta innebar en ökad arbetsbelastning för skolans personal och svårigheter att leva upp till målen i läroplaner och andra styrdokument. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att ett statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem skulle införas. Totalt beräknas ca 15 000 nya lärare och andra specialister kunna anställas, i syfte att öka måluppfyllelsen. Bidraget är frivilligt för kommunerna att ansöka om och det är kommunerna och skolorna själva som avgör vilken personal som behövs till vilken verksamhet för att på bästa sätt öka måluppfyllelsen. Personalförstärkningsmedlen är en viktig del i att skapa en bättre arbetsmiljö både för lärare och för elever. På så sätt kan också skolan göras till en mer attraktiv arbetsplats. Stödet har tillsammans med andra åtgärder för att förbättra kommunernas ekonomi bidragit till att antalet lärare åter ökat i skolan. Under det första läsåret rekryterades drygt 2 800 heltidstjänster med hjälp av bidraget. Av dessa var 2 000 pedagogisk personal. En studie som genomförts på uppdrag av visar att kommunerna i stor utsträckning har använt bidraget för att satsa på elever i behov av särskilt stöd. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 avsätts och det är regeringens avsikt att stödet stegvis skall höjas med tills nivån är nådd. Samtliga kommuner utom en har enligt ansökt om bidraget för innevarande läsår. De förändringar som skolan har genomgått har i grunden skapat nya förutsättningar för både lärares och skolledares arbete. Skolhuvudmännen har som arbetsgivare för lärarna ett tydligt ansvar för läraryrkets utveckling och för att erbjuda en god arbetsmiljö med utvecklingsmöjligheter. Lärarorganisationerna tar också ett stort ansvar för lärarprofessionens utveckling. Skolreformerna , avtalet på skolområdet och det systematiska kvalitetsarbetet, som får allt större plats i skolan, ger tillsammans med det successiva närmandet mellan skolan och högskolan möjlighet till en yrkesmässig utveckling för lärare. Den nya lärarutbildningen innebär ökade möjligheter för lärare till forskning och skolutveckling, bl.a. inom ramen för den verksamhetsförlagda delen av lärarutbildningen. I en kunskapsöversikt från konstateras, att lärarkompetensen är den enskilt viktigaste resursen för elevers resultat. redovisar en samlad bedömning av tillgången till och behovet av lärare. Utvecklingen av elevantalet är en viktig faktor vid beräkningen av lärarbehovet. För del väntas elevantalet minska . Elevantalet i gymnasieskolan kommer däremot att öka kraftigt . Omräknat till heltidstjänster var andelen lärare utan pedagogisk högskoleutbildning i och i gymnasieskolan. Antalet lärare som examineras har ökat kraftigt som en följd av att antalet platser inom lärarutbildningen har ökat, men jämfört med de behov som beräknat kommer denna ökning dock inte att vara tillräcklig. Ytterligare insatser behövs såsom vidareutbildning av befintlig personal och åtgärder för att attrahera lärare som finns i andra branscher att återvända till skolan. Insatser behövs även för 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 att göra läraryrket mer attraktivt, så att fler väljer yrket och färre lämnar det . deltar i det partsgemensamma projektet . Ett 30- tal kommuner samarbetar i projektet för att öka attraktiviteten i läraryrket. De erfarenheter som kommunerna gör kan tjäna som förebilder eller goda exempel för hur man framgångsrikt kan rekrytera, behålla och utveckla lärare. Projektet avses pågå för att därefter införlivas i det kontinuerliga arbetet i kommunen med dessa frågor. deltar i en OECD-stu- die Attracting, Developing and Retaining Effective Teachers. presenterade en bakgrundsrapport avseende . Ett tjugotal länder deltar i undersökningen. Syftet är att redovisa hur man arbetar för att rekrytera och behålla bra lärare till skolan och visa på goda exempel och insatser som görs. Det övergripande målet är att på global nivå förse politiker och andra beslutsfattare inom skolområdet med information, analyser och annat beslutsunderlag. Studiens slutrapport beräknas vara klar i mitten av 2004. effektuppföljning visar att en tydlig skolledning har avgörande betydelse för att statliga utvecklingsinsatser skall få genomslag. Regeringen aviserade i utvecklingsplanen sin avsikt att ta initiativ till en utvärdering av skolans ledningsstruktur. Det saknas en samlad bild av det utvecklingsarbete som bedrivs i många kommuner. Det gäller särskilt frågan om hur ledningsorganisation och stöd för rektors ledarskap utvecklas samt vilket samband detta kan ha med skolans måluppfyllelse. Mot denna bakgrund har regeringen tillsatt en särskild utredare med uppgift att kartlägga och utvärdera skolans ledningsstruktur (dir. 2003:36). Utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbete . Alkohol- och narkotikaförebyggande verksamhet och narkotikas (CAN) skolundersökning visar en stabilisering och en liten nedgång av alkoholkonsumtionen bland pojkar i årskurs 9 medan flickornas konsumtion ökar. Den tidigare ökningen under 90-talet av elever i årskurs 9 som säger att de använt narkotika har också brutits. Myndigheten för skolutveckling och har redovisat ett gemensamt regeringsuppdrag att i samråd med analysera vilka insatser som kan vidtas för att stärka den alkohol- och narkotikaförebyggande verksamheten i skolan. I rapporten framhålls värdet av att den enskilda skolan har en utarbetad och väl känd policy för arbetet. Olika insatser föreslås som stöd för att utveckla denna policy i form av kompetensutveckling av skolpersonal för att utveckla det alkohol- och narkotikaförebyggande arbetet samt framtagande av kunskapsunderlag för att sprida aktuell kunskap till skolpersonal. Ett antal av de förslagna insatserna kommer att helt eller delvis att genomföras av Myndigheten för skolutveckling under i samverkan med , och . En trygg miljö är en viktig förutsättning för att barn och unga skall trivas och tillgodogöra sig kunskaper. I arbetsmiljölagens (1977:1160) mening är skolan en arbetsplats. Arbetsmiljölagen omfattar elever från och med förskoleklassen. Detta innebär tydliga bestämmelser om att elever har rätt till god arbetsmiljö och inte skall utsättas för kränkande behandling. Dock omfattas inte barnen i förskolan och fritidshemmen. Många av de brister som uppmärksammats i skolans arbetsmiljöarbete har visat sig bero på okunnighet om bestämmelserna i arbetsmiljölagen och på hur dessa skall tillämpas. Re- geringen har för avsikt att besluta om direktiv för en utredning om frågor inom arbetsmiljölagstiftningen där bl.a. barns och elevers arbetsmiljö i förskola, förskoleklass, skola och fritidshem kommer att ingå . Myndigheten för skolutveckling och har pågående uppdrag inom arbetsmiljöområdet som skall redovisas . Myndigheten för skolutveckling skall föra ut kunskapen om sambanden mellan hälsa, lärande och trygghet utifrån propositionen om elevhälsa (2001/02:14). har ett uppdrag att meddela föreskrifter för elevskyddsombudens medverkan i arbetsmiljöarbetet. Regeringen lägger fortsatt mycket stor vikt vid frågorna om demokrati, diskriminering och jämställdhetsarbete i skolan. Skolan är inte värderingsfri och neutral utan står för fundamentala principer, såsom alla människors lika värde, respekt för olikhet och för allas rätt att uttrycka sig och respekteras för sina åsikter. Skolan uttrycker demokratins grundläggande värden. Skolan kan genom att motverka all form av diskriminering bidra till att unga människor lämnar skolan med ett demokratiskt och jämställt förhållningssätt. Det krävs dock ett ständigt pågående arbete för att värdegrunden skall bli levande och självklar för alla som finns i skolan. Regeringen anser att det är mycket viktigt att främja, stödja och följa utvecklingen inom värdegrundsområdet och avser att återkomma med förslag på olika insatser. Regeringen har, bl.a. genom en rapport från , uppmärksammats på att det i många kommuner och på många skolor efterfrågas information om förutsättningarna för skolans politiska omvärldskontakter. Regeringen har därför givit Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att ta fram ett informationsmaterial om förutsättningarna för skolan att samverka med politiska partier, deras ungdomsförbund och andra samhällspolitiskt engagerade organisationer utifrån den demokratiska värdegrund som skall prägla hela skolans arbete. I uppdraget ingår även att sprida dessa riktlinjer till förtroendevalda i kommunerna, rektorer samt övrig personal som är verksam inom skolan. Utgångspunkt för uppdraget skall vara att klargöra olika politiska organisationers möjligheter att samverka med skolan, samt skolans möjligheter att utforma samverkan i enlighet med skolans uppdrag och ansvar utifrån läroplaner och skollagen, för att främja en positiv utveckling. Uppdraget skall redovisas . Arbetet för jämställdhet och demokrati är en viktig del av förskolans, skolans och vuxenutbildningens arbete. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 arbetet finns tydligt formulerade i de nationella styrdokumenten. Verksamheterna skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värden. Myndigheterna med ansvar för förskolan och skolväsendets olika verksamhetsformer har inom ramen för sina uppdrag ett särskilt ansvar för att främja flickors och pojkars lika rätt och möjligheter. Personalens kunskap och kompetens är en nyckelfråga i arbetet med att utveckla jämställdheten i förskolan och skolan. För att stärka och stödja kommunernas och skolornas kunskap och kompetens inom jämställdhetsområdet har regeringen avsatt medel för att utbilda pedagogiska resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap. Regeringens ambition är att det skall finnas minst en sådan resursperson i varje kommun . Utbildningen har bedrivits på uppdrag av Myndigheten för skolutveckling av de nationella värdegrundscentrumen vid och . Utbildningen omfattar såväl förskolan som grund- och gymnasieskolan. finns 175 resurspersoner i utbildning från 165 skolor och 85 kommuner. Regeringen gav i uppdrag att ta fram ett referensmaterial och en kunskapsöversikt om utsatta flickor och pojkar i miljöer starkt präglade av patriarkala värderingar. övergick ansvaret för uppdraget till Myndigheten för skolutveckling. Uppdraget omfattar även informationsinsatser, samverkan med andra berörda myndigheter och organisationer samt kompetensutveckling av skolledare, lärare och personal inom hälsoområdet i grund- och gymnasieskolan. Myndigheten för skolutveckling redovisade ett referensmaterial för lärare och skolpersonal . Jag är starkare än du tror Hur skolor stöttar flickor och möter familjer, skall kunna användas i skolornas verksamhet fr.o.m. . öppnar myndigheten en kunskapsbank. Myndigheten för skolutveckling har också fått i uppdrag av regeringen att ta fram lärande exempel på hur skolor och kommuner, i samverkan med organisationer och myndigheter, arbetar med jämställdhet samt social och etnisk mångfald. Uppdraget kommer att redovisas . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och skolans verksamhet skall genomsyras av en demokratisk syn och en respekt för människors lika värde. Barns och ungas rättigheter får inte inskränkas med hänvisning till kultur, tradition, religion och bakgrund eller på grund av kön eller sexuell läggning. granskning 1999 av kränkande behandling och verkets kartläggning 2002 av förekomsten av rasism, etnisk diskriminering, sexuella trakasserier, homofobi och könsrelaterad mobbning är ett par exempel på undersökningar som visar att det brister när det gäller skyddet mot diskriminering och annan kränkande behandling i skolan. Det är enligt regeringens mening angeläget att se över möjligheterna till en lagstiftning som kan motverka dessa förhållanden. Därtill kommer att åtgärder är nödvändiga för att inom utbildningsområdet genomföra EG-direktiven om likabehandling oavsett ras eller etnisk ursprung samt likabehandling i arbetslivet. Regeringen har därför tillkallat en utredare med uppdrag att lämna förslag till lagstiftning med enkla och tydliga regler som främjar lika rättigheter och motverkar diskriminering och annan kränkande behandling inom skolväsendet i vid mening. Ut- redningsarbetet skall bedrivas skyndsamt och med utgångspunkt i att skydd mot diskriminering och annan kränkande behandling skall finnas för diskrimineringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning samt funktionshinder. Utredningen skall i väsentliga delar delredovisa sitt uppdrag . Regeringen anser att barns, elevers och föräldrars inflytande inom förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och skolan är en viktig fråga både ur ett demokrati- och värdegrundsperspektiv samt för utvecklingen av - verksamheternas innehåll och kvalitet. Re- geringen har därför tillsatt en arbetsgrupp inom . Arbetsgruppen skall lämna förslag till en tydligare reglering av barns, elevers och föräldrars rättighet till inflytande samt förskolans, skolans och vuxenutbildningens skyldighet att öka det reella inflytandet. Utgångspunkten är att alla kommu- ner och enheter skall ha en organisation för barn-, elev- och föräldrainflytande men formen skall avgöras lokalt. Arbetsgruppen skall föreslå hur och i vilken form försöksverksamheten med lokala styrelser med elevmajoritet respektive föräldramajoritet kan ingå i en reglering av elev- och föräldrainflytandet. Försöksverksamheten med lokala styrelser har förlängts till utgången av . Regeringen kommer att bereda förslagen tillsammans med skollagskommitténs förslag på detta område. Förebyggande åtgärder mot mobbning Regeringen har bedrivit ett aktivt arbete mot mobbning och kränkande behandling. Myndigheten för skolutveckling har regeringens uppdrag att stödja och stimulera utvecklingen i skolorna även inom detta område. Det skall bl.a. ske genom att lyfta fram exempel på handlingsprogram mot kränkande behandling som minskat mobbningen, undersöka arbetssätt som enligt utvärderingar gett positiva resultat för att sedan kunna ge mer handfasta råd och hjälp till skolorna samt ta fram en forsknings- och kunskapsöversikt om kränkande behandling och mobbning. Utifrån denna översikt bör ny forskning initieras. Detta uppdrag skall redovisas . Under ordförandeskap i kommer en forskarkonferens att äga rum för att stimulera och initiera forskning om mobbning. Den minskande fysiska aktiviteten bland barn och unga är ett folkhälsoproblem som måste diskuteras och bearbetas av hela samhället och skolan har en central roll i detta arbete. Alarmerande rapporter om ökande antal överviktiga barn har visat på allvarliga effekter av felaktig kost och brist på motion. Barn i skolåldern löper risk att få t.ex. högt blodtryck, diabetes och hjärt- och kärlsjukdomar. Regeringens bedömning är att alla samhällssektorer måste samverka för att förbättra barns och ungdomars fysiska hälsa. Sjuk- och hälsovården är självklara sådana aktörer. Förskolan och skolan är dock strategiska platser där man kan nå alla barn. Väl planerade insatser kan få effekt både för enskilda individer och för de all- männa attityderna hos alla barn och ungdomar. Förskolan skall sträva efter att alla barn skall få sina behov av lek och rörelse tillgodosedda genom både inomhus- och utomhusaktiviteter. Skolan måste sträva efter att involvera såväl pedagogisk personal som elevhälsopersonal samt föräldrarna i ett förebyggande arbete för att förbättra barns hälsa, bl.a. genom ökad fysisk aktivitet inom ramen för skolarbetet. Ämnet Idrott och hälsa är den självklara utgångspunkten och kärnan för arbetet med fysisk aktivitet i skolan. Regeringen anser dock att fysisk aktivitet och rörelse dessutom bör vara en naturlig del i skolans vardag och integreras i hela skolans arbete. Ett brett ämnesövergripande perspektiv måste därför anläggas på fysisk aktivitet. Det är regeringens och idrottsrörelsens gemensamma ambition att alla barn skall ha fysisk aktivitet om minst inom ramen för skoldagen. Alla barn har inte föräldrar som kan skjutsa dem till idrottsaktiviteter eller som kan engagera sig i någon idrottsförening. Skolan är en mötesplats för alla barn och bildar därmed en naturlig plattform för samverkan mellan lärare och idrottsledare i arbetet med att fånga upp barn för fysisk aktivitet. Regeringen har lanserat en satsning med flera samordnade insatser för att stimulera till lokal utveckling avseende fysisk aktivitet hos barn och unga. In- satserna beskrivs nedan. Fysisk aktivitet skrivs in i läroplanerna För att betona skolans ansvar att erbjuda daglig och regelbunden fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen har regeringen fört in en sådan skyldighet i Lpo 94 samt i Lpf 94. Varje skola skall, utifrån sina lokala förutsättningar, hitta former för att dessa mål skall uppnås. Detta kan givetvis ske inom ramen för ämnet Idrott och hälsa men också inom ramen för andra ämnen eller under raster och håltimmar. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag av regeringen att nära följa och stödja skolornas arbete med att implementera de nya målen i läroplanerna. Myndigheten skall också återkommande rapportera till regeringen bl.a. i vilken utsträckning skolorna lyckats förverkliga målet om 30 minuters fysisk aktivitet för varje elev. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Skolorna behöver stöd och idéer för hur de skall arbeta med att stimulera eleverna till ökad fysisk aktivitet. Regeringen har därför inrättat Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet hos barn och ungdom vid . Centrumets främsta uppgift är att stödja skolor i deras arbete med att stimulera till ökad fysisk aktivitet och till andra hälsofrämjande åtgärder. Centrumet skall sprida erfarenheter och goda exempel från såväl arbete inom ämnet Idrott och hälsa som från andra insatser, stödja och informera om forskning och utvecklingsprojekt samt verka för en ökad samverkan mellan olika aktörer på området. Regeringens samarbete med idrottsrörelsen För att nå målet om mer fysisk aktivitet i skolan behöver fler barn än de redan idrottsaktiva röra på sig. Här spelar skolans eget arbete och planering en viktig roll. Samarbetet mellan skolor och lokala idrottsföreningar behöver också utvecklas. Ett utvecklat samarbete mellan idrottsrörelsen och skolan är ett viktigt område som lyfts fram i regeringens handslag med idrottsrörelsen. Detta handslag bygger på att idrottsrörelsen tillförs sammanlagt från överskottet i AB under förutsättning att idrottsrörelsen tar på sig att bl. a. intensifiera samarbetet med skolorna. Bidragets närmare användning diskuteras i dialog mellan regeringen och idrottsrörelsen. Regeringen har begärt att idrottsrörelsen skall återkomma med ett förslag till handlingsplan för hur medlen skall användas och hur samverkan med skolan skall utformas. Europeiska året för utbildning genom idrott Europeiska kommissionen har, efter och Rådets beslut, tagit initiativ till att skall utses till Europeiska året för utbildning genom idrott. Detta motiveras med att idrotten ses som en betydande social företeelse som kan nyttjas som ett verktyg i utbildning. Ekonomiskt stöd till olika initiativ som kan främja målen för det europeiska året för utbildning genom idrott skall tas ur EG-budgeten. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ett europeiskt år för utbildning genom idrott har stora möjligheter att stärka samarbetet mellan skolans och idrottens olika aktörer. Ökade förutsättningar för möten mellan människor över nationsgränser bidrar därmed till ökad integration. Regeringen har beslutat att utse som nationellt samordningsorgan för Europeiska året för utbildning genom idrott 2004. Uppdraget skall bedrivas i nära samarbete med Myndigheten för skolutveckling. Uppdraget skall redovisas . 6.1.8Naturvetenskap, teknik och matematik Internationellt sett är intresset för studier inom naturvetenskap och teknik relativt stort i . Den s.k. PISA-undersökningen visade också att svenska elever var signifikant bättre än OECD-genomsnittet när det gäller naturvetenskapligt kunnande. Även om står sig väl internationellt när det gäller såväl intresse för som kunnande i naturvetenskap är det nödvändigt med fortsatta insatser för att behålla dessa resultat och för att nå nya målgrupper både i och utanför skolan. Motiven till insatser inom området är flerfaldiga: näringslivets behov av välutbildade inom området, behovet av fler kvinnor inom naturvetenskap och teknik för en allsidig utveckling, behovet av en bredare allmänbildning i ett medborgarperspektiv m.m. EU:s utbildningsministrar har också enats om att öka rekryteringen till naturvetenskapliga och tekniska områden. En av nyckelfrågorna är därvid att öka intresset i tidig ålder för dessa ämnen. Regeringen har gjort omfattande insatser för att öka barn och ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik, bl.a. genom insatser för att förändra attityder och utveckla undervisningen. En viktig del i detta arbete utgörs av , som genomförs av och och som avslutas . Ansvaret har vid myndighetsdelningen överförts till Myndigheten för skolutveckling. Det riktar sig i huvudsak till lärare och lärarfortbildare, men även till elever och aktörer utanför utbildningsväsendet. lellt med satsade regeringen sammanlagt för kompetensutveckling av lärare i naturvetenskap, teknik och miljö. Regeringen har också ekonomiskt stött NORDLAB, som genomfördes i Nordiska regi och som syftade till att stimulera utvecklingen av undervisningen i de naturvetenskapliga ämnena. Vidare har Kungl. fått bidrag för skolutvecklingsprojektet och teknik för alla (NTA). En viktig insats för kompetensutveckling av lärare gör de nationella resurscentrumen i biologi/bioteknik, kemi, fysik, teknik och matematik. Regeringen ger också ekonomiskt stöd till teknik- och naturvetenskapscentra, s.k. science centers, för att stimulera undervisningen inom naturvetenskap och teknik. Regeringen föreslår en förstärkning av statsbidraget till dessa centrum med . I uppdraget till 2000 ingick att beakta hur utformningen av gymnasieskolans olika program kan bidra till att öka andelen studerande inom NT-området. Kommitténs förslag bereds inom . Regeringen gör bedömningen att det är av största vikt att stödja insatser för att stimulera barn och ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik. Regeringen avser att återkomma med närmare preciseringar hur arbetet skall fortsätta inom området i syfte att följa upp och föra vidare erfarenheter från . Eleverna i den svenska skolan uppvisar relativt goda resultat i internationella undersökningar av kunskaperna i matematik. Dock uppnår alltför många elever i fortfarande inte målen för betyget Godkänd i matematik (). I gymnasieskolan når en stor grupp elever inte godkändnivån på de nationella proven. Detta gäller främst elever på program med yrkesämnen. I den senaste s.k. PISA-undersökningen ligger svenska elevers matematikresultat något över OECD-genomsnittet. Intresset för matematik ligger däremot något under genomsnittet. Det är enligt regeringens uppfattning av vitalt intresse att matematikundervisningen utvecklas så att elevernas intresse för och kunskaper i matematik ökar. Regeringen har mot denna bakgrund tillsatt en delegation för att utarbeta en handlingsplan med förslag till åtgärder för att förändra attityder till och öka intresset för matematikämnet samt för att utveckla matematikundervisningen (dir. 2003:8). Handlingsplanen skall omfatta förskola, skola, vuxenutbildning, högskola och folkbildning.