prop · GR031d20 · 2004-01-01 00:00:00 — Förslaget avser fri entré på museernas basutställningar men skall även bidra till att möjliggöra satsningar på bl.a. pedagogik. Reformen förbereds i nära dialog med berörda museer. Genomförandet av reformen bör ske i två etapper. Den första etappen innebär att de tre museerna belägna på i , och inför fri entré , när de öppnar efter slutförda ombyggnads- och renoveringsarbeten. I museernas lokaler genomförs långtgående förändringar som bl.a. förbättrar museernas möjligheter att ta emot fler besökare i samband med införandet av fri entré. Den andra etappen av reformen innebär att övriga berörda institutioner inför fri entré fr.o.m. . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen föreslår att fördelas till de tre museer som inför fri entré . , när övriga berörda museer inför fri entré, kommer ytterligare att anvisas till reformen. Genom bidrag till kulturmiljövård genomförs vård, underhåll, kunskapsuppbyggnad och informationsinsatser inom byggnadsvård, kulturlandskapsvård och fornvård i hela landet. Dessa insatser gör att en stor del av befolkningen kommer i direkt kontakt med det fysiska kulturarvet. De senaste årens satsning på industrisamhällets kulturarv, liksom arbetet inom ramen för storstadspolitiken på kulturmiljöområdet, har bl.a. tydliggjort vikten av en ökad förståelse också för samtidens kulturmiljövärden. Regeringen vill även framhålla betydelsen av att förutsättningarna för fortsatt skydd av redan befintliga kulturreservat skyddade enligt kan öka. För att möjliggöra ytterligare insatser inom kulturmiljöområdet föreslår regeringen en förstärkning av anslaget 28:26 Bidrag till kulturmiljövård med . Barnens rätt och möjlighet till deltagande i det kulturella och konstnärliga livet har varit en prioriterad fråga i den svenska kulturpolitiken allt . Då tillsattes t.ex. en statlig barnkulturgrupp som i rapporten och kulturen (SOU 1979:41) utgick från att de kulturpolitiska målen också skulle gälla barnen. som följde ökade kulturutbudet för barn och även för ungdomar. Musikskolor inrättades i kommunerna och barnkultur blev föremål för forskning inom universitet och högskolor. Andra riktade insatser var bl.a. satsningar som Kultur i skolan, i skolan och Bildspråket i skolan. publicerade 1994 ett särskilt kulturprogram för barn och ungdom. kulturproposition var målgruppen för flera av de statliga reformerna just barn och ungdomar. Som exempel på insatser som har gjorts med sikte på denna målgrupp kan nämnas det statliga stödet för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek för barn och unga, de nationella uppdragen, länskonstnärerna, inrättandet av regionala resurscentrum för film och video, satsningar på museipedagogik samt det in- stiftade litteraturpriset till minne. För att ytterligare stärka barnkulturens ställning avser regeringen att tillsätta en särskild aktionsgrupp med uppdrag att bl.a. inleda ett särskilt modellsamarbete med ett antal kommuner samt pröva hur professionella konstnärer och kulturutövare kan få en större roll i bl.a. skolan. Regeringen föreslår under utgiftsområde 2 avsnitt 17.6 att ett förändrat vinstdelningssystem baserat på AB Svenska Spels samlade överskott införs från . Enligt regeringen bör en del av överskottet i likhet med tidigare öronmärkas för att förstärka barn- och ungdomsverksamheten inom bl.a. kulturområdet. Regeringen har prioriterat insatser för biblioteken. Genom inköpsstödet till folk- och skolbibliotek har kommunerna möjlighet att ansöka om statsbidrag för inköp av litteratur till barn och unga. Med distributionsstödet får biblioteken gratis tillgång till den litteratur som fått statligt utgivningsstöd. Kommuner har dessutom möjlighet att utöka personalresurserna på skolbiblioteken genom att utnyttja statens stöd till personalförstärkning i skola och fritidshem. (Jfr avsnitt 4.5.2 Insatser utanför politikområdet, Utbildning och folkbildning.) Statens olika insatser har ökat tillgången till litteratur och service på folk- och skolbibliotek. Så som regeringen aviserade budgetproposition har givit en ämnessakkunnig i uppdrag att närmare analysera de skillnader som finns mellan olika kommuner vad avser biblioteksverksamheten. Dessutom kommer (dir. 2002:156), som bl.a. har i uppgift att belysa Kungl. förhållande till och samarbete med andra bibliotek, t.ex. universitets-, folk- och länsbibliotek, att presentera sina överväganden . Resultatet av de båda översynerna kommer att bli ett viktigt underlag för regeringens fortsatt höga ambitioner på biblioteksområdet. Ett positivt samband mellan kultur och hälsa stöds i aktuell forskning och har bl.a. förts fram i slutbetänkande Hälsa på lika villkor nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91). En av slutsatserna är att deltagande i kulturlivet och god hälsa följs åt oberoende av tidigare kulturvanor. Sambandet mellan kultur och hälsa har även uppmärksammats i regeringens proposition Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35). För att åstadkomma en önskad kraftsamling i folkhälsopolitiken har regeringen inrättat en nationell ledningsgrupp som bl.a. kommer att arbeta med det positiva sambandet mellan kultur och hälsa. Mot bakgrund av den uttalade ambitionen på detta område är det viktigt att samla och fördjupa kunskapen om sambandet mellan kultur och hälsa. Regeringen har därför för avsikt att låta genomföra en sådan fördjupad analys. Regeringen verkar för att kulturen skall bli ett naturligt inslag på arbetsplatser och i arbetslivet samt för att öka intresset att ta del av olika former av kultur och stimulera till eget skapande. Ett främjandearbete med arbetsplatsen som utgångspunkt ger möjlighet att väcka nya gruppers intresse för deltagande i kulturlivet. I skrivelsen om arkitektur, form och design (skr. 2002/03:129) konstaterar regeringen därtill att en genomtänkt gestaltning av arbetsmiljön kan vara av stort värde. Regeringen ser positivt på det arbete som pågår med att sprida kultur i arbetslivet bl.a. för att göra nya grupper delaktiga. Bild- och formkonstnärernas villkor Regeringens insatser för konstnärer syftar bl.a. till att skapa förutsättningar för ett aktivt kulturliv som ger arbete och försörjning åt konstnärerna och rika kulturupplevelser för medborgarna. är det dock svårt för många etablerade konstnärer att försörja sig på sitt konstnärliga arbete. Regeringen avser att, som ett led i att förbättra villkoren för bild- och formkonstnärerna, följa upp utfallet av den statliga utställningsersättningen och stärka befintliga ersättnings- och stödformer med inom ramen för anslaget 28:20 Ersättningar och bidrag till konstnärer. har utvecklats till ett land med stor kulturell mångfald. De regionalt verksamma mångkulturkonsulenter som fattade beslut om i samband med budgetpropositionen har inlett sitt arbete och har an- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 tagit en handlingsplan i syfte att mångkultur skall genomsyra all verksamhet inom kulturområdet. har sju mottagare av mångkulturkonsulenttjänster utsetts: , , , , , och . Myndigheterna och vissa institutioner inom ansvarsområde har som mål att bl.a. främja en samhällsutveckling som kännetecknas av jämställdhet mellan kvinnor och män, respekt och tolerans och där etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald tillvaratas som en positiv kraft samt att bidra till minskad diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. För institutionerna på kulturarvsområdet gäller även att kulturarvets betydelse för en demokratisk samhällsutveckling skall beaktas. Institutionerna skall rapportera åtgärder som vidtagits i såväl det interna arbetet som den utåtriktade verksamheten för att uppnå målet. Regeringen avser att ge Mångkulturellt Centrum i i uppdrag att kartlägga och analysera de resultat som inrapporterats från de statliga kulturmyndigheterna och institutionerna och då särskilt den del som avser mångfald. Detta uppdrag samt slutsatser kommer att utgöra en grund för ett mer långsiktigt förändringsarbete och för förberedelserna av , som syftar till att ytterligare lyfta fram och förstärka mångfalden inom kulturlivet. Arkitektur, form och design Sedan propositionen Framtidsformer Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/96:KrU, rskr. 1996/97:129) antogs av 1997 är arkitektur, form och design ett av regeringen prioriterat område. Sex arkitektur- och formpolitiska mål antogs, vilka spänner över flera politikområden. För att stärka samordningen av de tvärgående frågorna inom området har regeringen tillsatt en interdepartemental arbetsgrupp under ledning av . lämnade regeringen en skrivelse (skr. 2002/03:129) om arkitektur, form och design till . I skrivelsen redovisas de mål som regering och riksdag satt upp, vilka åtgärder som vidtagits samt vissa andra insatser som gjorts på området sedan mitten av 1990- talet. Vidare redovisar regeringen avsikten att 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 inrätta ett råd för arkitektur, form och design. Syftet är att rådet skall driva på arbetet inom området med utgångspunkt i handlingsprogrammet . Statskontoret kommer att få uppdraget att utvärdera de fastighetsförvaltande myndigheternas kvalitetsprogram med inriktning på arkitektur och gestaltningsfrågor. Vidare betonar regeringen kompetensbehovet i samband med offentlig upphandling och lokalförsörjning samt i den kommunala fysiska planeringen. Regeringen har i skrivelsen också aviserat att uppdrag kommer att lämnas till , , och Föreningen . Inom ramen för verksamhet kommer ett projekt i syfte att stärka konsthantverkets möjligheter att verka internationellt initieras. Regeringen har gett Stiftelsen Svensk Industridesign i uppgift att tillsammans med Svensk Form (dnr N2003/989/NL) förbereda arbetet inför ett designår 2005. Kulturlivet är för sin utveckling beroende av ett aktivt internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Många ingår i detta utbyte, bl.a. konstnärer, anställda vid institutioner, frilansande producenter och kulturjournalister. Utvecklingen av de internationella kontakterna på kulturområdet har ökat starkt. Internationella kontakter ger möjlighet att, även inom konst- eller kulturformer med få utövare och intressenter, utveckla en konstart eller institution i dialog med de absolut främsta aktörerna inom det egna området. Stödet till internationell kulturverksamhet kommer från flera håll. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av de statliga insatserna för internationell kulturverksamhet. Utredaren skall bl.a. kartlägga hur den svenska internationella kulturverksamheten bedrivs och analysera hur denna påverkas av faktorer och förändringar i och i omvärlden. Utredaren skall även lämna förslag till hur de svenska statliga insatserna skall utformas. Betänkandet skall överlämnas . har samtliga kulturråd med placering vid beskickningar utomlands, med undantag för i , numera som huvudman. Regeringen verkar på olika sätt för att genusperspektivet skall få ett brett genomslag inom kultursektorns verksamheter som helhet samt integreras i all relevant verksamhet inom områdets institutioner. Regeringen beslutade att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att ta fram förslag till hur genusperspektivet kan få större genomslagskraft i museernas verksamhet. Arbetsgruppen skall bl.a. överväga möjligheterna att etablera ett framtida resurscentrum för genusfrågor på museerna. Centrumet bör enligt direktiven ligga i anslutning till lämplig institution. Arbetet skall vara avslutat . För att främja jämställdheten inom scenkonstområdet kommer en särskild arbetsgrupp att tillsättas , med uppdrag att följa utvecklingen och ta till vara erfarenheter från hela scenkonstområdet samt föreslå lämpliga åtgärder. är ett av de övergripande målen för statens filmstöd att förbättra kvinnliga filmskapares villkor. Bakgrunden är att den manliga dominansen bland filmskapare som får stöd har varit mycket stor. Regeringen beslutade , för att förtydliga jämställdhetsuppdraget, att ett mål för statens filmstöd skall vara att öka andelen kvinnor bland de filmskapare som får produktionsstöd. har fått i uppdrag att redovisa åtgärder som vidtas för att uppnå målet samt att redovisa andelen män och kvinnor som fått produktionsstöd och andra former av filmstöd. inleddes förhandlingar mellan staten och övriga parter i filmavtalet om ett nytt filmavtal . En viktig utgångspunkt för regeringen i dessa förhandlingar är att målet att förbättra kvinnliga filmskapares villkor tydligare skall avspeglas i avtalet. Staten har kraftigt ökat insatserna för de fria teater-, dans- och musikgrupperna. förstärktes det statliga stödet till de fria grupperna med , vilket gjorde det möjligt för att vid bidragsgivningen bl.a. ge ökat utrymme för att kunna tillämpa rimliga arbetsvillkor. införde treåriga bidrag i syfte att ge ett antal grupper möjlighet att mer långsiktigt planera sin verksamhet. Regeringen ser mycket positivt på strävan att verka för förbättringar av de fria gruppernas villkor. är det dock enligt svårt för flertalet grupper att klara avtalsenliga löner, pensionsåtaganden m.m. Regeringen vill i sammanhanget understryka vikten av att i dialog med grupperna analysera möjligheterna till förbättring av villkoren genom samordning, rådgivning m.m. Dialogen är av största betydelse för fortsatt utveckling, långsiktighet och konstnärlig förnyelse inom området. Enligt regeringens mening är det också viktigt att fortsätter att följa upp hur kommuner, landsting och regioner medverkar till att förbättra de fria gruppernas villkor. De arrangerande musikföreningarna spelar en viktig roll för att ett varierat musikutbud av god kvalitet skall kunna erbjudas på mindre orter runt om i landet. Det statliga stödet till de arrangerande musikföreningarna har i det närmaste fördubblats och utgör därmed ett betydande komplement till de bidrag som kommuner och landsting lämnar. För att ytterligare öka spridningen av professionellt framförd levande musik inom olika genrer föreslår regeringen att arrangörsstödet förstärks med . Regeringens satsning på dansen som redovisades i budgetpropositionen (prop. 2003/03:1) innebar bl.a. inrättandet av ett nytt nationellt uppdrag inom området samtida dans, riktade konstnärspolitiska insatser för de fria koreograferna och dansarna, inrättandet av ett arrangörs- och turnéstöd samt en ekonomisk förstärkning av . För att förbättra förutsättningarna att ta emot och turnera med dansföreställningar i hela landet förstärks det nyinrättade statliga arrangörs- och turnéstödet på dansområdet med ytterligare , vilket innebär en fördubbling av stödet. Bidraget till förstärks med . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Huvudansvaret för de regionala och lokala kulturinstitutionerna vilar på huvudmännen, dvs. landsting, regioner och kommuner. Staten bidrar till verksamheten utifrån målen för den nationella kulturpolitiken, som bl.a. syftar till att främja ett rikt kulturutbud i hela landet, kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet. En grundstruktur av kulturinstitutioner är en förutsättning för att den nationella kulturpolitiken skall vara framgångsrik och utvecklas. Staten har medverkat till utbyggnaden av det regionala institutionsnätet, i samverkan med de regionala och kommunala huvudmännen. har som mål att bidra till att utveckla samspelet mellan de statliga, regionala och lokala insatserna, i syfte att slå vakt om den nationella kulturpolitiken. har påbörjat ett arbete med att utveckla nya former för dialog och samverkan. konstaterar att det finns behov av löpande diskussioner med landsting och regioner om kulturfrågor och att rådet även behöver förstärka sin roll som samtalspart, inspiratör och mötesplats för regionerna. Regeringen delar uppfattning att dialog och samverkan mellan nationell, regional och lokal nivå är nödvändig, bl.a. när det gäller att långsiktigt se över allvarliga strukturella problem vid kulturinstitutionerna i landet. Ett sådant exempel är den diskussion som har fört med och om problemen vid Opera och Musikteater. har bl.a. med anledning av detta givit i uppdrag att i samråd med berörda kulturinstitutioners kommunala huvudmän redovisa en plan för hur behovet av ett brett utbud av teater-, opera- och musik- teater-, dans- och musikverksamhet skall tillgodoses. Planen, som skall presenteras /2004, kommer att utgöra underlag för fortsatta diskussioner om bl.a. Opera och Musikteaters roll och uppgifter i kulturliv. för även en diskussion med Opera och Musikteater om möjligheten att reservera medel ur institutionernas utvecklingsbidrag för att utveckla samverkan med andra institutioner. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har regering och riksdag prioriterat fullföljandet av länsteaternätets utbyggnad och medverkat till att regionala teaterinstitutioner har kunna byggas upp i och . är det tredje och sista försöksåret med länsteater i , en verksamhet som bedrivits av Musik & Teater. Regeringen föreslår att länsteatern införlivas i det permanenta statliga stödsystemet för regionala kulturinstitutioner. Mot den bakgrunden förordar regeringen att anslaget för regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner ökar med . Statens museer för världskultur Förberedelserna inför öppnandet av det nya i fortskrider enligt planerna. Museibyggnaden skall därmed vara klar för inflyttning och själva invigningen av museet planeras till slutet av 2004 eller början av 2005. Parallellt med detta arbete fortsätter Statens museer för världskultur att utveckla verksamheterna vid , samt . För att stärka de tre museernas förutsättningar att ytterligare utveckla sin verksamhet samt förbättra möjligheterna till en god lokalförsörjning föreslår regeringen att anslaget till Statens museer för världskultur förstärks med . Regalskeppet skrov har drabbats av allvarliga utfällningar av svavel. Statens maritima museer (tidigare ) har upprättat en bevarandeplan som redovisar såväl kommande konserveringsåtgärder som forskningsprojekt, i syfte att åtgärda bevarandeproblemen. För att skapa förutsättningar för ett fortsatt bevarandearbete på regalskeppet föreslår regeringen att anslaget till Statens maritima museer förstärks med . Kulturarvs-IT initierades 1999 (prop. 1998/99:1) som en treårig försöksverksamhet med syfte att genom digitalisering öka tillgängligheten till samlingarna vid framför allt de centrala kulturarvsinstitutionerna och de regionala museerna och dessutom bereda arbete för personer med arbetshandikapp. Regeringen permanentade verksamheten Kulturarvs-IT (prop. 2002/03:1 utg.omr. För att kunna permanenta Kulturarvs-IT, på de tre orterna , och , föreslås en ökning av bidraget till Stiftelsen i med . Statens musiksamlingars ekonomi har under varit ytterst ansträngd. Myndigheten har löpande vidtagit åtgärder för att komma till rätta med sitt underskott. bedöms myndigheten ytterligare kunna förbättra sitt ekonomiska läge. För att Statens musiksamlingar skall ha möjlighet att fortsätta vidta nödvändiga ekonomiska åtgärder och kunna möta kommande kostnadsökningar föreslår regeringen att myndighetens anslag förstärks med . Stiftelsen saknar magasineringsmöjligheter för såväl arkivmaterial som föremål. Regeringen föreslår att bidraget till Stiftelsen höjs med för att ge museet möjlighet att magasinera sina föremål. vid i återinvigdes . Verksamheten kommer att bedrivas i anda med egna föreställningar och i samverkan med institutioner, fria teatergrupper m.fl. Stiftelsen är huvudman för teatern och har lämnat stöd till uppbyggnaden av teatern. Regeringen tilldelade teatern ett tillfälligt bidrag på , i syfte att ge teatern möjlighet att utveckla verksamheten med teaterföreställningar, annan scenisk verksamhet och samverkan med . För att fortsätta den påbörjade verksamheten bör Strindbergsteatern beviljas ett engångsstöd . Stödet beräknas till . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över vissa frågor som rör bebyggelseskydd och skydd för lösöre (dir. 2002:96, dir. 2003:16). Uppdraget vad gäller kyrkstäder avses att redovisas . Uppdraget skall i övrigt redovisas . Utgångspunkten för den uppdragsarkeologiska verksamheten är att arkeologiska utredningar och undersökningar skall vara av vetenskapligt god kvalitet och genomföras till en kostnad som inte är högre än vad som är motiverat med hänsyn till omständigheterna. Regeringen avser att besluta om direktiv för en särskild utredare med uppdrag att se över vissa frågor som rör den uppdragsarkeologiska verksamheten. I uppdraget skall ingå bl.a. att analysera förutsättningarna för den verksamhet som bedrivs av för arkeologiska undersökningar (UV) och lämna förslag beträffande framtida organisation, med utgångspunkten att UV skall skiljas från . Tillsynen över statens konst Enligt förordningen (1990:195) om vård av statens konst delar med och på ansvaret för tillsynen av den konst som tillhör staten och som finns hos statliga myndigheter. ansvarar för inköp och utplacering av konstverk. Berörda myndigheter anser att det finns fördelar med att samla ansvaret för tillsynen av den konst som är utplacerad på de statliga myndigheterna. Regeringen delar denna uppfattning. Därför bör uppgiften övergå till fr.o.m. . För att finansiera kostnaderna för tillsynsverksamheten föreslår regeringen att Statens konstråds anslag förstärks med . Finansiering sker genom en minskning av anslaget 28:28 Centrala museer: Myndigheter. I enlighet med beslut om kyrkoantikvarisk ersättning erhåller en viss ersättning av staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena (prop. 1998/99:38, bet. 1998/99:KU18, rskr. 1998/99:176). Ersättningen, som avser 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kyrkobyggnader, kyrkotomter, kyrkliga inventarier och begravningsplatser, fördelas av efter samråd med myndigheter inom kulturmiljöområdet. uppgår ersättningen till . till trossamfund (SST) har i sin verksamhet omfattande kontakter med olika trossamfund. Regeringen gav , i enlighet med vad som aviserades i regeringens skrivelse Integrationspolitik för 2000-talet (skr. 2001/02:129), SST i uppdrag att fördjupa dialogen med trossamfunden kring frågor som rör kvinnors och barns rättigheter. Arbetet skall bedrivas långsiktigt. Uppdraget skall redovisas . Den industriella epokens kulturarv karaktäriseras av det komplexa och storskaliga, av tvärvetenskapliga perspektiv och en samtid med tydliga inslag av snabba förändringar. Industrisamhällets kulturarv är en helhet som speglar konsekvenserna av industrialismen som tidsepok och blir därför levande samtidshistoria. Arbetet med industrisamhällets kulturarv är ett relativt nytt insatsområde och en viktig del i den löpande verksamhet som bedrivs av bl.a. myndigheterna på kulturmiljöområdet. Den särskilda satsningen på industrisamhällets kulturarv under 19992001 har bidragit till att skapa goda förutsättningar för det fortsatta arbetet kring dessa frågor. I syfte att ge förutsättningar för fortsatta insatser för bevarande, gestaltande och brukande av industrisamhällets kulturarv har regeringen avsatt totalt för perioden 20022004, varav . Dessutom fördelar i bidrag till arbetslivsmuseer. I samband med att ansvaret för folkbokföringen överfördes från till de lokala skattemyndigheterna beslutade regeringen att folkbokföringsmaterialet från tiden skall föras över från pastorsämbetena till landsarkiven. Arbetet med överföring av materialet påbörjades och beräknas vara avslutat . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 bevarande och tillhandahållande av materialet föreslås en förstärkning av anslaget till och landsarkiven med . erbjuder inom ramen för verksamheten förvaring, föremålsvård och andra näraliggande tjänster till bl.a. de statliga museerna. För kostnader i samband med överföringen av verksamheten till föreslås en ökning av anslaget med . redovisades betänkandet Arkiv för alla nu och (SOU 2002:78). I betänkandet lämnas förslag rörande bl.a. det statliga arkivväsendets organisation och finansiering, samverkan mellan statlig och arkivhantering samt enskilda arkiv.