prop · GR031d23 · 2004-01-01 00:00:00 — Regeringen bedömer att länsstyrelserna överlag har bedrivit ett bra naturvårds- och miljöarbete. Miljökvalitetsmålet är att halten av växthusgaser i atmosfären i enlighet med för klimatförändringar skall stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet skall uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås. Ett delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålet gäller svenska utsläpp av växthusgaser. Miljökvalitetsmålet innebär att halten av de sex växthusgaserna, räknat som koldioxidekvivalenter, enligt Kyotoprotokollet och den internationella klimatpanelen IPCC:s definitioner tillsammans skall stabiliseras på en nivå lägre än 550 ppm i atmosfären. Enligt delmålet skall de svenska utsläppen av växthusgaser minskas till perioden 2012 jämfört med . bör de svenska utsläppen vara lägre än koldioxidekvivalenter och invånare jämfört med dagens . Enligt var utsläppen av växthusgaser i lägre 2001 än 1990. Utsläppen från energisektorn har minskat medan utsläppen från transportsektorn har ökat . De tunga godstransporterna står för en stor del av ökningen. En trendmässig nedgång av utsläppen inom sektorn bostäder och service har skett under större delen av och inledningen av . Nedgången är ett resultat av ökad användning av biobränsle, främst inom fjärrvärmesektorn. En viktig orsak till detta är den skatteväxling som genomförts och som gjort biobränsle till ett mycket konkurrenskraftigt bränsle. 3.6.1.2 Analys och slutsatser Den senaste prognosen över de framtida utsläppen av växthusgaser som gjordes i tredje nationalrapport till klimatkonventionen 2001 pekar mot att utsläppen kommer att stabiliseras till 2010 och därefter öka. Enligt prognosen är det i huvudsak ekonomiska styrmedel, som energiskatter och elcertifikat, som bedöms kunna leda till minskade utsläpp. Även styrmedel inom avfallsområdet och bilindustrins åtagande om lägre bränsleförbrukning hos personbilar påverkar resultaten, liksom utvecklingen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Ökade utsläpp från transportsektorn och från industrin medför dock att de totala utsläppen ändå inte minskar i prognosen. Enligt kommer de svenska utsläppen av växthusgaser till från förbränning av fossila bränslen inom industrin och transportsektorn och för el- och värmeproduktion. jordbrukssektorn och från avfallsdeponier. Ytterligare åtgärder behövs för att delmålet för åren 2008 2012 skall kunna nås. Satsningen på de lokala investeringsprogrammen bedöms bidra till att nå beräknas koldioxidutsläppen minska med , vilket motsvarar av totala utsläpp. har 37 av de 211 investeringsprogrammen slutrapporterats och slutreglerats. Av rapporterna framgår enligt att de positiva miljöeffekterna i vissa fall blivit större än väntat. Ett positivt exempel är att utsläppen av växthusgasen koldioxid från en enda industri på har minskat med tack vare omläggningar av arbetsprocesser och energieffektivisering. Klimatfrågans växande betydelse har gett skäl till att fokusera de statliga bidragen på åtgärder som minskar utsläppen av växthusgaser. Stödet till de lokala investeringsprogrammen har därför svenska energi- och koldioxidskattesystemet. Regeringen avser att återkomma med ett förslag om i vilken utsträckning och på vilket sätt skatterna på energiområdet bör förändras för att man skall säkerställa konkurrenskraften för företagen som klimat- och andra miljömål värnas. I det sammanhanget vill regeringen understryka att fortsatt skatteväxling är en viktig åtgärd i det fortsatta nationella klimatarbetet. För att nå det långsiktiga svenska klimatmålet till 2050 behövs ett omfattande och långsiktigt 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 omställningsarbete med ytterligare insatser och internationell samverkan. Nationellt och inom EU fortsätter arbetet med att genomföra Kyotoprotokollet. En rad nya direktiv med stor betydelse för klimatpolitiken planeras på EU-nivå. Genomförandet av direktivet för handel med utsläppsrätter är en av de mest resurskrävande frågorna. I Flexmex2 utredningens delbetänkande lämnas förslag till hur genomförandet av handelssystemet skall ske i . Regeringen avser återkomma med en proposition i frågan . Genomförandet av handelssystemet är nära förknippat med koldioxid- och energibeskattningen. I klimatstrategi ingår en uppföljning av klimatpolitiken och kontrollstationer har införts och 2008. och har fått i uppdrag att ta fram underlag för den kontrollstation för klimatpolitiken som skall genomföras 2004. I arbetet med att genomföra Kyotoprotokollet är frågor om utsläppsdata, rapportering och verifiering viktiga. Regeringen har därför gett i uppdrag att i samråd med en rad andra myndigheter utreda nationella system för utsläppsrapportering och data. En viktig del av underlaget till klimatpolitiken består av resultat från klimatforskningen. Viktiga element i denna är forskning om klimatförändringar, om effekter av förändringar, styrmedel och ny teknik för att minska utsläppen samt forskning om kolcykeln och kolsänkornas betydelse. Regeringen anser att den typ av forskning som bedrivs bl.a. vid Rossby Centrum vid utgör ett viktigt bidrag till klimatforskningen. Hur samordning av klimatforskningen kan åstadkommas har utretts av Formas. Regeringen avser återkomma till dessa frågor i den forskningspolitiska propositionen. Miljökvalitetsmålet är att luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller halter för svavel- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 dioxid, kvävedioxid och marknära ozon samt minskning av utsläppen av flyktiga organiska ämnen. Enligt har utsläppen av svavel halverats , och halterna av svaveldioxid är låga. Den nivå som anges för svaveldioxidhalt i delmålet överskrids endast på ett fåtal platser i landet. Utsläppen av kväveoxider har minskat med . exponeras dock ett mycket stort antal personer för halter som överskrider miljökvalitetsnormen för kvävedioxid, även om det endast gäller i ett fåtal av landets större kommuner. Antalet episoder med höga halter av ozon har enligt minskat något . Dock är medelhalten av ozon fortfarande lika hög, och både bakgrundshalten och medelhalten i tätorter tycks långsamt öka. Utsläppen av flyktiga organiska ämnen har enligt minskat med . De tidigare höga vinterhalvårsvärdena av bensen i tätortsluften har minskat, men de överskrider den halt som anges för generationsmålet för bensen. Halterna av bens(a)pyren överskrider generationsmålet med 3 10 gånger på många platser. 3.6.2.2 Analys och slutsatser Enligt bedöms utsläppen av kväveoxider kunna minska med 30 med genomförande av planerade åtgärder. Avgörande för hur utsläppen av kväveoxider kan minska är ytterligare åtgärder som rör transport, energi och arbetsmaskiner. Lokala åtgärder inom trafikområdet som skulle bidra till att nå delmålet är enligt rådet trafikplanering, trängselavgifter och miljözoner. Åtgärdsprogram för hur miljökvalitetsnormen för kvävedioxid skall kunna uppfyllas har inkommit till regeringen från i och från i . De bereds i . Avgaskraven för bilar kommer att skärpas ytterligare till 2010. Ett nytt EG-direktiv om luftförorening genom ozon har inarbetats i svensk lagstiftning. Direktivets målvärde för människors hälsa är samma som den nivå som anges för halt av marknära ozon i delmålet. I direktivet anges också målvärden till skydd för växtligheten. nås ozondirektivets målvärden gällande växtligheten, och det bör enligt rådet även vara möjligt att nå målvärdet till 2020. Enligt bedöms utsläppen av flyktiga organiska ämnen kunna minska med 30 med genomförande av planerade åtgärder. Beslutade och kommande åtgärder för såväl trafiksektorn som för vedeldning, lösningsmedel och industriella processer beräknas minska utsläppen av flyktiga organiska ämnen (VOC) väsentligt. Rådet bedömer som troligt att delmålet för VOC kan uppnås. Ytterligare åtgärder är dock enligt rådet angelägna för att nå generationsmålet för bensen. Med stöd av har miljökvalitetsnormer införts för bensen och kolmonoxid i utomhusluft. kommer att redovisa förslag till nya delmål för bl.a. partiklar (PM 10, PM 2,5), bens(a)pyren, 1,3-butadien och formaldehyd. i kommer att redovisa åtgärdsprogram för partiklar. Miljökvalitetsmålet är att de försurande effekterna av nedfall och markanvändning skall underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen skall heller inte öka korrosionshastigheten i tekniskt material eller kulturföremål och byggnader. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller minskad försurning av sjöar, rinnande vatten och skogsmark samt minskning av utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider till luft. För att miljökvalitetsmålet skall nås krävs att utsläppen av försurande ämnen fortsätter att minska i och övriga Eu- ropa. Enligt visar den senaste riksinventeringen 2000 av sjöar och vattendrag att av sjöarna större än fyra hektar är försurade. Försurade vattendrag kan inte beräknas på tillförlitligt sätt . Andelen hög och mycket hög surhetsgrad i skogsmarken, beräknad enligt Bedömningsgrunder för Skogslandskapet, har minskat från 1987 till 1998. Enligt är delmålet sannolikt uppnått. De data som finns visar inte på fortsatt försurning, utan snarare på en tendens till ytterligare förbättring. Enligt var utsläppen av svaveldioxid till luft drygt exklusive utsläpp från internationell sjö- och luftfart. Det motsvarar den utsläppsnivå som anges i delmålet. Utsläppen av kväveoxider till luft var 2001. 3.6.3.2 Analys och slutsatser Enligt beräknas den kritiska belastningen i skogsmark och sjöar komma att överskridas på av arealen 2010. Undersökningar tyder på att många sjöar och mindre vattendrag fortfarande kommer att vara försurade 2010. Enligt rådet är utvecklingen till 2020 svårbedömd, och även om de kritiska belastningsgränserna underskrids då kan återhämtningstiden i naturen vara åtskilliga decennier. I har 7 500 sjöar kalkats, vilket motsvarar av de försurade sjöarnas areal. Den nationella plan som finns för kalkning för perioden 2009 ligger nu som grund för kalkningsverksamheten. Enligt behöver åtgärder vidtas för att minska skogsbrukets försurande verkan. har tagit fram rekommendationer kring uttag av avverkningsrester och återföring av aska samt anpassning vid helträdsuttag. För att minska utlakningen av kväve har föreslagits att kantzoner lämnas vid bäckar och att trädskikt får stå kvar vid slutavverkning. Ökad andel lövskog kan också vara positivt från försurningssynpunkt. Återhämtningen i skogsmark skulle enligt rådet underlättas av fler åtgärder inom skogsbruket som motverkar 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 ytterligare försurning i försurningsbelastade områden. Utsläppen av svaveldioxid har minskat från till 2001. Detta har skett genom åtgärder inom flera sektorer. Inom energiproduktionen har det genomförts genom att lågsvavliga oljor har använts, och vid större anläggningar rökgasavsvavling, inom processindustrin genom integrerade processåtgärder och inom sjöfarten med farleds- och hamnavgifter. Anläggningar för produktion av el och värme tillsammans med förbränning i industrin stod för av svaveldioxidutsläppen . Enligt rådet kan ökad användning av förnybara energislag, effektivare energianvändning, grön skatteväxling och klimatpolitiska åtgärder bidra till att utsläppen minskar. Utsläppen av kväveoxider till luft har minskat från till 2001. Åtgärder som har minskat utsläppen av kväveoxider är skärpta avgaskrav på personbilar och tunga fordon, miljödifferentierade farledsavgifter för sjöfarten, avgaskrav på arbetsmaskiner och kväveoxidavgifter. Enligt rådet beräknas utsläppen av kväveoxider minska till ca 2010 med nu fattade beslut, och ytterligare åtgärder bör vidtas för att minska utsläppen av kväveoxider. Med genomförande av strategin för effektivare energianvändning och transporter bedöms delmålet kunna nås. Regeringen avser att behandla åtgärdsstrategierna i samband med den fördjupade utvärderingen av miljömålen . För att natur skall kunna återhämta sig måste också utsläppen i övriga minska ytterligare, utöver Göteborgsprotokollets mål och EG:s takdirektiv. Det internationella luftvårdsarbetet är därför fortsatt högt prioriterat inom bl.a. CLRTAP och EU. Miljökvalitetsmålet är att miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Sex delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvali- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Delmålen gäller kunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper, miljö- och hälsoinformation om varor, utfasning av särskilt farliga ämnen, fortlöpande minskning av hälso- och miljöriskerna med kemikalier, riktvärden för miljökvalitet för kemiska ämnen samt sanering och efterbehandling av förorenade områden. Kemikalielagstiftningen är harmoniserad inom EU, och möjligheterna att införa nationella särregler är begränsade. Därför bedrivs arbetet med att nå miljökvalitetsmålet till stor del inom EU. Bristen på kunskap om miljö- och hälsoegenskaperna hos kemiska ämnen är stor. Enligt fanns det 1994 1995 minimidata om miljö- och hälsoegenskaper endast för av alla högvolymämnen inom EU:s program för existerande ämnen. EG:s kommande kemikalielagstiftning föreslås dock innehålla ett system för att ta fram kunskap för kemiska ämnen. En global kemikaliestrategi skall enligt världstoppmötet i utarbetas till 2005. Beträffande vissa oavsiktligt bildade ämnen pågår kartläggningsarbete vid . Enligt väntas inte EG:s kemikalielagstiftning lösa frågan om informationssystem för andra varor än kemiska produkter. Frivilliga system utvecklas därför i avvaktan på gemensamma EU-regler. har varit pådrivande för att det skall beslutas om ett globalt harmoniseringssystem för märkning av kemiska produkter. Det är enligt rådet troligt att FN kommer att rekommendera att ett sådant system införs i nationell lagstiftning . Arbetet med utfasning av särskilt farliga ämnen och fortlöpande minskning av hälso- och miljöriskerna med kemikalier är i hög grad beroende av regleringen inom EU och tillgång till information om farliga ämnens förekomst i varor. Ett EG-direktiv om begränsning av farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter har antagits. I direktivet förbjuds användningen av bly, kvicksilver, kadmium, sexvärt krom, PBB och PBDE i elektriska och elektroniska produkter från . I arbetet med riskbegränsning av enskilda ämnen inom EU har bl.a. regler beslutats för att utöka förbudet mot tennorganiska båtbottenfärger till att gälla alla fartyg oavsett längd, för arsenikimpregnering av virke, för vissa bromerade flamskyddsmedel, för kortkedjiga klorparaffiner och för azofärgämnen. Inom EU har man också kommit överens om strängare kriterier för godkännande av biocider. Frivilliga åtaganden finns inom olika branscher, t.ex. byggbranschen där byggvarudeklarationer har utvecklats, och däckproducenter som har börjat tillverka däck utan cancerframkallande högaromatiska oljor. Beträffande riktvärden för miljökvalitet för kemiska ämnen har metodik utvecklats för att ta fram riktvärden för vattenmiljön. Riktvärden har utarbetats för ett 70-tal ämnen, och ca 40 av dessa har föreslagits som gränsvärden för ytvattenkvalitet. ökade verksamheten med efterbehandling av förorenade områden. Arbetsinsatsen i personår har nästan fördubblats vid länsstyrelserna jämfört med . Med bidrag från anslaget är 193 objekt i olika skeden av undersökning, medan 21 objekt är i åtgärdsfas. Fem åtgärdsprojekt har avslutats men ännu inte genomgått efterföljande miljökontroll, och 14 projekt har slutförts. 3.6.4.2 Analys och slutsatser För att delmålen skall kunna nås fordras enligt ett kraftfullt svenskt agerande i det fortsatta arbetet med nya kemikalieregler inom EU och inom olika internationella konventioner. Vidare behövs nationella insatser, bl.a. för att påverka företagen att arbeta målmedvetet för att uppnå bred riskhantering. Utformningen av EG-lagstiftningen på kemikalieområdet är av stor betydelse för möjligheterna att nå miljökvalitetsmålet. Vid en första bedömning av kommissionens förslag anser regeringen att det inte är tillräckligt för att miljökvalitetsmålet skall nås. Regeringen avser att verka för att förslaget skärps och för att substitutionsprincipen skall ingå i den nya kemikalielagstiftningen. att delta i utarbetandet av en global kemikaliestrategi till 2005. Regeringen avser att besluta om ett uppdrag att fasa ut all användning av kvicksilver. Regeringen avser vidare att ge Kemikalieinspektionen i uppdrag att utreda förutsättningar för ett hälso- och miljöinformationssystem om varors innehåll av kemiska ämnen. I avvaktan på ett sådant system bör företagen på frivillig väg lämna hälso- och miljöinformation om varor. Eftersom de s.k. bromerade flamskyddsmedlen utgör en risk för människors hälsa och miljön ser regeringen över möjligheterna att fasa ut bromerade flamskyddsmedel. Arbetet inför mötet i om miljö och hälsa kommer att bedrivas inom både EU och WHO. avser att bidra aktivt till arbetet med utveckling av den handlingsplan som skall beslutas vid mötet. Delmålet om förorenade områden innebär att förorenade områden skall vara identifierade, och för minst 100 av de områden som är mest prioriterade med avseende på riskerna för människors hälsa och miljön skall arbetet med sanering och efterbehandling ha påbörjats . Minst 50 av de områden där arbete påbörjats skall dessutom vara åtgärdade. Enligt beräkning finns det ca 38 000 förorenade områden i . Inventering och riskklassning av identifierade områden pågår i samtliga län. Sanering och efterbehandling har påbörjats på närmare 30 områden. Delmålet kan bli svårt att nå inom tidsramen, men före utgången av 2005 kommer alla områden att vara identifierade och ca 30 av de mest prioriterade områdena vara åtgärdade. Om miljökvalitetsmålet skall kunna nås måste antalet åtgärder som genomförs öka i såväl statlig som privat regi. Antalet efterbehandlingsåtgärder som genomförs i privat regi bör öka genom krav med stöd av mot föroreningsansvariga tidigare verksamhetsutövare. har haft i uppdrag att redovisa förslag till nya delmål för sanering och efterbehandling till 2010 för att miljökvalitetsmålet Giftfri miljö skall uppnås. I uppdraget ingick att ge förslag till nya eller förändrade styrmedel som, enligt verkets bedömning, kan behövas för att uppnå delmålen. I redovisningen skulle också ingå förslag till 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 åtgärder för att stimulera efterbehandling i privat regi. Regeringen avser att återkomma i frågan till i samband med den fördjupade redovisningen av arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Miljökvalitetsmålet är att ozonskiktet skall utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. Ett delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålet gäller minskning av utsläpp av ozonnedbrytande ämnen. Enligt har den negativa inverkan på ozonskiktet av ozonnedbrytande ämnen minskat. Den senaste bedömningen av internationella forskare är att en återhämtning av ozonskiktet över kan märkas och att det är återställt under förutsättning att Montrealprotokollet följs av alla parter. 3.6.5.2 Analys och slutsatser Halterna av ozonnedbrytande ämnen i atmosfären har börjat avta som en följd av åtgärder i och andra länder. Enligt måste ändå flera åtgärder vidtas för att säkerställa att den internationella avvecklingen av ozonnedbrytande ämnen fortgår i tillräcklig takt och att användningen i upphör. Regeringen arbetar för att Montrealprotokollet och dess tillägg skall följas av alla parter. verkar också för en snabbare utfasning av HCFC (klorfluorkolväten) i utvecklingsländer. Utsläppen av ozonnedbrytande ämnen i sker främst som läckage från varor och produkter där de används som köldmedier eller i isoleringsmaterial. Enligt bedöms användningen av gamla kylskåp, kylmöbler och kylanläggningar till största delen ha upphört till 2010. De stora mängderna CFC (klorfluorkarboner) och HCFC är emellertid 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 lagrade i isoleringsmaterial i byggnader, mark och rör med lång livslängd. Dessa material kommer att bytas ut först vid ombyggnad och rivning. har bl.a. föreslagit att användning av kylanläggningar med HCFC- köldmedier skall förbjudas senast till 2010. Verket har också föreslagit ett förbud mot överlåtelse av gamla kylskåp med CFC. Förslagen bereds i . Miljökvalitetsmålet är att människors hälsa och den biologiska mångfalden skall skyddas mot skadliga effekter av strålning i den yttre miljön. Tre delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller utsläpp av radioaktiva ämnen, hudcancer orsakad av solen samt risker med elektromagnetiska fält. De myndigheter som främst arbetar med att nå miljökvalitetsmålet är () och (). Myndigheterna verkar genom sin tillsyn över de verksamheter som hanterar radioaktivt material, såsom sjukvården, viss forskningsverksamhet och industrier samt de kärntekniska anläggningarna, för att utsläppen av radioaktiva ämnen förhindras eller begränsas. Myndigheterna bedömer att säkerhets- och strålskyddsläget är gott vid de svenska kärnkraftverken. Även i övriga verksamheter med strålning inom sjukvård, forskningsverksamhet och industri fungerar strålskyddet tillfredsställande. Ingen arbetstagare har fått en stråldos överstigande gränsvärden . Arbetet med att sänka stråldoserna till den mest utsatta gruppen i verksamheter med strålning, patienter i sjukvården, visar fortlöpande goda resultat i SSI:s uppföljningar. Svenska experter deltog även aktivt i uppföljningsarbetet angående kärnsäkerheten i kandidatländerna i samband med förhandlingarna om ett utvidgat EU. I slutrapporten konstaterades att de tio nya anslutande länderna i stort har ett säkerhetsarbete jämförbart med det inom EU. Myndigheterna slutförde granskningen av Svensk Kärnbränslehantering AB:s (SKB) FUD-program 2001 (FUD står för forskning, utveckling och demonstration) avseende metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall. Granskningsresultatet överlämnades tillsammans med rekommendationer till regeringen . Regeringen gjorde bedömningen att FUD- program 2001 uppfyller de krav som ställs i 12 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Myndigheternas insatser har alltmer fokuserats mot de lokaliseringsstudier för slutförvaret som SKB bedriver i och kommuner, där nu platsundersökningar har inletts. Som stöd till SKI:s arbete har en rådgivande grupp etablerats med både svenska och utländska experter. Den senaste har ökningen i antalet hudcancerfall inte varit lika stor som tidigare, men det är ännu för tidigt att avgöra om detta är ett trendbrott. I samarbete med andra myndigheter har SSI tagit fram en strategi för att minska antalet fall av hudcancer. Strategin omfattar bl.a. informationskampanjer, åtgärder för att skydda små barn, förbättrad solarietillsyn, miljöövervakning och forskning. Forskning om riskerna med elektromagnetiska fält pågår. De svenska gränsvärdena följer . 3.6.6.2 Analys och slutsatser För att nå miljökvalitetsmålet behövs enligt en bättre helhetsbild av strålkällor och deras påverkan på människor och miljö. En sådan helhetsbild kan erhållas genom miljöövervakning, forskning om strålningens hälsoeffekter och undersökningar av hur människors beteende och attityder påverkar hur mycket strålning de utsätts för. pekar även på vikten av att det förebyggande strålskyddsarbetet inom och utanför landets gränser fortsätter.