prop · GR031d10 · 2004-01-01 00:00:00 — -att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, -jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Handikappolitiken rör hela samhället. Grunden för den svenska handikappolitiken är att personer med funktionshinder är medborgare med samma rättigheter och skyldigheter som andra. Samhället måste byggas med insikten om att personer med funktionshinder i likhet med vilken annan medborgare som helst, vill bestämma över sin vardag, utbilda sig, försörja sig på eget arbete, göra sin röst hörd, ha en innehållsrik fritid och umgås med andra. För att full delaktighet och jämlikhet skall uppnås för personer med funktionshinder måste alla miljöer bli tillgängliga och all verksamhet i samhället utformas så att var och en kan delta utifrån sina förutsättningar. för att tillförsäkra människor med funktionshinder delaktighet och jämlikhet ligger till grund för handikappolitiken. Mycket har gjorts för att bygga ett samhälle som inte utestänger och nedvärderar personer med funktionshinder. Men fortfarande återstår mycket att göra innan målsättningar om full delaktighet, jämlikhet och alla människors lika värde uppnåtts. Det är bakgrunden till att antog regeringens proposition Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240), en handlingsplan som sträcker sig fram och involverar alla samhällsområden. Det handikappolitiska arbetet skall särskilt inriktas på att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionshinder, att förebygga och bekämpa diskriminering samt att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder förutsättningar för självständighet och självbestämmande. har en rad reformer lett till att personer med funktionshinder fått en bättre ställning i samhället. Möjligheten att ha inflytande över sitt eget liv, att kunna delta i samhällslivet, rätten till integritet och att bli behandlad som alla andra har stärkts. Det har skett genom förbättringar på socialförsäkringsområdet, normalisering inom skolområdet, utveckling av hjälpmedel, medicinsk ut- veckling och satsningar på personer med arbetshandikapp. Stöd och service har förbättrats och en rättighetslagstiftning som ger ökat självbestämmande har införts. Diskrimineringslagstiftning har trätt ikraft. Handikapprörelsens engagemang, kompetens och drivkraft har haft stor betydelse för denna utveckling. prioriteras tre arbetsområden inom handikappolitiken. Regeringen arbetar för att ett handikapperspektiv skall genomsyra alla samhällssektorer, för att skapa ett tillgängligt samhälle och för att förbättra bemötandet. Arbetet med att genomföra, styra och följa upp åtgärderna inom de prioriterade arbetsområdena i den nationella handlingsplanen för handikappolitiken är en prioriterad uppgift inom politikområdet. Handlingsplanen innebär en ny struktur för det handikappolitiska arbetet med tydligare ansvar för de statliga myndigheterna. Arbetet är långsiktigt, åtgärdsinriktat och genomförs stegvis i en kontinuerlig process. Staten skall vara ett föredöme i arbetet för ett mer tillgängligt samhälle. har insikten om mångfaldens betydelse för tillväxten ökat. För att skall klara sig i den internationella konkurrensen och bibehålla välfärden måste alla resurser i landet tas tillvara. En prioriterad uppgift för regeringen är därför att undanröja mekanismer, t.ex. diskriminering, som hindrar människor från att bidra till tillväxt och produktion. En parlamentarisk kommitté (dir. 2002:11) har tillsatts med uppdraget att bl.a. överväga en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden. Kommittén skall även överväga om skydd mot diskriminering av personer med funktionshinder på grund av bristande tillgänglighet bör införas på andra samhällsområden än i arbetslivet och högskolan. Ny teknik, dels informations- och kommunikationsteknologi inklusive tillgängliga webbplatser och dels inom hjälpmedelsområdet, är viktiga utvecklingsområden. Konceptet Design för Alla bör genomsyra statens arbete inom arkitektur, formgivning och design. Handikappforskningen har en viktig roll att spela för att öka kunskapen om de hinder som människor med funktionshinder möter. Statliga forskningsfinansiärer skall verka för att forskning om handikapp och funktionshinder kommer till stånd inom de områden som de ansvarar 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har ett övergripande ansvar för denna forskning. Det behövs en effektiv organisation för att stödja regeringens styrning av den framtida handikappolitiken. Regeringen har därför utsett en särskild utredare som skall föreslå en samlad statlig organisation som skall spela en central roll i arbetet med att genomföra den nationella handlingsplanen för handikappolitiken. Organisationen skall på ett effektivt och slagkraftigt sätt bistå regeringen och andra myndigheter i det handikappolitiska arbetet. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . 7.5.1 Insatser inom politikområdet Regeringen har lämnat en första redovisning till av hur arbetet med att genomföra handlingsplanen fortskrider (skr. 2002/03:25). Uppföljningen omfattar åren 20002002. Viktiga styrinstrument i arbetet med att förverkliga handlingsplanen är regleringsbrev och uppdrag till statliga myndigheter. Regeringen har givit och 13 andra statliga myndigheter, som har ansvar för en samhällssektor (s.k. sektorsmyndigheter), ett särskilt ansvar för att de handikappolitiska målen skall uppnås: , , , , , , , , , , , , och . Myndigheterna skall samordna och stödja andra myndigheter som verkar inom samma sektor. Regeringen har beslutat att aktivt skall arbeta för att levnadsförhållandena för personer med olika funktionshinder systematiskt skall kunna beskrivas samt aktivt arbeta för ett gemensamt program som beskriver hur rehabilitering/habilitering för personer med olika funktionshinder skall bedrivas i samverkan mellan olika berörda aktörer. () skall genom stöd och samordning bidra till att 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 sektorsmyndigheternas arbete med att genomföra handikappolitiken utvecklas. Varje statlig myndighet skall göra inventeringar av de hinder som skapar otillgänglighet och upprätta handlingsplaner för hur tillgängligheten till deras lokaler, verksamhet och information skall förbättras. Detta regleras i en särskild förordning (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken. HO har i regleringsbrevet som mål att öka kunskapen hos de statliga myndigheterna genom att utveckla, förankra och sprida riktlinjer för myndigheternas arbete med att göra lokaler, verksamhet och information tillgängligare för personer med funktionshinder. Vidare skall utveckla metoder för att följa myndigheternas tillgänglighetsarbete. skall även integrera ett jämställdhetsperspektiv i dessa arbeten. tillgänglighetscenter har på regeringens uppdrag tagit fram Riktlinjer för en tillgänglig statsförvaltning Mot full delaktighet och jämlikhet för människor med funktionshinder, utgivna . Riktlinjerna rör arbetsprocessen, personalfrågor, lokaler samt kommunikation och information. Riktlinjerna skall användas av myndigheterna i arbetet med att fullgöra sitt ansvar i enlighet med förordning (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken. För att förbättra bemötandet av personer med funktionshinder har utbildningsstöd (Sisus) haft regeringens uppdrag att ta fram ett nationellt program för kompetensutveckling. Programmet, som utarbetats i samarbete med handikapporganisationerna, har redovisats för regeringen . Programmet vänder sig till politiker och anställda inom den offentliga sektorn. Programmet skall bidra till att förändra attityder och öka kunskapen om de levnadsvillkor som personer med funktionshinder har. Sisus har regeringens uppdrag att svara för och hålla samman genomförandet av programmet. Vidare har institutet i samråd med och andra intressenter genomfört en särskild informationsinsats riktad till nyckelpersoner inom statsförvaltningen om myndigheternas ansvar för de handikappolitiska frågorna. HO har fr. o. m fått i uppdrag att utöva tillsyn över lagen (2003:307) om förbud HO skall även se till att lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder och lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan följs. Den har medverkat i genomförandet av det Europeiska . Syftet är att utifrån en samlad europeisk plattform skapa uppmärksamhet kring frågan om fullvärdigt medborgarskap för personer med funktionshinder på både europeisk och nationell nivå och stimulera till ökade insatser. Även inom FN får handikappfrågorna stor uppmärksamhet. Frågan om en eventuell konvention för funktionshindrades rättigheter är aktuell. En arbetsgrupp har tillsatts för att ta fram ett förslag till konventionstext. Regeringens ambition är att skall spela en aktiv roll i det fortsatta arbetet. Insatser för jämlika levnadsvillkor De sociala skyddsnäten är en del av välfärdspolitiken och skall garantera alla medborgare en rimlig levnadsnivå. Genom bl.a. socialförsäkringssystemet, , hälso- och sjukvården utgår ett offentligt och gemensamt ansvar. Tryggheten skall minska följderna av till exempel sjukdom och funktionshinder. För att personer med funktionshinder skall ha lika rättigheter och skyldigheter krävs stöd och service efter individuella behov. Insatsen personlig assistans och den ekonomiska ersättningen för denna assistansersättning gör det möjligt för personer med omfattande funktionshinder att leva ett självständigt och aktivt liv. Regeringen finner det angeläget att utvecklingen av barns rätt till personlig assistans och assistansersättning kartläggs. () har därför fått i uppdrag att i samråd med göra en kartläggning och analys av hur tillämpningen har utvecklats. Regeringen anser även att könsperspektivet behöver utvecklas och att skillnaderna i timantal mellan kvinnor och män med assistansersättning behöver förklaras. RFV har därför fått i uppdrag att analysera skillnaderna och undersöka vilka verktyg som har eller behöver för att överbrygga eventuella skillnader i mäns och kvinnors sätt att formulera sina krav på stöd och service. Verket skall även i samråd med analysera tillämp- ningen vad gäller makars och sambors gemensamma ansvar för hem och hushåll när den ene har rätt till personlig assistans och assistansersättning. Uppdragen skall redovisas . Personer med psykiska funktionshinder har som regel behov av insatser från flera olika myndigheter socialtjänst, psykiatri, arbetsmarknadsmyndighet, försäkringskassa etc. Arbetet med att bygga upp och utveckla personliga ombud i landets kommuner pågår sedan mitten av . och länsstyrelserna fördelar anslagna medel, utbildar, stöder och följer upp hur verksamheten utvecklas. Psykiska funktionsnedsättningar kan starkt begränsa människors möjligheter att tillvarata sina intressen. Ett personligt ombud kan för en del vara direkt avgörande för att de skall kunna leva ett liv i samhället på samma villkor som andra. I uppgifterna ingår att tillsammans med den enskilde se till att olika huvudmäns insatser planeras, samordnas och genomförs samt att se till att den enskilde får vård, stöd och service utifrån egna önskemål, behov och lagliga rättigheter. Individuell plan enligt LSS ger ett tydligt samordningsansvar och bättre förutsättningar för förändring och problemlösning. Målet är att fler personer skall få nytta av en individuell plan på sina villkor. I propositionen om samverkan mellan kommuner och landsting inom vård- och omsorgsområdet (prop. 2002/03:20, bet. 2002/03:SoU12, rskr. 2002/03:158) som överlämnades till lyfter regeringen fram behovet av planering och samverkan med den enskilde i centrum. Utrymme för samordning och planering finns i lagstiftningen och ytterligare möjligheter ges genom gemensamma nämnder mellan kommuner och landsting. Regeringen har beslutat om ändring i förordningen (1985:613) om auktorisation av tolkar och översättare som medför att den auktorisationsordning som gäller vid tolkning mellan svenska och främmande språk även gäller för auktorisation av tolkar i det svenska teckenspråket. Därmed har brukarna ett bevis på att teckenspråkstolken har de kunskaper som krävs. Detta kan även underlätta rekryteringen av nya teckenspråkstolkar. Förordningsändringen trädde i kraft . Personer med dövblindhet har kombinationer av funktionshinder som medför svåra konse- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 kvenser i livsföringen och behov av stöd och service från flera huvudmän. En kartläggning visade att det uppdelade ansvaret för olika stöd kan skapa stora svårigheter för den enskilde och att personer med dövblindhet har särskilt svårt att få samordnade stödinsatser. För att nå målen för den nationella handikappolitiken krävs att det finns väl utvecklad kompetens i dövblindfrågor som är tillgänglig vid behov för anställda som kommer i kontakt med personer med dövblindhet i sitt arbete inom bl.a. landsting och kommuner. Regeringen har slutit avtal med att ansvara som huvudman för ett nationellt kunskapscenter för samhällets stöd till personer med dövblindhet. Det övergripande målet för verksamheten skall vara att möjliggöra för landsting och kommuner att utveckla sin verksamhet och bygga upp kompetens för att kunna tillgodose dövblinda personers behov av samhällets stöd och skapa förutsättningar för deras delaktighet i samhällslivet. Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken omfattar många andra politikområden bl.a. arbetsmarknadspolitiken, transportpolitiken och utbildningspolitiken. Insatser inom dessa områden påverkar i hög grad möjligheterna att genomföra handlingsplanen och att förbättra villkoren för personer med funktionshinder. är en av de myndigheter som utsågs till sektorsmyndighet. I skolan läggs grunden för sociala kontakter och framtida arbetsliv och det är därför viktigt att personer med utvecklingsstörning inte skiljs ut redan i skolåldern. Principen om en skola för alla är en av utgångspunkterna när regeringen tillsatt (dir. 2001:100), som har i uppdrag att göra en översyn av utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning. Kommittén skall ge förslag på åtgärder för att öka kontakter och samverkan mellan elever med och utan utvecklingsstörning. Kommittén skall också lämna förslag som kan förbättra utbildningens kvalitet för elever med utvecklingsstörning. har antalet elever i särskolan ökat markant, bl.a. som en följd av bristande resurser och kompetens att ge stöd till alla elever som behöver det. För att säkerställa att särskolan 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 endast tar emot de elever som den är avsedd för skall kommittén utreda om bestämmelser om särskolans personkrets bör tydliggöras. kommer att redovisa sina förslag . Den avslutade utredningen för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder (U2001:05) föreslår i betänkandet Läromedel specifikt (SOU 2003:15) ett flertal åtgärder för att effektivisera statens insatser för anpassning och framställning av läromedel för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder i förskola, skola och vuxenutbildning. Förslagen bereds inom . I det livslånga lärandet är det av vikt att ingen lämnas utanför. Vuxenutbildningen måste, liksom barn- och ungdomsutbildningen, anpassas efter den enskildes behov och förutsättningar. I syfte att skapa dessa förutsättningar har tillförts medel för specialpedagogiskt stöd till vuxenutbildning i kommunerna. Institutet har också erhållit särskilda medel att utveckla läromedel som är speciellt inriktade mot vuxna funktionshindrades behov. Utöver detta har Nationellt centrum för flexibelt lärande, som bildades , i uppdrag att öka möjligheterna för personer med teckenspråk som första språk att delta i utbildningen. Arkitektur, formgivning och design har avgörande betydelse för att samhället utformas så att det blir tillgängligt för alla. Regeringen har lämnat en skrivelse till Arkitektur, form och design (skr. 2002/03:129) med en redogörelse för målen för arkitektur, formgivning och design och vilka åtgärder som regeringen vidtagit för att uppnå dessa mål. I skrivelsen slår regeringen fast att arbetet med att stärka tillgänglighets- och användaraspekten inom arkitektur, form och design fortsätter. Enligt en ändring i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling får en upphandlande enhet ställa särskilda villkor för kontraktets utförande. Den nya lagbestämmelsen förtydligar att den som t.ex. gör en upphandling av ett statligt byggprojekt kan ställa som krav att anbudsgivarna åtar sig att uppfylla särskilda villkor som anges i kontraktet. Bestämmelsen trädde i kraft (prop. 2001/02:142, bet. 2001/02:FiU12, rskr. 2001/02:324). () har redovisat ett uppdrag att ta fram exempel på antidis- krimineringsklausuler som kan användas i upphandlingskontrakt. Det innebär till exempel att en leverantör vid uppdrag som utförs i skall följa lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder. NOU har fått i uppdrag att utvärdera användningen av antidiskrimineringsklausuler i upphandlingskontrakt. Utvärderingen skall redovisas . Genom ändringar i (1987:10, PBL) kan tydligare krav ställas på tillgänglighet när allmänna platser iordningsställs och ändras. Förändringen innebär också att enkelt avhjälpta hinder för tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga skall undanröjas i befintliga lokaler dit allmänheten har tillträde och på befintliga allmänna platser. har lämnat förslag till föreskrifter och allmänna råd om undanröjande av enkelt avhjälpta hinder till och i lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser. Ärendet bereds inom . En parlamentariskt sammansatt kommitté har fått i uppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen (dir 2002:97). Kommittén skall bl.a. överväga och redovisa hur målen för den nationella handikappolitiken beaktas i plan- och byggprocessen. Förslag till åtgärder som kan effektivisera beslutsprocessen, inklusive möjligheten att överklaga, skall redovisas och ett slutbetänkande skall lämnas . Inom transportområdet har en strategi för att säkerställa en tillgänglig kollektivtrafik till 2010 redovisats . Till grund för strategin ligger samverkansprojektet resan som bl.a. har utvecklat en metod för bristanalys i fråga om samordning/samverkan, information, personlig service, betalning/bokning och brister i den fysiska utformningen. Det är angeläget att radio- och TV-sändningar är tillgängliga för alla. Regeringen har därför i tilläggsdirektiv (Dir. 2003:30) givit Radio- och i uppdrag att överväga behovet av lagändringar för att förbättra tillgängligheten till TV-program för personer med funktionshinder. För bland annat personer med funktionshinder har skyddet mot diskriminering förstärkts i och med att på förslag från regeringen antagit en ny lag om förbud mot diskriminering 2002/03, bet. 2002/03:AU7, rskr. 2002/03:207). Skyddet mot diskriminering avser områden såsom arbetsmarknadspolitisk verksamhet, start och bedrivande av näringsverksamhet, yrkesutövning, medlemskap m.m. i arbetstagarorganisationer, arbetsgivarorganisationer eller yrkesorganisationer samt vid yrkesmässigt tillhandahållande av varor, tjänster eller bostäder Lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering gäller från . infördes ändringar i lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av funktionshinder. Den arbetsrättsliga diskrimineringslagen utsträcks till att även gälla när en arbetsgivare beslutar eller vidtar åtgärder som rör yrkespraktik, utbildning eller yrkesvägledning. I en demokrati skall alla ha möjlighet att på lika villkor verka i de politiska organisationerna och de beslutsfattande församlingarna. I propositionen (2001/02:80 bet. 2001/02:KU14, rskr. 2001/02:190) Demokrati för det nya seklet föreslås ett antal åtgärder för att underlätta för funktionshindrade medborgare att åta sig och genomföra politiska förtroendeuppdrag. Stora satsningar görs på olika arbetsmarknadspolitiska program för att underlätta och stödja funktionshindrades möjligheter att delta i arbetslivet. Det handlar både om olika personliga och tekniska stöd till den enskilde arbetstagaren och stöd till företag som anställer funktionshindrade personer. Utredningen (dir. 2002:34, beteckning N 2002:04) har haft i uppdrag att föreslå förändring av inriktning och styrning. Ett betänkande med förslag om förändringar av verksamhet överlämnades till regeringen . De arbetsmarknadspolitiska programmen för personer med nedsatt arbetsförmåga ses också över av en särskild utredare i syfte att analysera ändamålsenligheten och effektiviteten. Ett rekryteringsstöd för vuxenstuderande (prop. 2001/02:161, bet. 2001/02:UbU15, rskr. 2001/02:312) infördes och omfattar . Syftet med bidraget är att underlätta rekrytering av personer som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som har något funktionshinder och som kan bedömas ha behov av kompletterande utbildning. Handikappforskningens resurser har förstärkts med och . för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har överlämnat ett förslag till forsknings- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 program om handikapp och funktionshinder till regeringen. Förslaget har remissbehandlats och utgör ett underlag för såväl FAS satsningar på handikappforskning som ett underlag för regeringens arbete med nästa forskningsproposition. FAS arrangerade , i samverkan med och , konferensen 2003 som grundade sig på en inventering av idéer rörande framtida forskning om funktionshinder och handikapp. En sammanställning av pågående forskning om funktionshinder och handikapp pågår och FAS preliminära kartläggning visar att det finansierades drygt 70 projekt till ett sammanlagt belopp av . Regeringen har överlämnat ett förslag om finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet till (prop. 2002/03:132). Finansiell samordning föreslås kunna ske frivilligt mellan en försäkringskassa, ett landsting, en länsarbetsnämnd samt en eller flera kommuner. Målgruppen för den föreslagna finansiella samordningen utgörs av människor som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser från flera av de samverkande parterna för att uppnå eller förbättra sin förmåga till förvärvsarbete. De åtgärder som får finansieras genom den finansiella samordningen skall ligga inom de samverkande parternas samlade ansvarsområde och syfta till att återställa eller öka den enskildes funktions- och arbetsförmåga. är ett nationellt för hjälpmedels- och tillgänglighetsfrågor. Institutets uppdrag är att stimulera forskning och utveckling, prova och upphandla hjälpmedel, medverka till kunskaps- och metodutveckling samt bidrag till utbildning och information inom området. Institutet skall särskilt följa och utveckla användningen av ny teknik. Som framgår av regeringens proposition (2002/03:122) Gemensamt ansvar politik för global utveckling, bör uppmärksamhet ägnas åt att beakta alla människors lika värde och lika rättigheter. Att tillförsäkra människor med funktionshinder möjligheter att åtnjuta mänskliga rättigheter är en viktig prioritering. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Målet för handikappolitiken är: -en samhällsgemenskap med mångfald som grund, -att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, -jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Regeringen har i en särskild skrivelse (skr. 2002/03:25) till redogjort för det pågående arbetet med att genomföra den nationella handlingsplanen för handikappolitiken. Regeringen bedömer att arbetet som kan leda till ett tillgängligare samhälle och ett bättre bemötande har kommit igång på ett bra sätt.