prop · GR031 · 2004-01-01 00:00:00 — Vid införandet av det högre skalsteget infördes mot- svarande regler för den övre skiktgränsen. Innebörden av uppräkningsreglerna är att vid exempelvis en inflation på och nomi- nella löneökningar på kommer andelen personer som betalar statlig inkomst- skatt på olika nivåer inte att förändras i för- hållande till det totala antalet skattskyldiga med förvärvsinkomster. Vid en snabbare ökning av nominella löner stiger dessa andelar medan en långsammare ökningstakt ger sjunkande andelar. I anslutning till arbetet med skatte- reform uttalades önskemål om att andelen skatt- skyldiga med förvärvsinkomster som skulle betala statlig inkomstskatt skulle ligga på en viss nivå. I de analyser som gjordes av av skattereformen (, SOU 1995:104) beräknades denna andel till 15 pro- cent. I budgetpropositionen (1999/2000:1), där regeringen angav inrikt- ningen av den inkomstskattereform som in- leddes , redovisades uppgifter som indikerade att andelen för skulle uppgå till . Regeringen ansåg mot denna bakgrund att det var angeläget att minska andelen ner mot 15-procentsnivån, framför allt för att ge goda skattemässiga villkor för vidare- utbildning och karriärutveckling. I inkomstskattereformens tre första steg lämnades förslag som skulle nedbringa andelen skattskyldiga med statlig inkomstskatt. I budgetpropositionen då förslag lämnades om det tredje steget i reformen redovisades beräkningar som visade att andelen med statlig skatt skulle uppgå till . Den faktiska andelen kom att uppgå till medan andelarna vid oförändrade regler kan beräknas till respek- tive . Utfallet och beräkningarna innebär att andelen med statlig in- komstskatt har kommit att ligga på en något lägre nivå än vad som kunde förutses i arbetet med budgetpropositionen . Utveck- lingen avspeglar en långsammare ökning av nominella löner och inkomster som ett resultat av den lugnare ekonomiska utvecklingen. Mot denna bakgrund och då det finns behov av att finansiera övriga skatteåtgärder bör som en temporär åtgärd den fulla uppräkningen av skikt- gränserna inför begränsas något. Begränsningen bör ske genom att reglerna om det s.k. reallöneskyddet inte tillämpas fullt ut utan att uppräkning utöver förändringen i konsumentprisindex enbart skall ske . Med en sådan justering av reg- lerna beräknas andelen med statlig skatt uppgå till . I tabell 1 redovisas skiktgränser och brytpunkter vid oför- ändrade regler och vid föreslagna regler. Som en jämförelse ges också skiktgränser och brytpunk- ter . Tabell 8.1 Skiktgränser och brytpunkter för uttag av statlig skatt på förvärvsinkomster . Gällande regler och förslag Vid oförändrad inkomst innebär förslaget att uppräkningen av den nedre skiktgränsen blir mindre och att uppräkningen av den övre skiktgränsen blir mindre, i förhållande till gällande regler. För personer som betalar i statlig skatt på en extra inkomst blir skattehöjningen maximalt 600 kro- nor och för de som betalar maximalt . Förslaget innebär också att skiktgränserna för åren efter 2004 kommer att ligga på lägre nivåer än vid gällande regler. Däremot är åtgärden temporär i den meningen att begränsningen av uppräkningen enbart gäller för fastställande av skiktgränserna för . Förslaget föranleder ändring i 65 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229). De nya bestämmelserna om skiktgränser föreslås träda i kraft och tillämpas första gången vid taxering med visst undantag som anges i övergångsbestämmelserna. Enskilda näringsidkare kan i undantagsfall ha ett s.k. brutet räkenskapsår dvs. ett beskattningsår som inte sammanfaller med kalenderår. Detta innebär att de vid taxering kan komma att beskattas för inkomster som hänför sig till 2003. Det förslag som regeringen lämnar i fråga om skiktgränserna kan ge upphov till skärpt beskattning som träffar inkomster som hänför sig till tiden före de nya reglernas ikraftträdande. För att dessa ändringar inte skall komma i strid med regeringsformens bestämmelser om förbud mot retroaktiv skattelagstiftning bör de nämnda reglerna inte tillämpas för skattskyldiga med beskattningsår som börjat senast den dag då denna proposition avlämnas till . För att förhindra vissa möjligheter till skatteplanering bör de nya reglerna emellertid gälla för näringsidkare vars verksamhet påbörjats efter nämnda datum. Regeringen föreslår därför med stöd av 2 kap. 10 § regeringsformen att de nu berörda reglerna skall tillämpas . 8.2.4Skattefriheten begränsas för förmån av lånedatorer Regeringens bedömning: Skattefriheten för för- mån av lånedator bör begränsas genom att förmånen inte får kombineras med individuella bruttolöneavdrag utöver ett visst belopp. Rege- ringen avser att lägga fram ett förslag med ett sådant innehåll till som kan träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Huvud- regeln i inkomstbeskattningen är att förmåner som arbetstagare erhåller av arbetsgivaren är skattepliktiga och att de skall värderas till mark- nadsvärdet. gäller att förmån av att för privat bruk använda en datorutrustning som arbetsgivaren tillhandahåller inte skall tas upp till beskattning. Detta gäller dock bara om för- månen väsentligen riktar sig till hela den stadigvarande personalen på arbetsplatsen. Datorutrustning är i många fall också ett arbetsredskap. En anledning till att förmånen undantogs från beskattningen var att det fanns en osäkerhet i vilka situationer en privat användning skulle förmånsbeskattas, bl.a. i samband med datautbildning som skedde i hemmet . Ett vanligt sätt att tillhandahålla förmånen är att arbetstagaren och arbetsgivaren kommer överens om att minska lönen genom s.k. bruttolöneavdrag. På så sätt delas kostnaderna för datorutrustningen mellan det allmänna, genom minskade skatte- och avgifts- intäkter, arbetsgivaren och arbetstagaren. har datorutrustningarna blivit allt mer avancerade och exklusiva. Syftet med reglerna att stärka datakompetensen mer allmänt kan förfelas om skattefriheten också omfattar sådan utrustning som i väsentlig grad skiljer sig från vad som normalt används i arbetet. Dessutom har skattefriheten redan nu i många fall lett till den större datamognad bland arbetstagarna i allmänhet som eftersträvades. Det finns därför anledning att begränsa möjlig- heterna att genom bruttolöneavdrag till- handahålla datorutrustning. En datorutrustning kan användas som arbets- redskap både på arbetsplatsen och i bostaden vid hemarbete. För att inte en begränsning av skattefriheten för förmån av lånedator skall leda till svårigheter att värdera en eventuell privat användning, bör begränsningen inte åstad- kommas genom att skattefriheten avskaffas generellt. I stället bör begränsningen ske genom att kontantersättning över ett visst belopp inte utan skattekonsekvenser får bytas ut mot förmån av dator dvs. att bruttolöneavdragen godtas bara upp till en viss nivå. Regeringen avser att lägga fram ett förslag med ett sådant innehåll till som kan träda i kraft . Det kan finnas behov av särskilda övergångsregler för redan ingångna avtal. En översyn kommer därtill att göras av den nuvarande ordningen där det skall ingå att pröva behovet av att behålla möjligheterna att kom- binera förmånen av datorutrustning med indi- viduella bruttolöneavdrag. 8.2.5Reducerat förmånsvärde för miljövänliga bilar Regeringens förslag: Den tidsbegränsade juste- ringsregeln för miljöbilar förlängs med för elbilar och för alkohol- och gasbilar. Nedsättningen kommer därmed att gälla för båda bilgrupperna till och med . Skälen för regeringens förslag: De nuvarande reglerna om justering av värdet av bilförmån för s.k. miljöbilar tillämpades första gången vid taxering. Reglerna innebär att förmånsvärdet för en bil som - helt eller delvis- är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller dieselolja och som därför har ett nybilspris som är högre än nybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, skall justeras ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Reglerna infördes bl.a. för att underlätta introduktionen av miljöbilar på bilmarknaden och på så sätt skapa bättre förut- sättningar för att miljöprestandan hos beståndet av förmånsbilar skulle öka (prop. 1999/2000:6, bet. 1999/2000:SkU7). infördes en tidsbegränsad möjlighet till ytterligare nedsättning av för- månsvärdet för vissa typer av miljöanpassade förmånsbilar. För bilar som drivs helt eller delvis med elektricitet kan nedsättning göras till av förmånsvärdet för närmast jäm- förbara konventionella bil. För bilar som drivs med alkohol eller annan gas än gasol kan motsvarande nedsättning göras till av förmånsvärdet för närmast jämförbara konven- bil. De tillfälliga reglerna gällde initialt års taxering för elbilarna och taxering för alkohol- och gasbilarna. Därefter har tidsgränserna förlängts med för respektive grupp. Detta innebär att möjlighet till ytterligare nedjustering av förmånsvärdet föreligger års taxering för elbilarna och års taxering för alkohol- och gasbilarna. Regeringen anser att den tillfälliga möjligheten till ytterligare nedjustering av förmånsvärdet för aktuella biltyper bör förlängas. Regeringen före- slår därför att de tillfälliga reglerna förlängs års taxering för båda bilgrupperna. 8.2.6Avdrag vid dubbel bosättning Regeringens bedömning: En särskild utredare bör tillkallas med uppdrag att göra en översyn av reglerna för avdrag för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning. Uppdraget bör omfatta att med utgångspunkt i grundläggande principer för inkomstbeskattningen lämna förslag till för- ändringar i avdragsmöjligheterna som kan leda till en ökad rörlighet på arbetsmarknaden och förstärka den regionala utvecklingspolitiken. Skälen för regeringens bedömning: Huvud- regeln vid inkomsttaxeringen är att avdrag inte får göras för levnadskostnader och liknande pri- vata utgifter. I vissa fall får dock avdrag göras för ökade levnadskostnader, nämligen vid tjänste- resa, tillfälligt arbete och dubbel bosättning. Vid dubbel bosättning skall ökade levnads- kostnader dras av om den skattskyldige på grund av sitt arbete flyttat till en ny bostadsort, om en bostad för den skattskyldige, dennes make, sambo eller familj behållits på den tidigare bostadsorten och sådan dubbel bosättning är skälig på grund av -makens eller sambons förvärvsverksamhet, -svårigheter att skaffa en fast bostad på arbetsorten, eller -någon annan särskild omständighet. För avdragsrätt krävs att den skattskyldige över- på arbetsorten och att avståndet mellan bostadsorten och arbetsorten är längre än . Kostnaderna får dras av under längst för gifta och sambor och längst för övriga skattskyldiga. Kostnaderna får dock dras av om anställningens natur eller andra särskilda skäl talar för det. Avdragsmöjligheterna för ökade levnadskost- nader vid dubbel bosättning har setts över av Utredningen om avdrag för ökade levnads- kostnader m.m. Utredningen föreslog i sitt slutbetänkande (SOU 1999:94), som över- lämnades till regeringen , endast mindre justeringar i reglerna. Betänkandet har remitterats och förslagen har beretts inom rege- ringskansliet. tillkännagav att en utvidgning av avdragsrätten för ökade levnads- kostnader vid dubbel bosättning skulle kunna ge positiva effekter i form av ökad rörlighet på arbetsmarknaden och bättre möjligheter att bo och arbeta i glesbygd och att regeringen borde genomföra en utredning som belyser dessa effekter (bet. 1999/2000:SkU13, rskr. 1999/2000:143). När lämnade sitt tillkännagivande pågick redan arbetet i den regionalpolitiska utredningen (N 1999:01), vilken hade i uppdrag att lämna förslag om hur den svenska regional- politiken skall inriktas och utformas under 2000- talets början. I utredningen var alla riksdags- partier representerade. Beredningen av utred- ningens slutbetänkande (SOU 2000:87) resul- terade i regeringens proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4). Därefter tillkallades i enlighet med rege- ringens bedömning i propositionen och med godkännande en särskild utredare med uppdrag att bl.a. förutsättningslöst analy- sera behov av och motiv för rörlighets- stimulanser och vid eventuella förslag inventera alla finansieringsmöjligheter, dvs. både utgifts- och inkomstsidan av statsbudgeten (dir. 2002:80). Utredaren överlämnade sitt be- tänkande Ökad rörlighet för sysselsättning och tillväxt (SOU 2003:37) . Betänkandet innehöll bl.a. förslag på skatteområdet. Under beredningen av frågan om förändringar i avdragsmöjligheterna för ökade levnads- kostnader vid dubbel bosättning har det upp- märksammats att det mot bakgrund av resultatet av nämnda utredningar finns skäl att ytterligare undersöka vilka regionalpolitiska effekter som kan uppnås genom en ändring av nuvarande regler för avdrag vid dubbel bosättning. En förändring förutsätter också en närmare analys av vilka konsekvenser detta kan få för olika familjesituationer och för risken för skattefusk. Regeringen avser därför att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av reglerna för avdrag för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning. I uppdraget skall ingå att med utgångspunkt i grundläggande principer för inkomstbeskattningen lämna förslag till för- ändringar i avdragsmöjligheterna som kan leda till en ökad rörlighet på arbetsmarknaden och i övrigt förstärker den regionala utvecklings- politiken. 8.2.7Slopad skattefrihet för tandvårdsförmån Regeringens bedömning: Skattereglerna för förmån av tandvård bör anpassas till de genomförda principiella förändringarna i den offentliga finansieringen av tandvården. Ut- gångspunkten bör vara att förmån av tandvård beskattas på samma sätt som enligt huvudregeln gäller för andra slag av förmåner. Skälen för regeringens bedömning: Arbets- tagares förmån av tandvård är skattefri, om offentlig tandvårdsersättning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring inte betalas till vårdgivaren. Likaså är förmån av tandvård utom- lands undantagen från beskattning. Mot denna skattefrihet för förmån av inte offentligt finansierad tandvård svarar ett förbud för arbetsgivaren att dra av kostnaderna för tandvårdsförmånen. I en remitterad promemoria om förmån av tandvård föreslås att förmån av tandvård skall beskattas på samma sätt som andra förmåner. Bakgrunden till förslaget är de principiella förändringar som genomförts i den offentliga finansieringen av tandvården som gör det möjligt att välja om tandvården skall vara offentligt finansierad eller om arbetsgivaren i stället skall betala tandvården utan att arbetstagaren beskattas för denna förmån. Skattereglerna för förmån av tandvård tar inte hänsyn till denna valmöjlighet utan behöver anpassas till de ändrade förhållandena. Regeringen avser att lämna förslag till ändrade regler som kan träda i kraft . 8.2.8Beskattning av sjömän i det nordiska skatteavtalet Regeringens förslag: Den skattefrihet som enligt den särskilda övergångsbestämmelsen i artikel 31.3 i det nordiska skatteavtalet gäller för i obegränsat skattskyldiga sjömän som uppbär ersättning för arbete ombord på danskt, färöiskt, finskt, isländskt eller norskt skepp i internationell trafik förlängs till att gälla också vid taxering. Skälen för regeringens förslag: I budget- propositionen föreslogs att den skatte- frihet, som enligt den särskilda över- gångsbestämmelsen i artikel 31.3 nordiska skatteavtal gäller års taxering för i obegränsat skattskyldiga sjömän som får ersättning för arbete ombord på danskt, färöiskt, finskt, isländskt eller norskt skepp i internationell trafik, skulle förlängas till att gälla också vid taxering (SFS 2000:1165). I budgetpropositionen och i budgetpropositionen för föreslogs att skattefriheten skulle förlängas till att gälla också vid 2003 och taxeringar (SFS 2001:1054 och 2002:964). Ovan nämnda skattefrihet gäller emellertid inte för anställda ombord på färjor i reguljär trafik mellan och . För denna grupp undertecknades ett bilateralt avtal mellan och som finns fogat som bilaga 2 till lagen (1996:1512) om dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna. Avtalet innebär att kan beskatta sjömän med hemvist i som arbetar på danska färjor. 2000/01:89 Beskattningen av anställda ombord på färjor mellan och föreslogs emeller- tid att danska s.k. nettolöner som betalas till ombordanställda på danska färjor skulle undan- tas från svensk skatt vid taxering. Skattefriheten begränsades till att gälla personer som månad var anställda ombord på ett danskt skepp (SFS 2001:411). Skälet för förslaget var att anställda ombord på fartyg som är registrerade i Danskt Internationellt Skibsregister () är undan- tagna från dansk sjömansskatt och får i stället en nettolön som är lägre än mot- svarande bruttolön. 2002 samt i budgetpropositionen föreslogs att även detta undantag från beskatt- ning skulle förlängas till att gälla också vid 2003 och taxeringar (SFS 2001:1054 och 2002:964). Frågan om beskattningen av sjömännen i det nordiska skatteavtalet är en fråga som lämpligen borde lösas gemensamt inom . Rege- ringen påbörjade en översyn av lastsjöfarten och färjenäringens villkor. Syftet är att utreda möjligheterna till en gemensam nordisk uppfattning när det gäller den framtida utformningen av de Europeiska gemenskapernas riktlinjer för statligt stöd till sjötransport. Detta uppdrag kommer att redovisas före utgången av . I avvaktan på en gemensam nordisk lösning och resultatet av den översyn som inletts föreslås att skattefriheten för ombordanställda på nordiska skepp skall gälla även vid taxering. Förslaget har tagits in i övergångsbestäm- melserna till lagen (1996:1512) om dubbel- beskattningsavtal mellan de nordiska länderna. Regeringens bedömning: 3:12-reglerna bör för- ändras så att de blir mer gynnsamma. Nivån på klyvningsräntan, kapitalunderlagets utformning, lönesummeregelns utformning samt fördel- ningen av kapitalvinst mellan inkomstslagen tjänst och kapital är exempel på faktorer som särskilt kommer att övervägas i förändrings- arbetet. I ett första steg bör nivån på klyvningsräntan höjas till statslåneräntan plus fr.o.m. . Inriktningen i övrigt är att de nya reglerna skall kunna gälla från . Skälen till regeringens bedömning: I betänkan- det Beskattning av småföretagare (2002:52) föreslår 3:12-utredningen bl.a. förändringar i de grundläggande regler som styr beskattningen av inkomster från aktiebolag där huvuddelen av aktierna är kvalificerade beroende på att ägarna är aktiva i företaget. Regeringen anförde ekonomiska vårproposition att man vill förändra reglerna så att de blir mer gynnsamma för företagarna. Utredningens förslag är omfattande och inne- håller dels principiella förslag, dels förslag som är inriktade på preciseringar och kompletteringar. Bl.a. föreslår man en alternativ modell som bygger på att den inkomst som skall beskattas som kapitalinkomst beräknas med utgångspunkt från bolagets beskattade egna kapital, den s.k. BEK-modellen. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . I det pågående arbe- tet är inriktningen att bestämmelserna även framöver skall bygga på den princip som tillämpats sedan 1990 års skattereform och som också förordas av 3:12-utredningen, nämligen att man först bestämmer kapitalinkomsten schab- lonmässigt och därefter behandlar överskjutande inkomster som tjänsteinkomster. Det är alltså inte aktuellt att införa en modell där man först bestämmer en normallön som skall beskattas som tjänsteinkomst och därefter behandlar överskjutande inkomst som kapitalinkomst. Det främsta skälet till detta ställningstagande är svårigheten att definiera en normallön. En normallönemodell skapar dessutom fördelnings- politiska problem om inte normallönenivån bestäms högt. För att motverka att progres- siviteten i arbetsinkomstbeskattningen urholkas skulle det behövas särskilda komplicerade regler. Regeringens bedömning i fråga om normal- lönemodellen sammanfaller med utredningens. Regeringen anser att det i ekonomiskt av- seende är viktigt att skattereglerna vilar på stabila principer. Reglerna bör också vara neutrala i förhållande till beskattningen av annan närings- verksamhet och av löntagare. Det bör inte gå att omvandla vad som i realiteten är arbetsinkomst till lägre beskattad kapitalinkomst. I det fortsatta arbetet kommer bl.a. nivån på klyvningsräntan, kapitalunderlagets utformning, lönesummeregelns utformning samt fördel- ningen av kapitalvinst mellan inkomstslagen tjänst och kapital särskilt att övervägas. I ett första steg bör nivån på klyvningsräntan höjas till statslåneräntan plus . Det innebär alltså en höjd riskpremie. Att öka riskpremien medför att ägarna riskkompenseras i högre grad än vad nu- varande regler medger. Vidare påverkar den högre riskpremien alla företag på exakt samma sätt gränsbeloppet ökar med ökningen av riskpremien vilket får anses vara en fördel. Regeringen avser att lämna en proposition med ett sådant förslag som kan träda i kraft och tillämpas första gången vid inkomsttaxering. Arbetet i övrigt är inriktat på att ett förslag skall kunna presenteras för och att de nya reglerna skall kunna gälla . 8.3.2Slopad arvsskatt mellan makar Regeringens bedömning: Beskattningen av arv till efterlevande make och sambo bör slopas. Skälen till regeringens bedömning: beslutade regeringen att tillsätta en kommitté med uppdrag att göra en översyn av reglerna om fastighetsskatt på småhus m.m., förmögenhetsskatt samt arvs- och gåvoskatt (dir. 2002:87). Kommittén har antagit namnet . I direktiven angavs att frågan om beskattningen av arv mellan makar skulle behandlas med förtur. Enligt gällande rätt beskattas efterlevande make och sambo för vad de erhåller i arv eller testamente från den avlidne maken eller sambon. Från den efterlevandes lott görs ett grundavdrag om . Överskjutande belopp arvsbeskattas. I delbetänkandet Egendomsskatter Dämp- ningsregel för fastighetsskatten och sänkt arvs- skatt (SOU 2003:3) föreslår att denna arvsbeskattning av- skaffas. Förslaget är remissbehandlat. Rege- ringen avser att lämna ett förslag om slopad skatt på arv till make och sambo till . Inriktningen är att de nya reglerna skall gälla vid dödsfall som inträffar efter utgången av . Regeringens bedömning: För att underlätta gene- rationsskiften i onoterade företag bör de s.k. lättnadsreglerna för värdering av företags- tillgångar vid gåvobeskattningen utvidgas. Skälen till regeringens bedömning: överlämnade 3:12-utredningen sitt betänkande Beskattning av småföretagare (2002:52). Utredningen föreslår bl.a. förändringar när det gäller förutsättningarna för att de särskilt gynnsamma värderingsreglerna (lättnadsreg- lerna) skall kunna tillämpas vid gåvobeskatt- ningen. Förslaget har remissbehandlats. Gällande lättnadsregler innebär i princip att av substansvärdet skall ligga till grund för beskattningen. Förutsättningarna för att denna regel skall tillämpas är dock att gåvan omfattar hela företaget, att inget vederlag lämnas och att gåvotagaren behåller företaget . Utredningsförslaget innebär att lättnads- reglerna även skall kunna tillämpas om företaget överförs successivt, om visst vederlag lämnas och om gåvotagaren bara behåller gåvan . Regeringen avser att till överlämna en proposition med ändringsförslag som i allt väsentligt överensstämmer med utred- ningsförslaget. Arbetet är inriktat på att de nya reglerna skall gälla i de fall skattskyldighet inträffar efter utgången av . 8.3.4Ny regel för begränsning av förmögenhetsskatten Regeringens bedömning: En ny regel som i prin- cip motsvarar dagens begränsningsregel för fastighetsskatt bör införas på förmögenhets- beskattningens område. En sådan regel bör gälla de skattskyldiga som omfattas av begräns- ningsregeln och som betalar förmögenhetsskatt som kan hänföras till det småhus som är hus- hållets permanenta bostad. En sådan ny regel bör kunna ges retroaktiv verkan och tillämpas första gången redan vid taxering.