prop · GR031d17 · 2004-01-01 00:00:00 — I budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) presenterades ett 11-punktsprogram. En fortsatt strategi presenterades i budgetpropositionen . Följande kan redovisas beträffande de punkter i strategin som närmast faller inom politikområdet Arbetsliv. Trepartsamtalen, som inleddes , avslutades i och med att slutrapporten arbetsliv för alla lämnades. Samtalen har syftat till att åstadkomma en samsyn och samordning av insatserna i strategin. Inom ramen för samtalen har samråd skett mellan regeringen och arbetsmarknadsparterna avseende de förslag och åtgärder som avses genomföra programmets olika delar. Vidare skulle strategin utvecklas och parternas åtaganden klargöras inom ramen för en utvidgad handlingsplan. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 rapporten redovisas överväganden och förslag för olika delfrågor. Dit hör frågor om ledarskap och arbetsorganisation, ekonomiska drivkrafter, äldre i arbetslivet, företagshälsovården, rörlighet i arbetslivet samt rehabiliteringen och sjukskrivningsprocessen. Rapporten och dess förslag kommer att utgöra ett viktigt underlag i det fortsatta arbetet med att öka hälsan i arbetslivet. Regeringen har som en del i strategin för ökad hälsa beslutat att genomföra en informationssatsning om hälsa i arbetslivet. har beslutat om under förutsättning att parterna medverkar både i genomförande och finansiering. Regeringen beslutade att tillsätta en arbetsgrupp för att leda och administrera informationssatsningen och om den närmare inriktningen av arbetet. arbetar för bättre arbetsmiljö har en resursförstärkning om totalt tillförts för att stärka tillsynsverksamheten. har haft regeringens uppdrag att komma in med en rapport som innefattar en beskrivning och analys av nya trender i arbetslivet och som bedöms vara av betydelse för eller inverka på utvecklingen av ett hållbart arbetsliv i . Uppdraget redovisades i form av en övergripande analys och sammanfattning, Låsningar och lösningar i arbetslivet slutsatser från en trendanalys. Som en del av uppdraget överlämnades också en forskningsantologi, Ute och inne i svenskt arbetsliv forskare analyserar och spekulerar om trender i arbetslivet. Försöksverksamhet och metodutveckling inom den offentliga sektorn För att bedriva särskilda försök hos några av de stora offentliga arbetsgivarna i syfte att förebygga och minska sjukfrånvaron, har avsatts och Projekten har karaktären av metodutveckling. Sammanfattningsvis har medlen fördelats till 19 projekt inom den offentliga sektorn. Det handlar om kommuner och landsting och i ett fall en statlig myndighet (). Regeringen har uppdragit åt Verket för innovationssystem () att följa och utvärdera den pågående försöksverksamheten. Syftet med uppdraget är att samlat kunna dra slutsatser från projekten, få en effektiv spridning av resultaten och att ge ett underlag för fortsatt forskning. skall slutredovisa uppdraget 2006. har antagit lagstiftning om obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro i årsredovisningarna från företag och kommuner. Re- geringen har vidare ställt motsvarande krav på de statliga myndigheterna. De nya reglerna trädde i kraft . I regeringens uppdrag till myndigheterna att redovisa sin kompetensförsörjning m.m. (Dnr Fi2003/3537/PP) ingår att, i den mån det är möjligt, även redovisa sjukfrånvaron i årsredovisningen utifrån lagstiftningens redovisningskrav. Vidare beslutade regeringen , inom ramen för försöksverksamheten inom offentlig sektor, om medel till försöksverksamhet avseende hälsobokslut. Det handlar om att prova olika modeller för redovisning och styrning av verksamheten från arbetsmiljösynpunkt. Även denna försöksverksamhet skall följas och utvärderas av . Regeringen har uppdragit åt att föreslå form och inriktning för stödinsatser avseende samverkan mellan flera arbetsgivare i fråga om förebyggande och rehabiliterande arbete. Totalt har avsatts 2003 för genomförande och stödinsatser. har avsatts för att förstärka den regionala skyddsombudsverksamheten. finns sammanlagt avsatta för verksamheten. har tillskjutits för att förstärka utbildningen av personal inom företagshälsovården. avsattes för en metodutveckling av företagshälsovårdsutbildningen, vilken avslutas . Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för vissa frågor inom företagshälsovården (dir. 2003:87), se avsnitt 5.4.1. Utredaren skall redovisa uppdraget såvitt avser företagshälsovårdsutbildningen samt såvitt avser frågorna i övrigt . Ett uppdrag gavs åt att utreda hur arbetsmiljöcertifiering (frivillig kvalitetssäkring/bedömning av ett företags arbetsmiljöarbete) kan stärka arbetsmiljöarbetet. Verket pekar i sin rapport bl.a. på de svårigheter som finns att förena certifiering med ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare att vidta förebyggande arbetsmiljöåtgärder. Utvärdering av för systematiskt arbetsmiljöarbete Regeringen har uppdragit åt Statskontoret att utvärdera insatser vad gäller införande av systematiskt arbetsmiljöarbete. En sådan utvärdering har aviserats i budgetpropositionen . Uppdraget skall redovisas . Flexibilitet, trygghet och inflytande i arbetslivet Regeringen tillsatte 2001 en parlamentarisk kommitté med uppdrag att se över arbetstidsla- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 gen, semesterlagen och övrig ledighetslagstiftning (dir. 2000:97). Kommitténs uppdrag var att föreslå regeländringar som ger den enskilda arbetstagaren ett större inflytande över arbetstidens förläggning, men som ger en god flexibilitet i produktionen och gör lagstiftningen lättare att til??lämpa. Vidare skulle kommittén pröva olika vägar till förkortning av arbetstiden och ge förslag på hur dessa skulle kunna genomföras samt se över genomförandet av EG:s arbetstidsdirektiv. lämnade kommittén ett delbetänkande med förslag om en ny lag om flexibel ledighet samt ändringar i arbetstidslagen. Delbetänkandet har remissbehandlats. lämnade kommittén sitt slutbetänkande med överväganden och förslag om förenklingar av semesterlagen och annan ledighetslagstiftning. Regeringen har avsatt för det s.k. , som syftar till att stimulera insatser som minskar deltidsarbetslösheten (se utgiftsområde 13, avsnitt 4.9.3). Regeringen gav i uppdrag att se över den arbetsrättsliga lagstiftningen i vissa avseenden. Arbetsrätten skall uppfylla kraven på trygghet och inflytande för de anställda inom ramen för en flexibel och effektiv arbetsmarknad. I ett tilläggsuppdrag till översynen gavs institutet vidare i uppdrag att bedöma om det finns behov av att förstärka skyddet för de arbetstagare som väljer att utnyttja sin rätt till ledighet i samband med föräldraskap. redovisade sitt uppdrag och resultatet har remissbehandlats. avlämnade utredningen om den personliga integriteten i arbetslivet betänkandet Personlig integritet i arbetslivet (SOU 2002:18). Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen beslutade att tillsätta en arbetsgrupp, bestående av företrädare för , arbetsmarknadens parter och branschföreträdare, med uppdrag att inventera de problem som kan vara förknippade med en anställning i ett bemanningsföretag. Uppdraget skulle ha redovisats . Med hänsyn till bland annat pågående förhandlingar om ett EU-direktiv på området fortgår arbetsgruppens arbete under åtminstone 2003. antogs direktiv /14/EG om inrättande av en allmän ram för information till 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen. Direktivet skall vara införlivat med svensk rätt senast . Inom det europeiska samarbetet pågår ett arbete med att tillskapa ett antal nya associationsrättsliga former för gränsöverskridande verksamhet (se utgiftsområde 24, avsnitt 3.7.3). Reglerna kommer att återfinnas i ett antal EG- förordningar. Arbetstagarnas rätt till inflytande i dessa nya associationsformer värnas genom kompletterande direktiv. Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till hur rådets direktiv /86/EG om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande skall genomföras i svensk rätt. Utredaren redovisade sitt uppdrag . Proposition planeras och en ny lag om arbetstagarinflytande i europabolag är avsedd att träda i kraft . Rådet för sysselsättning, socialpolitik, hälsa och konsumentfrågor enades om en politisk överenskommelse avseende ett förslag till EU-direktiv rörande komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande. Direktivet antogs slutligen . inleddes arbetet med en förordning om europeiska föreningar. Parallellt inleddes också rådsarbetsgruppsförhandlingar avseende ett direktiv om arbetstagarinflytande i sådana. Arbetslivspolitiken i ett internationellt perspektiv Regeringen driver även inom ramen för EU:s arbete en politik för att uppnå goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling. Enligt Lissabonstrategin är det väsentligt att sysselsättningssituationen förbättras då fler och bättre arbetstillfällen bidrar till såväl hållbar tillväxt som en ökad social sammanhållning. Vid Europeiska rådets möte godkändes prioriteringar för sysselsättningsstrategins framtid som rådet för sysselsättning, socialpolitik, hälsa och konsumentfrågor (EPSCO) gjort. Det godkände de tre övergripande målen, varav kvalitet och produktivitet i arbetet är ett. Det begärde även en översyn av de pågående satsningarna för att förbättra kvaliteten i arbetet och välkomnade Europeiska kommissionens avsikt att utarbeta en rapport om kvaliteten i arbetet före utgången av 2003. Det välkomnade det sociala trepartstoppmötet för tillväxt och sysselsättning, som inrättades . Det betonade den viktiga insats som arbetsmarknadens parter kan göra för den europeiska sysselsättningsstrategin och Lissabonmålen genom deras gemensamma fleråriga arbetsprogram. Vidare uppmanades medlemsstaterna att reformera de nationella arbetsmarknaderna genom att modernisera arbetsmarknadslagstiftningen. De skall ta hänsyn till behovet av såväl flexibilitet som trygghet, bl.a. genom att alltför restriktiva regler som hämmar dynamiken på arbetsmarknaden mildras. skall den roll som arbetsmarknadens parter har enligt nationell praxis respekteras. begärde också att EPSCO uppnår en överenskommelse om arbetskraft som hyrs ut av bemanningsföretag senast . Medlemsstaterna skall vidare verka för ett ökat arbetskraftsutbud bland framför allt äldre, kvinnor, invandrare och ungdomar och därvid bl.a. uppmuntra att äldre kvarstår i arbetskraften genom att medlemsstaterna motverkar incitament till förtida pensionering. Inom EU pågår ett arbete med att främja företagens sociala ansvar (CSR) både på EU- och nationell nivå. Arbetet är baserat på riktlinjer och grundläggande . inrättade Europeiska kommissionen ett flerpartsforum som skall verka för att stärka kunskapen om relationen mellan företagens sociala ansvar och hållbar utveckling genom utbyte av kunskap och erfarenhet. Forumet skall presentera en rapport vilken skall utgöra underlag för kommissionens arbete med att utforma en strategi på EU-nivå för företagens sociala ansvar. antog Europeiska kommissionen ett meddelande om en ny arbetsmiljöstrategi 2006. Rådet antog därefter en resolution om arbetsmiljöstrategin. Internationella arbetsorganisationens () Decent work agenda är, liksom , organiserad efter fyra strategiska mål. Agendan skall främja och genomföra grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet. Den skall öka möjligheter för såväl kvinnor som män att finna god sysselsättning och tryggad försörjning. Därtill skall den stödja ett mer omfattande och effektivt socialt trygghetssystem för alla samt främja ett trepartiskt samarbete och en social dialog. Internationella arbetskonferensen antog 2000 en konvention (nr 183) och en rekommendation (nr 191) om skydd vid havandeskap och barnsbörd. antog arbetskonferensen en konvention (nr 184) och en rekommendation (nr 192) om arbetarskydd inom lantbruket. Regeringen avser att i en separat skrivelse förelägga de fyra instrumenten för . antog arbetskonferensen ett protokoll till konvention (nr 155) om arbetarskydd och arbetsmiljö och en rekommendation (nr 193) om främjande av kooperativ. antog arbetskonferensen en konvention (nr 185) om identitetshandlingar för sjömän. Dessa instrument kommer senare att redovisas för . reviderade sociala stadga ställer höga krav på arbetsrätten och arbetsmiljölagstiftningen. Stadgan skyddar bl.a. rätten till arbete, skäliga arbetsvillkor samt säkra och hälsosamma arbetsförhållanden. Vidare skyddas föreningsrätten och strejkrätten. Stadgan ger även skydd mot diskriminering och trakasserier i arbetslivet och ålägger staterna att möjliggöra för arbetstagare med föräldraansvar att kunna kombinera arbetsliv och familjeliv. Det finns ytterligare åtgärder som vidtagits inom ramen för 11-punktsprogrammet, som inte ryms under politikområdet. Dessa redovisas under politikområdena Statliga arbetsgivarfrågor (utgiftsområde 2), Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp (utgiftsområde 10) och Arbetsmarknadspolitik, (utgiftsområde 13) liksom i finansplanen (volym 1). Vidare arbetar , som är nationellt för metoder och strategier inom folkhälsoområdet, med frågor som rör arbetsliv och hälsa utifrån ett sektorsövergripande folkhälsoperspektiv. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Målet för politikområdet är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Arbetet med 11-punktsprogrammet för hälsa i arbetslivet pågår och ett flertal åtgärder har vidtagits inom ramen för programmet. En uppföljning av regeringens mål om en halvering av sjukskrivningarna till 2008 redovisas, som tidigare redovisats, under utgiftsområde 10, bilaga Av- stämning av regeringens mål för minskad ohälsa. En uppföljning av regeringens sysselsättningsmål görs i finansplanen (volym 1). Utveckling/tillståndet inom området Utvecklingen visar på en långsiktig trend med en ökad utslagning av människor med långa sjukskrivningar. Vad gäller sjukskrivningar i övrigt sker det en minskning av de sjukskrivningar som är kortare än . De minskade med mellan . De längre sjukskrivningarna fortsätter dock att öka. Mellan skedde en ökning med . har sjukskrivningarna som pågått under minst fördubblats från cirka 70 000 personer till cirka 170 000 personer 2001, vilket framgår av diagram 4.1. Diagram 4.1 Antal långtidssjukskrivna under mer än ett halvår, 1974 - 2001. Källa: RFV/ 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Utvecklingen när det gäller långtidssjukskrivningar visar på två typer av mönster, dels ett konjunkturellt, dels ett påtagligt långsiktigt stigande. Förändringarna verkar vara särskilt framträdande . Någon motsvarande ökning av sjuklighet i form av väl diagnostiserade sjukdomar tycks inte ha skett. Diagram 4.2 Andel av sjukfrånvaro som uppges bero på ar- betsorsakade besvär, 1996 - 2003 Källa: AV/Undersökningen om arbetsorsakade besvär, SCB/ Diagram 4.2 bygger på den urvalsundersökning om arbetsorsakade besvär som beställer från och bygger på de tillfrågade personernas uppgifter. Av diagrammet framgår att andel av sjukfrånvaron som av den sjukskrivne uppges bero på arbetsorsakade besvär har ökat . har kurvan fortsatt öka för män, men minskat något för kvinnor. Kvinnor upplever dock fortfarande i högre omfattning än män att deras sjukfrånvaro är arbetsorsakad. Goda arbetsvillkor förutsätter en arbetsorganisation med möjlighet till utveckling för individer. I detta sammanhang är möjligheterna till lärande i olika former viktiga. Tabell 4.3 beskriver individers deltagande i utbildning. I underlaget inkluderas allt från arbetsplatsförlagd träning, deltagande i seminarier till mer omfattande utbildningar. Avsikten är att ge en bred belysning av kompetensutvecklande åtgärder. Tabell 4.3 Andel som har deltagit i utbildning Andel av befolkningen 25 64 år Källa: /1 Uppgift saknas. Tabell 4.3 visar att jämfört med de övriga medlemsländerna i EU hade ett högt deltagande i olika typer av kompetensutveckling 2002. För del hade kvinnor (21,2002) ett något högre deltagande än män (15,2002) . Andelen svenskar som deltagit i utbildning visar dock på en viss nedgång jämfört med . När det gäller resultat, analys och slutsatser avseende lönebildningsområdet hänvisas till avsnitt 7. Utvecklingen av sjukpenning och arbetsskador redovisas under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp i denna proposition. Som framgår av avsnitt 4.6.2 fortsätter den negativa utvecklingen av hälsan i arbetslivet såvitt gäller långtidssjukskrivningarna. Förhållandena i arbetslivet är av stor betydelse för att förklara denna utveckling. har en utveckling i arbetslivet som innebär ökade krav på den enskilde och att möjligheterna till inflytande och kontroll över arbetet har blivit alltför begränsade. Det har skett en försämring av den psykosociala arbetsmiljön med ökad stress och belastning. Detta har medverkat till att långtidssjukskrivningarna fortsätter att öka. Det sker med andra ord en allt mer permanent utsortering av vissa människor. Människor med svagheter av olika slag har fått allt större problem som ger konsekvenser i form av sjukfrånvaro. De allt större krav som ställs i arbetslivet ger alltmer begränsat utrymme för individer med olika typer av besvär att stanna kvar i arbetskraften. Kraven på friskhet i arbetslivet ökar. Regeringen anser att grunden för det fortsatta arbetet på ohälsoområdet är en utveckling på de lokala arbetsplatserna. Medvetenhet och attityder behöver förändras. Arbetsmiljöarbetet och arbetets organisation på de lokala arbetsplatserna måste utvecklas. Regeringen har i budgetproposition samt ekonomiska vårproposition bl.a. framhållit behovet av att förbättra det förebyggande och rehabiliterande arbetet. Ett antal åtgärder har aviserats. Det gäller företagshälsovården och tillsynen på arbetsmiljöområdet. Ökade kunskaper behövs om hur arbetsplatser och arbetsorganisation bäst kan utformas för att underlätta en återgång till arbete efter sjukskrivning, ge bra förutsättning att kombinera föräldraskap och arbete samt behålla fler äldre i arbetslivet. Forskningen bidrar här med viktig kunskap som kan prövas och utvecklas på arbetsplatserna. Som framgår under avsnitt 4.5.1 har redovisat ett inledande uppdrag avseende samverkan mellan flera arbetsgivare i fråga om förebyggande och rehabiliterande arbete. Ett uppdrag för genomförande av insatser bereds i . Ett antal åtgärder har aktualiserats inom ramen för trepartssamtalen för att förbättra det förebyggande och rehabiliterande arbetet. Under avsnitt 4.5.1 redovisas de åtgärder som vidtagits inom ramen för strategin för ökad hälsa i arbetslivet. Bl.a. har det beslutats att tillsätta en särskild utredare för vissa frågor om företagshälsovården. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetsmarknadsparterna har en mycket viktig uppgift när det gäller arbetsmiljöarbetet på arbetsplatserna. Det är angeläget att närmare följa hur arbetsmarknadens parter fullföljer det arbete som bl.a. påbörjades i trepartssamtalen. En viktig princip i det förebyggande arbetet är att arbetsmiljöarbetet måste integreras i planering, ledning och drift. Detta är kärnan i begreppet systematiskt arbetsmiljöarbete. När de strategiska besluten i en verksamhet skall fattas måste arbetsmiljökonsekvenserna beaktas. Detta är också en förutsättning för att se sambandet mellan arbetsmiljön och verksamhetens resultat. Hälsobokslut eller mer utvecklad personalekonomisk redovisning samt försöksverksamhet/utvecklingsarbete kan bidra till en bättre insikt om dessa förhållanden och en utveckling av arbetsmiljöarbetet. Krav på obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro har införts . Den syftar i första hand till att skapa ett underlag som kan ligga till grund för arbetsgivarens interna arbetsmiljöarbete. Redovisningen kan även vara en hjälp för vid prioritering av tillsynsinsatser. Regeringen avser att följa upp hur detta prioriteringsinstrument används i tillsynen. Inom ramen för den pågående försöksverksamheten i offentlig sektor genomförs ett antal projekt med inriktning mot utveckling av modeller för hälsobokslut. har ett uppdrag att följa och utvärdera försöksverksamheten. Betydelsen av arbetsmiljötillsynen, företagshälsovården och den regionala skyddsombudsorganisationen framgår under avsnitt 5.5.3. Andelen av befolkningen som har fått utbildning i arbetet har minskat . håller dock fortfarande en hög nivå vad gäller vidareutbildning i arbetslivet jämfört med de övriga 14 medlemsländerna i EU. Regeringen föreslår därför följande ytterligare förstärkningar inom ramen för strategin för ökad hälsa i arbetslivet: för att stärka arbetsmiljötillsynen , för den regionala skyddsombudsverksamheten och för metodutveckling för företagshälsovården . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Trygghet, flexibilitet och inflytande i arbetslivet Det är fortsatt viktigt att arbetsmarknadens parter inom det arbetsrättsliga området, både på nationell och på europeisk nivå, är engagerade i och tar sin del av ansvaret för utvecklingen av en modern och väl fungerande arbetsrätt. Tillgången till kollektivavtal som ett alternativt regleringsinstrument ökar möjligheterna till ändamålsenliga lösningar. redovisade sitt uppdrag rörande delar av arbetsrätten och resultatet har remissbehandlats. Regeringen prioriterar frågan om det behövs ett förstärkt skydd för föräldralediga. Om så är fallet kommer regeringen att återkomma till . Frågan om försök med arbetstidsförkortning kräver noggrann planering och förberedelse. Uppdrag ges till berörda myndigheter att planera för försök med arbetstidsförkortning med målsättningen att försöken kan påbörjas . Regeringen avser att efter samråd med arbetsmarknadens parter ta ställning till förslagen från kommittén för nya arbetstids- och semesterregler (KNAS) . Regeringen avser att föreslå ändringar som ger den enskilda arbetstagaren ett ökat inflytande över arbetstidens förläggning. Regeringen avser tillsätta en utredning för att se över möjligheterna att införa en rätt till heltidsanställning. har lämnat tre separata revisionsrapporter för verksamhet. Den första avser årsredovisningen , där rekommenderar Ar- betsmiljöverket att bl.a. utreda frågan om vad som ska ingå i den avgiftsfinansierade informationsverksamheten, i syfte att hitta en modell som inte innebär överprissättning. Den andra avser styrning och uppföljning m.m. inom myn- digheten, där anser att ansvaret för ekonomisk styrning och uppföljning bör tydliggöras inom myndigheten. Den tredje avser förmånsbilarna, där rekommenderar att en omfattande översyn av bilpolicyn och hanteringen av bilarna görs centralt. Regeringen () och Ar- betsmiljöverket för kontinuerliga diskussioner om ekonomistyrningen vid myndigheten. Re- geringen ser med tillfredsställelse att har vidtagit åtgärder med anledning av den kritik som myndigheten fick för , där ansåg att myndigheten behövde en modernare och säkrare modell för ekonomistyrning. föreslog också att redovisningsplanen skulle anpassas till regleringsbrevets krav på indelning. ansåg också att tidredovisning borde införas inom hela myndigheten. har drivit ett utvecklingsarbete tillsammans med , bl.a. för att utveckla en mer ändamålsenlig objektplan, liksom för att hitta formerna för tidredovisning. Regeringen ser positivt på myndighetens arbete. Regeringen noterar att myndigheten kommer att införa tidredovisning från . I budgetpropositionen påtalade regeringen att skulle presentera en fungerande tidredovisning , vilket myndigheten presenterade en modell för . Regeringen konstaterar vidare att åter har fått revisionsrapport från . Regeringen avser att följa den ekonomiska styrningen fortlöpande och förutsätter att förtydligar ansvaret för ekonomisk styrning och uppföljning inom myndigheten. har lämnat invändningar i revisionsberättelsen för för arbetstagares uppfinningar. Resultaträkningen och anslagsredovisningen har felaktigt belastats med ett förskott om . Därtill har nämnden lämnat in årsredovisningen . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Verksamhetsområdet omfattar insatser för att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet samt för en god arbetsmiljö i övrigt.