prop · GR031d5 · 2004-01-01 00:00:00 — Av redovisningen framgår i huvudsak följande. Samarbetet bedrivs främst inom EU, , Europol, Schengen, Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i , inom i form av ett stort antal internationella kontakter samt ett omfattande informationsutbyte med rättsvårdande myndigheter i andra länder. Landets polismyndigheter informeras fortlöpande om det internationella samarbetet och kriminalunderrättelseregistret (KUR) har spritts till samtliga polismyndigheter, vilket bidragit till bättre informationsutnyttjande. När det gäller Europol handlar samarbetet till övervägande del om -större möjligheter för brottsbekämpande myndigheter att utnyttja Europol -aktivt deltagande i merparten av Europols analysprojekt -ökat deltagande i operativa ärenden -en fördubbling av antalet ärenden som initierat samt -en ökning av antalet polissambandsmän till två. Samtliga polismyndigheter har beretts möjlighet att sända en representant till Europol på informationsmöte. Kostnaderna för detta har delvis kunnat betalas med EU-medel. När det gäller Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i har ett antal operativa aktiviteter genomförts. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 konstaterar i årsredovisningen att det krävts omprioriteringar för att kunna genomföra det allt mer ökande internationella arbetet och att dessa omprioriteringar negativt har påverkat det nationella underrättelse- och utredningsarbetet. Vidare konstaterar styrelsen att detta är olyckligt eftersom det gör det svårt att få internationella åtaganden inarbetade som en del i den dagliga nationella och lokala polisverksamheten. Endast inom ramen för projekt inom mot organiserad brottslighet i bedöms integreringen mellan det internationella samarbetet och det nationella arbetet ha varit framgångsrikt. I polisens budgetunderlag för åren 20042006 tas frågan om nationell och internationell polisverksamhet också upp. Det konstateras å ena sidan att det är möjligt att separera nationell och internationell polisverksamhet utan att båda är nödvändiga delar av en helhet. Å andra sidan konstateras att det internationella samarbetet tar resurser från det som ibland beskrivs som den egentliga polisverksamheten. Som exempel på den ökade belastning som det internationella arbetet genererar på lokal nivå nämns polisen i som mottagit mer än 1000 skrivelser med begäran om brottsutredning från annat land, främst . I budgetunderlaget konstateras vidare att ett ökat direkt samarbete inom gränsöverskridande regioner kräver god nationell samordning och styrning samt en tydlig rollfördelning mellan inblandade aktörer för att undvika dubbelarbete, garantera kvalitet och rättsenlighet och för att utnyttja den totala resursen effektivare. Brottsligheten präglas av ökande internationalisering, ökande datorisering samt ett ökat inslag av organiserad brottslighet. Det är därför glädjande att arbetet inom Ak- tionsgruppen mot organiserad brottslighet i varit framgångsrikt, inte minst när det gäller den viktiga frågan om integrering av det internationella polissamarbetet med den nationella verksamheten. Mot denna bakgrund är det naturligtvis angeläget att det operativa arbetet inom ramen för aktionsgruppen drivs vidare. Placeringen av en andra polissambandsman på Europol torde ha främjat användandet av Euro- pols tjänster och bidragit till ökat gränsöverskridande polissamarbete. En förutsättning för att detta samarbete skall fungera än mer verkningsfullt är också att kunskap om organisationen sprids såväl centralt som regionalt och lokalt i landet. redogör i sin årsredovisning för vikten av interaktion mellan lokal, nationell och internationell nivå när det gäller det operativa arbetet och för nödvändigheten att av resursskäl ibland tvingas prioritera mellan nationell och internationell verksamhet. Regeringen har i regleringsbrevet uppmärksammat just dessa frågor och efterlyst en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att det internationella polissamarbetet skall integreras ytterligare med det nationella arbetet i kampen mot den grova och gränsöverskridande brottsligheten. Regeringens återrapporteringskrav formulerades mot bakgrund av i huvudsak följande antaganden. Brottsligheten i har i stor och ökande utsträckning internationell anknytning och finns, såvitt avser brottstyper såsom exempelvis narkotikabrottslighet och barnpornografi på Internet, överallt i samhället. Detta ställer krav på samordning av polisinsatser. Inom ramen för det internationella polissamarbetet finns verktyg, såsom Europol, för sådan samordning. Kvaliteten på brottsutredningar höjs och brottsuppklarning liksom lagföring ökar om polisen använder de internationella verktygen. Men kunskapen om formerna för internationellt samarbete och om hur de internationella verktygen kan och bör användas förefaller vara bristfällig på såväl regional som lokal nivå i . bör därför se över utbildningsbehovet och överväga vilka utbildningsinsatser som bör erbjudas den svenska poliskåren. I detta sammanhang bör även undersökas om samverkan i projekt inom ramen för Europeiska unionens program angående polissamarbete och straffrättsligt samarbete (AGIS) kan skapa ett mervärde. Det är även viktigt att den s.k. underrättelsekedjan mellan och på såväl central som regional och lokal nivå fungerar, så att kriminalunderrättelsearbetet kan bedrivas på ett rationellt sätt. Därvid bör beaktas behovet av en nationell kriminalunderrättelsemodell och ett nationellt kriminalunderrättelseregister för bekämpning av såväl grov organiserad brottslighet som mängdbrottslighet. Regeringen vill i detta sammanhang erinra om den utvärdering angående informationsutbyte mellan Europol och medlemsstaterna, respektive medlemsstaterna emellan, som äger rum inom ramen för Europeiska unionens råd. utvärderades som första land och resultatet av utvärderingen kommer att beaktas i regeringens fortsatta arbete. Regeringen har, mot bakgrund av vad här anförts, för avsikt att uppdra åt att undersöka möjligheten till nationell samordning kring frågor om integrering av internationellt polissamarbete med nationell polisverksamhet. I uppdraget kommer att ingå att skapa förutsättningar för ett samlat utnyttjande av gemensamma resurser. deltar fullt ut i , vars syfte är att förverkliga den fria rörligheten för personer inom EU. För att uppnå en enhetlig standard på den yttre gränskontrollen och optimera gränssamarbetet pågår ett intensivt arbete inom EU. Enligt handlingsplanen om en integrerad kontroll av EU:s yttre gränser som antogs vid rådet för rättsliga och inrikes frågor har det genomförts en rad insatser i syfte att fördjupa och förbättra samarbetet kring kontrollen av de yttre gränserna. I stort sett alla polismyndigheter nyttjar kriminalunderrättelseinformation i gränskontrollarbetet. redogör i årsredovisningen för hur samarbetet inom Schengen har resulterat i ett stigande antal träffar i Schengens informationssystem (SIS) när det gäller såväl svenska efterlysningar utomlands som utländska efterlysningar i . Därtill kommer att nyttjandet av SIS vid kontroll inne i landet har ökat. skall verka för att det övergripande syftet med EU:s samarbete kring yttre gränskontroll skall vara att effektivisera såväl gränspassage som bekämpning av gränsöverskridande brottslighet. Som en naturlig följd av det svenska tillträdet till påverkas den svenska gränskontrollen i praktiken. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 slopandet av gränskontroller mot andra Schengenländer måste den yttre gränskontrollen syfta till att effektivisera såväl gränspassage som brottsbekämpning. måste nya metoder vidtas för att bekämpa gränsöverskridande brottslighet vid de inre gränserna där gränskontrollen tidigare fungerade som verktyg i brottsbekämpningen. För att så skall kunna ske utan att strida mot vare sig eller svenska bestämmelser om diskriminering måste kriminalunderrättelseinformation eller kunskap som inhämtats på annat sätt ligga till grund för verksamheten. Det är svårt att bedöma hur och i vilken utsträckning kriminalunderrättelseinformation nyttjas i gränskontrollarbetet på olika håll i landet eftersom konkret återrapportering saknas på denna punkt. För att utreda möjligheterna att bekämpa brottslighet vid såväl de yttre, som de inre gränserna, har regeringen tillkallat en utredare som skall se över både det befintliga regelverket och kunna föreslå förändringar för att bättre tillgodose de behov som finns. Regeringen ser positivt på den utveckling som sker inom ramen för och som innebär att nyttjandet av SIS förefaller att öka. Såsom också konstaterats är det av stor vikt att informationen i SIS kommer till nytta i den brottsbekämpande verksamheten såväl vid de yttre gränserna som i samband med personkontroller inne i landet. Även om nyttjandet av SIS inne i landet har ökat, vore det önskvärt med ett ännu mer omfattande utnyttjande av SIS för sådan personkontroll. För att gränskontrollen skall hålla en hög och jämn standard i hela landet, med enhetlig arbetsmetodik och utbildningsnivå hos personalen, är det angeläget att undersöker möjligheten till nationell samordning av gränskontrollarbetet. Poliser i fredsfrämjande insatser Polisens utlandsstyrka är den särskilda enhet vid som bl.a. svarar för rekryteringen av poliser till fredsfrämjande insatser. är antalet deltagande från polisväsendet i fredsfrämjande insatser oförändrat i förhållande till föregående år. Antalet poliser uppgår till ungefär 100. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Svensk polis deltar i insatser som leds av (), () och Eu- ropeiska unionen (EU). Svensk polis deltar också i insatser på övrig multilateral basis. har EU övertagit ansvaret för FN:s polismission i Bosnien. EU:s polismission i Bosnien (EUPM) är den första EU-ledda fredsfrämjande insatsen. deltar genom polisens utlandsstyrka i missionen med upp till 16 personer. har lång erfarenhet av deltagande med polis i internationella insatser genomförda av FN och andra internationella organisationer. En svensk kapacitet och förmåga har på dessa områden byggts upp efter hand med tilldelade anslag. åtagande till EU innebär därför inte en i grunden ny verksamhet för polisväsendet. Det är emellertid nödvändigt att nu utvärdera gällande lagstiftning och med denna sammanhängande frågor för polisens utlandsstyrka. Den lösning som gäller är en övergångslösning i avvaktan på en permanent lösning. 1999/2000:1). Det är viktigt att polisens nationella insatsstyrka ges förutsättningar att fungera väl. genomförde regeringen förordningsändringar som innebar att styrkan flyttades från i till . Den organisatoriska förändringen är nu genomförd. samlade bedömning är att polisen har uppnått verksamhetsmålet. Det beror främst på genomförd kompetensutveckling och utökad teknikanvändning. Möjligheten har ökat för allmänheten att använda Internet vid kontakter med polisen. Dessutom har arbetet för att inrätta kontaktcentraler fortskridit. Antalet polismyndighetsärenden har minskat med 58 000 till drygt 1,6 miljoner ärenden . Minskningen gäller främst handräcknings- har genomströmningstiden minskat . Antalet utlänningsärenden har dock nästan fördubblats . Det är enligt ofta arbetskrävande ärenden. Kompetensutveckling och uppföljning har skett vid över hälften av polismyndigheterna. Inom det som betecknas Övrig verksamhet utför polisen en rad skiftande uppgifter. Det är inte fråga om brottsbekämpning utan rör ofta uppgifter som har mer av servicekaraktär. Många människor kommer i kontakt med polisen i dessa sammanhang och förtroendet för polisen, inte minst dess förmåga att bekämpa brott, kan antas bli påverkat av hur medborgaren här upplever mötet med polisen. Regeringen konstaterar därför med tillfredsställelse att polisen har fortsatt ansträngningarna att utveckla t.ex. service, tillgänglighet och handläggning av polismyndighetsärenden, bl.a. genom ökad användning av modern teknik. Antalet poliser och åldersstruktur Vid utgången av 2002 var totalt 22 918 personer anställda inom polisen. Av dessa var 16 149 poliser och 6 769 civilanställda. Personalkostnaden var vilket innebär en ökning jämfört med föregående år. Av polisens totala kostnader utgjorde personalkostnaden . Medelåldern bland poliserna är men variationen mellan myndigheterna är stor. Bland landets poliser är eller äldre. har polisen tillförts 445 nyutbildade poliser. Pensioneringar av poliser har medfört att nettoökningen är 29 poliser. har 80 poliser utnyttjat möjligheten att sluta sina anställningar före ordinarie pensionsålder. Avgångarna som är ett led i polisens omställningsarbete finansieras med sänkt avgift till . Under innevarande mandatperiod skall 4 000 nya poliser utbildas. Satsningen har redan lett till att antalet poliser nu ökar och ökningen kommer att fortsätta. leda till både en förstärkning och en föryngring av polisen. Grundutbildningen av poliser fortsätter att utvecklas. antogs 790 studerande till polisutbildningen varav 168 i , 170 i och resterande i . Andelen kvinnor var och andelen sökande med annan etnisk eller kulturell bakgrund uppgick till . har startat en omställningsutbildning till polis för civilanställda. Utbildningen bedrivs i huvudsak på distans. Från finns möjlighet att genomgå polisprogrammet som distansutbildning. har initierat en satsning på information om polisyrket riktad främst till kvinnor och personer med annan etnisk och kulturell bakgrund än svensk. Information har skett genom bl.a. annonsering i tidningar som vänder sig till dessa målgrupper. Satsningen ökade antalet ansökningar från alla olika grupper, men andelen kvinnor och personer med annan etnisk eller kulturell bakgrund ökade dock inte. Ett flertal myndigheter har ökat sina ansträngningar att rekrytera blivande poliser till orter dit få söker. Insatserna har bestått av informationsmöten samt samarbete med kommunerna för att underlätta anskaffning av bostäder och för att medföljande familjemedlemmar skall få arbete på orten. har drygt 800 civila medarbetare anställts. Nettoökningen är 181 personer. Rekryteringen av kvinnor och personer med annan etnisk och kulturell bakgrund än svensk är viktig för polisens legitimitet i samhället. Re- geringen följer därför noga utvecklingen inom området. Grundutbildning och rekrytering har en central betydelse för polisens framtida utveckling. Dessa frågor påverkar de kunskaper och förutsättningar som blivande poliser har när de blir yrkesverksamma. Regeringens satsning på att öka antalet poliser har lett till att polisutbildningen bedrivs på tre platser samt som distansutbildning i nära samarbete med universitet och högskola. Detta leder till en bättre kvalitet på polisutbildningen och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Spridningen av polisutbildningen ger också förbättrade möjligheter till rekrytering av poliser från hela landet. Detta är viktigt eftersom det underlättar arbetet med att rekrytera poliser till delar av glesbygden. Ökningen av antalet civilanställda är ett led i en medveten satsning inom polisen på specialistkompetens för vissa funktioner. Regeringen ser positivt på satsningen på specialistkompetens. Polismyndigheterna har fortsatt arbetet med att ta fram planer för att utveckla personalens kompetens. Drygt hälften av myndigheterna använder sig av generella kompetensutvecklingsplaner. Individuella kompetensutvecklingsplaner finns främst för nyanställda polisaspiranter och chefer. och utbildningsplatserna vid och erbjuder olika former av vidareutbildning. Ledarskapscentrum inom fyller en viktig funktion genom att med inriktning på ledarskapsfrågor medverka i och stimulera till olika kompetensutvecklingsåtgärder inom polisen. analyseras behovet av gemensamma utvecklingsprogram för chefer på lägre nivåer i syfte att skapa förutsättningar för en förbättrad och effektivare ledning. Polismyndigheterna har i första hand prioriterat verksamhetsinriktade utbildningar t.ex. taktiskt polisarbete och praktiska färdighetsutbildningar. Flera myndigheter har genomfört olika former av utbytestjänstgöring och arbetsrotation. Det har också genomförts utbildningar riktade till handledare, interna instruktörer och lärare för att höja och underhålla befintlig kompetens. Enligt försöker polismyndigheterna inspirera sina yngre poliser genom arbetsrotation, deltagande i olika projekt, fortbildningar samt individuella utvecklingsplaner för polisaspiranter. Polismyndigheterna försöker även tillgodose individuella polisers önskemål om arbetsställe och förflyttningar. Det har dessutom genomförts flera medvetna satsningar på specialistkompetens för vissa funktioner för att nå en ändamålsenlig fördelning mellan poliser och civilanställda. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Kompetensutveckling och erfarenhetsutbyte genom den Europeiska polisakademin bedöms få ökad betydelse i frågor som rör utbildning mot organiserad och gränsöverskridande brottslighet. Detta gäller särskilt i samband med utvidgningen av Europeiska unionen. En av polisens viktigaste resurser är personalens kunskaper. Det är därför viktigt att det finns en kontinuerlig kompetensutveckling för de anställda inom polisen. Det är bra med de individuella utvecklingsplaner som främst finns för polisaspiranter och chefer. Detta kan med fördel utvidgas att omfatta all personal inom polisväsendet. Regeringen ser positivt på arbetet med att kompetensutveckla personalen. Det är bra om poliser i yttre tjänst får större kunskaper i det brottsutredande och brottsförebyggande arbetet. En ökad kunskap inom det brottsutredande arbetet hos polispersonalen kommer att leda till högre kvalitet på polisens förundersökningar. Detta kommer att frigöra utredningsresurser hos polisen. Samtliga polismyndigheter genomför utvecklingsprogram för chefer och blivande chefer. Vid ledarskapscentrum pågår ett nationellt ledarskapsutvecklingsprogram för polismyndigheternas ledningsgrupper. Vidare samarbetar polisen med bl.a. , och om en pilotutbildning för högre chefer som anordnas av . För att stärka arbetsgivarrollen har flera chefsutbildningar anordnats inom bl.a. ämnesområdena arbetsmiljö, arbetsrätt och förhandlingsteknik. Särskilda seminarieträffar för arbetsgivarföreträdare om arbetsgivarpolitiska frågor har genomförts med deltagande från samtliga myndigheter. Andra aktiviteter inom området som pågått är regelbundna chefsmöten med möjlighet till informationsutbyte, mentorsprogram, stödjande nätverk och externa utvecklingsprogram. Regeringen ser positivt på att det pågår en omfattande verksamhet för att utveckla ledarskapet Det är viktigt att blivande ledare har olika kompetenser och rekryteras från olika bakgrunder. Polisen skall fortsätta att utveckla sin chefsförsörjning så att traditionella normer och värderingar inte begränsar urvalet av blivande chefer. Regeringens uppfattning är att det är bra att poliser, civilanställda och människor utanför polisväsendet har möjlighet att söka de högre chefsbefattningarna inom polisen. Ett större urval av blivande chefer skapar större dynamik och effektivitet i verksamheten. Det är bra att det pågår ett flertal program för chefsutveckling. Regeringen anser att chefsutvecklingen måste intensifieras på de lägre chefsnivåerna för att stödja dessa chefer i arbetsgivarrollen. Det är också viktigt att utveckla polisens ledarskap för att ge människorna i organisationen större inflytande att lösa problem och möjlighet att använda egen kompetens och erfarenhet för att fatta beslut i det dagliga arbetet. På det sättet kan varje anställd stimuleras att ta aktiv del i att utveckla verksamheten. Det finns ett manligt och tre kvinnliga nationella nätverk för kompetensutveckling och jämställdhet. De hjälper till med att starta lokala nätverk inom organisationen. Polisen deltar också i flera internationella nätverk. Vidare pågår ett arbete för att se till att lediga befattningar skall sökas av personal av båda könen. har som mål att alltid nominera både kvinnor och män till uttagningar i styrelsens olika arbetsgrupper m.m. Andelen antagna kvinnor till polisutbildningen var . Inom polisen pågår flera jämställdhetsprojekt som syftar till att öka antalet kvinnor på chefsbefattningar. För att intressera kvinnor att söka arbetsledande befattningar har Nationellt Nätverk för Kvinnliga Poliser tagit fram ett ledarskapsprogram som också omfattar civilanställda kvinnor. Det är viktigt att polisens arbete på alla nivåer och över hela landet genomsyras av en jämställd syn på män och kvinnor. Detta handlar inte en- bart om fler kvinnliga poliser eller om de insatser som görs för att bekämpa våld mot kvinnor, utan också om synen på och bemötandet av utsatta kvinnor i stort, så som prostituerade, offer för människohandel etc. Polisen har visat positivt resultat inom området och det är viktigt att utvecklingen fortsätter. Arbetet med att rekrytera kvinnliga chefer och arbetsledare är bra, och bör intensifieras ytterligare. arbetar på olika sätt för att främja mångfalden inom polisen. De delar som rör rekrytering av personer med annan etnisk bakgrund än svensk redovisas ovan under . Till det kan läggas att den nya polisutbildningen fäster större avseende än den tidigare vid etiska och värdemässiga frågor. Just det är en av de mest väsentliga förändringarna i utbildningen. Värderingsfrågornas betydelse har stärkts genom en ökad fokusering redan under den första terminen på etikfrågor i polisrollen. har polisen dessutom utarbetat strategier för att se till att personalen har god kunskap om såväl grunden för rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska yttringar som om situationen för de grupper som utsätts för sådana brott. Med dessa strategier som utgångspunkt fortsätter polisen arbetet med att främja mångfalden inom organisationen. Polisen är med sina 23 000 anställda en av största myndighetsorganisationer och har på grund av sin storlek och sina arbetsuppgifter en central roll i samhället. Polisen står för både trygghet och ingripande åtgärder från staten och har svåra och känsliga arbetsuppgifter som ställer höga krav på legitimitet och förankring hos alla grupper av människor. En stor del av legitimiteten bygger på att det finns poliser med olika bakgrund. Det är inte bara ur demokratisk och mänsklig synpunkt viktigt att polisen i detta avseende speglar samhället i stort. Polisens förmåga att klara upp brott bygger till stor del på allmänhetens vilja att hjälpa till. Och vi vet att en stor del av brottsligheten finns i de utsatta områdena i . Om det lokala förtroendet för polisen är 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 lågt på sådana platser försämras polisens möjligheter att fullgöra sina uppgifter. En polisorganisation som präglas av mångfald ger en större dynamik och bättre förutsättningar för att lösa de problem och arbetsuppgifter som ankommer på polisen. De åtgärder som har vidtagit leder utvecklingen åt rätt håll. Det kan ändå finnas anledning att öka takten i förändringen. Inom övervägs därför behovet av ytterligare åtgärder. har sjukfrånvaron ökat till . Sjukfrånvaron för kvinnor är betydligt högre än för män. Partiell frånvaro med sjukbidrag har ökat till . Enligt kan en förklaring vara att myndigheterna arbetar med frågorna om långtidsfrånvaro mer aktivt . Av hälsoskäl är 500 poliser (3,) befriade från nattjänstgöring. Vid myndigheter som i större utsträckning tillmötesgått äldre polisers behov av befrielse från nattjänstgöring är sjukfrånvaron lägre. Den är också lägre vid de myndigheter som har en stor andel poliser som periodplanerar sin arbetstid. Vid en jämförelse mellan antalet sjukdagar inom polisen och befolkningen i genomsnitt framkommer i båda fallen att Norrlandslänen och de så kallade skogslänen har en högre frånvaro jämfört med övriga län. Sjukfrånvaron inom polisen ligger något lägre jämfört med offentlig sektor i övrigt. startade tillsammans med de fackliga organisationerna projektet . Projektet syftar till att öka kunskapen om homo- och bisexuellas villkor i arbetslivet. Målet är att förbättra arbetsmiljön inom polisen så att diskriminering och kränkande särbehandling på grund av sexuell läggning inte förekommer.