prop · GS034 · 2004-09-16 00:00:00 — är tillsammans med Sida ansvarigt för ett kultursamarbete med där medel anvisats för gemensamma kulturprojekt . Programmet utgör ett nytt sätt för att samarbeta med utvecklingsländer inom kulturområdet. Båda parter bidrar finansiellt till programmet och beslutar gemensamt om vilka projekt som stöds. Vidare har Sida ett nära samarbete mellan kulturinstitutioner och kulturföreningar. Kultur- och mediefrågor är även en del i det internationella utvecklingssamarbetet och finns normalt sett med i de strategier som tas fram för samarbetet med enskilda utvecklingsländer. Kultur- och mediefrågor är ett viktigt område inom politiken för global utveckling. Följande frågor är särskilt viktiga att arbeta vidare med i detta perspektiv: -Stärka samordningen mellan kultur- och utrikespolitiken i syfte att utveckla en långsiktig internationell kulturverksamhet. -Stärka kultursamarbetet med fattiga länder och ge fortsatt stöd till oberoende media. -Lyfta fram utvecklingsländernas behov i arbetet med kultur- och mediefrågor inom INCP-arbetet och i arbete med en internationell konvention för kulturell mångfald. -Arbeta aktivt inom ram, bland annat på medie- och kulturarvsområdet. Verksamheten på miljöområdet, både nationellt och internationellt, har stor betydelse för den globala utvecklingen. direkt som indirekt koppling till det övergripande målet för politiken för global utveckling om att bidra till en rättvis och hållbar global Många av miljöproblemen har global räckvidd, och påverkar fattiga människors förutsättningar i deras vardag. Miljöpolitiken har även starka kopplingar till ett flertal andra politikområden där samstämmigheten måste ökas. fråga är arbetet med hållbara produktions- och konsumtionsmönster som initierades vid om miljö och Skr. utveckling i och förstärktes vid världstoppmötet i Långsiktigt kan detta arbete bidra till att skapa förutsättningar för en god hantering av jordens resurser samt att motverka överkonsumtion och resurskrävande och miljöförstörande produktionsmönster. för att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och negativ påverkan på miljön vilar främst på de industrialiserade länderna. att aktivt medverka i den långsiktiga process som driver frågan om hållbar konsumtion och produktion, den så kallade Marrakechprocessen, som sker inom ramen för beslut från . och påverkar utvecklingen på området i andra internationella Snabb tillväxt kan ha negativa miljömässiga konsekvenser såväl på lokala naturresurser och miljö som globalt. Vissa länder på stark ekonomisk frammarsch saknar kapacitet att lösa miljöproblemen på egen Det är viktigt att bidrar med kunskap om hur ekonomisk tillväxt kan ske på ett miljömässigt och socialt hållbart sätt. samarbetar till exempel med när det gäller hållbar stadsutveckling i Regeringen har genomfört särskilda satsningar beträffande miljöteknik, främst till länder i Central- och Erfarenheterna från dessa utbyten har främst visat att hinder för upptagande och utnyttjande av modern miljöteknik är brist på finansiering och information om vilken teknik som finns tillgänglig samt institutionell kapacitet. Dessutom gör lokala förhållanden att västerländsk teknik inte alltid är direkt tillämpbar i många länder. Sambandet mellan miljö, fattigdom och kvinnors villkor behöver ges Nästa möte med världens miljöministrar i planen att fokusera på kvinnor och miljö, efter förslag från . ramen för ett internationellt nätverk för kvinnliga miljöministrar driver frågor om hållbar utveckling med koppling till kvinnors situation i utvecklingsländerna, exempelvis vatten och sanitetsfrågor. Samspelet mellan internationella miljökonventioner och handelsavtal är en annan viktig fråga för global utveckling. regelverken för handel och miljö måste vara ömsesidigt stödjande. Sambandet mellan ekonomisk tillväxt och negativ påverkan på miljö och hälsa måste brytas. och FN:s europakommission höll ett miljö- och hälsoministermöte i där åtaganden gjordes för att förbättra barns miljö och hälsa i . beslutades att nationella handlingsplaner för barns miljö och hälsa skall utarbetas, och omfattar bland annat områdena vatten och sanitet, inomhusmiljö och kemikalier. Det bilaterala samarbetet med innefattar tvärsektoriella Det multilaterala regionala samarbetet i frågor om miljö och hållbar utveckling är inriktat på att skapa en integration och samstämmighet mellan olika politikområden. Inom har aktivt verkat och fått gehör för att det övergripande arbetet med hållbar utveckling skall fortsätta. Miljöministrarna föreslog vid sitt möte tvärsektoriella möten, ett med finansministrar och ett med utvecklingsministrar, för att öka samstämmigheten mellan ministergrupperna. lyfta fram klimatförändringarna, förlust av biologisk mångfald och Skr. 2004/05:4 bristfällig hantering av kemikalier som några viktiga globala miljöproblem med särskild betydelse för fattiga människors förutsättningar. Klimatfrågan är avgörande för den globala utvecklingen och ges fortsatt hög prioritet. De fattigaste står för en betydligt mindre andel utsläpp per capita än de utvecklade länderna, men drabbas hårdast av klimatförändringarna. Flera ö-stater riskerar att drabbas av översvämningar. I arbetet mot klimatförändringar väger därför rättviseaspekten tungt. Genom direktivet om utsläppshandel har EU påbörjat arbetet med att förverkliga Kyotoprotokollets intentioner om de flexibla mekanismerna, det vill säga handel med utsläppsrätter, gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling. Mekanismerna möjliggör utsläppsreduktioner på ett kostnadseffektivt sätt genom att länder får tillgodoräkna sig de utsläppsminskningar som de till en relativt låg kostnad genomför i ett annat land. Investeringarna kan också generera positiv utveckling i de berörda utvecklingsländerna. Än viktigare är att Kyotoprotokollet anger att industriländerna måste vidta en betydande andel av åtgärderna på hemmaplan. Denna så kallade supplementaritetsprincip beaktas även i EU:s länkdirektiv. Det finns en oro hos vissa utvecklingsländer att västvärlden inte i tillräckligt stor utsträckning tar ansvar för att minska sina höga utsläpp per capita och istället köper sig fria genom att driva projekt i fattiga länder med biståndsmedel. Nationellt påbörjas arbetet med en klimatproposition . Denna skall bland annat behandla i vilken utsträckning måste vidta ytterligare åtgärder för att minska utsläppen för att uppnå internationellt och nationellt satta mål. För att motverka klimatförändringarna krävs också ökad användning av förnybar energi och fortsatt energieffektivisering. Regeringens klimatarbete inriktas på att: -Genomföra utsläppshandelsdirektivet och verka för att då mekanismen för ren utveckling tillämpas den också genererar hållbar utveckling i utvecklingsländerna. -Genomföra internationella åtaganden och därutöver nå vårt nationellt satta mer långtgående mål att minska utsläppen till 2008-2012. -Verka för att Kyotoprotokollet träder i kraft. -Verka för en förstärkning av de internationella avtalen efter 2012 i samarbete med utvecklingsländerna. De flesta av världens 1,3 miljarder extremt fattiga människor lever i länder som är fattiga, men med en rik biologisk mångfald. Denna utgör en potential för att utveckla hållbara försörjningssystem och för att minska fattigdomen. Kontroll av och tillgång till biologisk mångfald är kopplat till grundläggande utvecklingsfrågor, som fattigdom, mänskliga rättigheter, livsmedelssäkerhet, hälsa, handel och konfliktrisker. En stor fråga under konventionen om biologisk mångfald (CBD, 1993) avser tillträde till och rättvis fördelning av vinster av genetiska resurser, en fråga som också behandlas inom till exempel WTO och FAO. Förhandlingar i dessa olika fora kräver samråd och samstämmighet mellan flera politikområden, vilket underlättats av politik för global utveckling. Under det senaste partsmötet för CBD verkade genom EU framgångsrikt i fattigdoms- och rättvisefrågor, bland annat på det genpolitiska området men även för ursprungsbefolkningars och lokalbefolkningars rättigheter. Även genom Cartagenaprotokollet om biosäkerhet ges förutsättningar för utvecklingsländerna att skydda sin biologiska mångfald. Protokollet, som reglerar internationell handel med genmodifierade organismer (GMO), skyddar mot potentiella risker genom oreglerad import av GMO. Detta är särskilt viktigt för de länder som är ursprungsländer för vissa grödor. agerar utifrån försiktighetsprincipen och har exempelvis valt att ta ställning mot Kommissionens beslut om att godkänna parakvat, ett bekämpningsmedel med oacceptabla hälsoegenskaper. har därigenom velat signalera till EU och omvärlden att denna typ av bekämpningsmedel inte skall användas. Regeringens biologiska mångfaldsarbete inriktas på att: -Genomföra det internationella åtagandet om att minska utarmningen av biologisk mångfald till 2010, bland annat genom att sätta upp konkreta tidssatta delmål för bevarandet av biologisk mångfald. -Intensifiera ansträngningarna nationellt och regionalt för att stärka skyddet av den miljön. -Fördjupa ansträngningarna att utveckla en internationell regim för tillgång till rättvis fördelning av vinster från genetiska resurser och hantering av traditionell kunskap och ursprungs- och lokalbefolkningars rättigheter i relation till biologisk mångfald. Hanteringen av kemikalier är i regel mycket bristfällig från risksynpunkt i de flesta utvecklingsländer och långt ifrån tillfredsställande i länder med ekonomier i omvandling. Via exportprodukter utsätts människor och miljöer i andra länder för risker. Det är av särskild betydelse att få till stånd en preventiv kontroll innan kemikalier sätts ut på marknaden för användning. Att stödja utvecklingen av kemikaliekontrollen i länder som har en bristfällig sådan innebär minskade hälso- och miljörisker i samarbetsländer. En stärkt kemikaliekontroll innebär också att samarbetsländerna kan genomföra internationella kemikaliekonventioner och få renare produkter och produktion, vilket minskar hälso- och miljöriskerna i alla länder, rika som fattiga. Vid världstoppmötet om hållbar utveckling i enades stats- och regeringschefer om att en global kemikaliestrategi skall finnas på plats . Vidare sattes ett generationsmål att stoppa användning och produktion av kemikalier som leder till allvarliga negativa miljö- och hälsoeffekter. Man beslutade även att ett globalt harmoniserat system för klassificering och märkning av kemikalier skall genomföras till 2008 samt att riskerna med de tungmetaller som är skadliga för människors hälsa och miljön skall minska. En god kemikaliekontroll ger en ökad konkurrenskraft i den internationella varuhandeln och är nödvändig för utveckling av hållbara produktions- och konsumtionsmönster. Svenska insatser har primärt haft till syfte att skapa insikt om betydelsen av en juridisk och institutionell infrastruktur i samarbetsländerna och att ge stöd för uppbyggnad av en sådan. Dessutom har givit stöd till institutionell kapacitetsuppbyggnad till exempel genom utbildningsinsatser. Som en del i politik för global utveckling fokuserar regeringen särskilt på att inom kemikalieområdet: -Stödja och utveckla frågan om hur kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländerna bäst kan förbättras för att få en god kemikaliekontroll, inom ramen för förhandlingarna om en global kemikaliestrategi. -Lyfta fram och finna lösningar, inom ramen för det pågående internationella arbetet, för hur utvecklingsländerna skall kunna hantera tungmetaller, för att motverka allvarliga effekter på hälsa och miljö. -Stödja och driva på arbetet med att komma ifrån användningen av långlivade organiska föroreningar såsom DDT genom förebyggande insatser och en övergång till alternativa bekämpningsmetoder. Institutionella frågor inom miljöområdet Regeringen prioriterar insatser för att bidra till uppbyggnaden och stärkandet av institutioner och samhälleliga strukturer. Att sprida kunskap kring miljöteknik är ett viktigt svenskt bidrag för att ge möjlighet att minska negativ påverkan på den globala miljön. I det kapacitetsuppbyggande arbetet är de svenska expertmyndigheterna på miljöområdet centrala och deras uppgift har med den nya politiken för global utveckling betonats ytterligare. arbetar på Sidas uppdrag med svenska samarbetsländer för att stärka ländernas miljöförvaltning och stödja dem i arbetet med genomförandet av internationella åtaganden inom miljöområdet. Dessutom pågår en översyn av avtalen mellan Sida och för att skapa förutsättningar för ett fördjupat och långsiktigt samarbete. Inom en rad andra myndigheter finns potential för att förstärka bidragen till kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländerna. Utöver myndighetssamarbetet finns även behov av direkt ekonomiskt stöd för att utvecklingsländerna skall kunna medverka i utvecklingen av de internationella miljöavtal som de skrivit under. bidrar bland annat till att stödja deltagande från de minst utvecklade länderna vid möten mellan konventionernas parter. Dessutom ger stöd till insatser genom internationella organisationer för uppföljning av och toppmötet i . Det multilaterala regionala samarbetet i i frågor om miljö och Skr. 2004/05:4 hållbar utveckling är inriktat på att skapa en integration och samstämmighet mellan olika politikområden. Inom OECD-samarbetet verkar aktivt för att det övergripande arbetet med hållbar utveckling skall fortsätta. Globalt skall FN:s miljöprogram () vara den ledande miljöinstitutionen som bland annat sätter den globala miljödagordningen och främjar ett samlat genomförande av miljödimensionen av hållbar utveckling. arbetar utifrån den övergripande devisen miljö för utveckling. Naturresurserna ses som de fattigas tillgång. är en av tio främsta finansiärer. I en strategi för svensk UNEP-politik har prioriteringar och ståndpunkter fastställts för att tydliggöra hur vill att det globala miljösamarbetet skall utvecklas och på vilka sätt bäst kan bidra till detta. Ett viktigt inslag är stärkt samverkan inom FN-systemet, så att till fullo utnyttjar sitt mandat som katalysator för miljöskydd inom UNDP, och andra fattigdomsbekämpande organ. 2.11Närings-, arbetsmarknads- och transportpolitik Näringspolitikens mål är att främja svensk ekonomisk tillväxt genom fler och växande företag. Insatserna omfattar bland annat kunskapsspridning kring entreprenörskap, rådgivning, finansiering, förenkling av regelsystem i syfte att minska företagens administrativa börda. Därutöver har näringslivet identifierats som en central aktör vars kunskap, medverkan och engagemang behövs för att nå millennieutvecklingsmålen och målet för politiken för global utveckling. Vid de senaste årens stora multinationella utvecklingskonferenser har enighet rått om vikten av att skapa bättre förutsättningar för näringslivet att genom sin verksamhet aktivt bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Fattigdomsminskning förutsätter ekonomisk tillväxt och näringslivsutveckling i samarbetsländerna, inte minst för kvinnliga och manliga små- och medelstora företagare. Genom investeringar och verksamhet i utvecklingsländer samt genom import från dessa kan näringslivet i rikare länder i sin ordinarie verksamhet spela en mycket viktig roll för fattiga länders utveckling. För att investeringar skall komma till stånd är en omgivning som stimulerar privatsektorutveckling en förutsättning. Utvecklingssamarbetet kan här fylla en katalytisk funktion genom att verka för att de rätta förutsättningarna skapas. Främjande av svensk handel med utvecklingsländer Det svenska utvecklingssamarbetet och svenskt näringsliv har, med något olika utgångspunkter, ett gemensamt intresse i samarbetsländernas Ett vitalt näringsliv är en central aktör, vars kunskap, medverkan och engagemang krävs för att nå utveckling. Svenska företag utvecklar i ökande omfattning nya affärsmodeller för arbete i utvecklingsländer. Affärsmodellerna innehåller ofta aktiv kunskapsöverföring, varigenom nya marknader och samarbetspartners Det är viktigt att tillvarata den svenska resursbasens möjligheter att tillhandahålla innovativa lösningar som kan vara till nytta i Skr. 2004/05:4 utvecklingsländernas arbete med att förbättra fattiga människors villkor. Aktivt engagemang och nära dialog mellan svenska företag och utrikesrepresentationen har stor betydelse för satsningar från näringslivet med bäring på den globala utvecklingen. Som exempel kan nämnas att en lös allians har bildats mellan flera stora svenska företag för att utveckla och tillämpa affärsmodeller som kan bidra till att uppfylla FN:s millennieutvecklingsmål. En dialog om detta har inletts med regeringen. Reduktion av kommersiella och politiska risker behövs ofta för att få till stånd angelägna investeringar. Näringslivet kan även bidra till utveckling ur ett rättighets- och jämställdhetsperspektiv. Inom svenskt näringsliv finns en stark medvetenhet avseende företagens sociala och miljömässiga ansvar och respekt för de mänskliga rättigheterna. Många företag arbetar praktiskt med dessa frågor och det marknadsdrivna, frivilliga arbetet på detta område är i dynamisk tillväxt. är ett konkret exempel på hur den svenska främjandepolitiken bidrar till en rättvis och hållbar global utveckling. Konceptet är ett resultat av samarbete mellan och , i samråd med ett stort antal berörda företag. Det presenterar på ett integrerat sätt den breda kompetens som finns i svenskt näringsliv och svenska kommuner när det gäller urban infrastruktur. Konceptet sprider också kunskap om modeller och lösningar som kan bidra till en hållbar utveckling. som visar svenska innovativa lösningar inom områden som vatten, avlopp, transporter, energi och avfallshantering, bidrar konceptet till att förbättra levnadssituationen för fattiga människor i områden. Konceptet lanserades vid om hållbar utveckling i , i formen av ett svensk-kinesiskt partnerskap med bäring på den snabba stadsutvecklingen i . stödjer också på olika sätt arbetet inom för boende- och bebyggelsefrågor, UN-Habitat, med att främja en hållbar urbanisering. Företags sociala och miljömässiga ansvar Regeringens strävan att främja företags sociala och miljömässiga ansvar utgör en viktig länk mellan en aktiv handelspolitik för ökad öppenhet och friare handel och en utrikespolitik som kraftfullt betonar vikten av mänskliga rättigheter och hållbar utveckling. Många utvecklingsländer utrycker oro för att krav på företags sociala och miljömässiga ansvar enbart tjänar protektionistiska syften. med företags ansvar skall vara utvecklingsbefrämjande och inte riskera att minska utvecklingsländernas möjligheter att delta på världsmarknaden är det av central betydelse att politik inom området utgår ifrån internationellt framförhandlade grundläggande konventioner så som kärnkonventioner vilka etablerar en global För att stimulera svenska företags sociala och miljömässiga ansvar, inklusive bekämpande av korruption, lanserade statsministern 2002 initiativet Globalt Ansvar. Globalt Ansvar utgår från riktlinjer för multinationella företag och principerna i FN:s Global Genom initiativet förs en dialog, såväl nationellt som internationellt, med företag, enskilda organisationer, fackföreningar och folkrörelser om hur näringslivets bidrag för att åstadkomma en rättvis och hållbar utveckling och minska fattigdomen i världen kan förstärkas genom ett ökat socialt och miljömässigt ansvarstagande. pågår en översyn av vilka instrument som finns till regeringens förfogande för att främja företags sociala och miljömässiga ansvar såsom statlig ägarpolitik, statsstödd exportfinansiering, offentlig upphandling, jämställdhetssatsningar, främjandeverksamhet och arbetet inom olika Regeringen skall också i ökad utsträckning uppdra åt berörda myndigheter att se över kopplingarna mellan deras verksamhet och frågan om företags ansvar. Staten skall vara ett föredöme i att främja social och miljömässig Att bolagen har en genomtänkt strategi för att hantera dessa frågor är en viktig del i den statliga ägarpolitiken. är även att det svenska jämställdhetsarbetet skall kunna fungera som en Hänsyn till miljö, sociala frågor och etik bör därmed vara självklara utvärderingsparametrar för de beslut som rör förvaltningen av företag med statligt ägande. Studier som gjorts inom har visat hur grundläggande arbetsvillkor är positivt korrelerade med ekonomisk utveckling. rapporten of Globalisation, i vilken det poängteras att sysselsättning är nyckeln för att skapa utveckling och har satt igång en utredningsagenda för att integrera arbetsmarknadspolitik i sina utvecklingsprogram. Regeringen följer även utvecklingen av arbetet som sker inom ramen för Decent Work Agenda. arbetar för att skall intensifiera sina insatser inom sysselsättningsområdet och samarbeta med andra internationella organ inom dessa frågor. Regeringens perspektiv är att en nyckelfaktor för en rättvis globaliseringsprocess är ett effektivt fördelningssystem, baserat på full sysselsättning och effektiva mekanismer för social trygghet för både kvinnor och män. Inom ramen för understryker behovet av att utveckling och globalisering baseras på demokrati och transparens och god styrning på alla nivåer i samhället samt på respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande arbetsvillkor. Medlemsstaterna i EU utarbetade nationella handlingsplaner mot fattigdom och social utestängning. det fortsatta arbetet är att lyfta fram jämställdhetsperspektivet och tydligt fokusera på risken för fattigdom och social utestängning för invandrare. Det är från svenskt perspektiv viktigt att nå framgång i integrationen av invandrare på arbetsmarknaden utan att lätta på reglerna för Strävan att förbättra arbetsvillkoren är en del av den sociala dimensionen inom EU och en av de grundläggande målsättningarna med gemenskapsarbetet. Detta, liksom balansgången mellan de fattigas perspektiv och rätt att söka sig bättre liv och möjligheten att skydda invandrare från att utnyttjas på den svenska arbetsmarknaden och utvecklingsländerna från att förlora utbildad Skr. 2004/05:4 arbetskraft, är stora utmaningar inom svensk närings- och migrationspolitik. I takt med det ökade internationella utbytet ökar världens användande av transporter. Detta gäller även för utvecklingsländerna, vars handel med omvärlden utgör en viktig faktor för deras utveckling. Ökade transporter ställer nya krav både globalt och nationellt. Osäkra transporter utgör en säkerhetsrisk med både miljömässiga, hälsomässiga och finansiella konsekvenser. Miljöföroreningar är gränsöverskridande, men liksom finansiell instabilitet och farliga arbeten tenderar de att slå hårdast mot fattiga människor. Genom arbete med global kompetensöverföring på transportområdet bidrar den svenska transportpolitiken därför till målet för politiken för global utvecklig. Swedavia, ett dotterbolag till , utvecklar, producerar och säljer luftfartskompetens på export. De internationella utvecklingsprojekten är i stor utsträckning inriktade på att stärka den institutionella kapaciteten hos de berörda ländernas luftfartsmyndigheter. medverkar aktivt i det konventionsarbete som utförs av som traditionellt omfattar förebyggande sjösäkerhets- och miljövårdsarbete. SweRoad, som är ett av staten helägt bolag, förvaltat av , skall med sin utlandsverksamhet göra svenskt väg- och trafiksäkerhetskunnande på myndighetsnivå tillgängligt för omvärlden. Tjänsterna tillhandahålls på kommersiella villkor med finansiering direkt från kund eller genom nationellt och multilateralt utvecklingssamarbete. SweRoad har bedrivit verksamhet i ett tjugotal länder fördelade på , , , samt . Världens skogar är ett gemensamt ansvar för alla länder. De utgör en viktig näringsgren för att försörja världens växande befolkning och är av betydelse för den globala miljön. Behoven av att hushålla med naturresurserna, och att bevara biologisk mångfald som en förutsättning för väl fungerande ekosystem, är en förutsättning för skogsbruket, både på hemmaplan och i utvecklingsländerna.