prop · GS032 · 2004-09-16 00:00:00 — Regeringen skall vidare se över möjligheterna att även fortsättningsvis stödja som arbetar med frågor rörande ungdomars arbetsmarknad och som tillkom på initia- tiv av FN:s generalsekreterare i samband med . Förutom ungdomsarbetslöshetsfrågor, driver inom FN-samarbetet en rad frågor av särskild betydelse för ungdomar, såsom delaktighet och inflytande, utbildning, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt jämställdhet och motverkande av diskrimi- nering. I detta sammanhang bör också nämnas regeringens arbete med att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter och deltagandet i FN:s arbete för en konvention för funktionshindrade. Ungdomar är en av prioriterade målgrupper. för Ungdomsorganisationer (LSU) ingår i myndigheten . Vid varje generalkonferens anordnar ett så kallat . Regeringen ser mycket positivt på detta men anser att det också är viktigt att ungdomar inkluderas som en naturlig del i organisationens övriga arbete. Ungdomar bör delta i organisationens samtliga processer från planering, beslutsfattande och genomförande till utvärdering. Regeringen avser att verka för att blir en del av den regul- jära verksamheten inom samt för ett ökat ungdomsinflytande i alla organisationens beslutande organ och strukturer. skall verka för en stark ny handlingsplan för det nordiska samar- betet på det barn- och ungdomspolitiska området när den nuvarande handlingsplanen löper ut /2006. Arbetet med att ta fram en ny handlingsplan bör kopplas samman med Nordiska ungdoms- kommitténs (NUK) arbete relaterat till nordisk ungdomsforskning. NUK består av representanter från såväl regeringar som ungdomsorganisatio- ner. Kommittén arbetar enligt co-managementprincipen, vilket innebär att ungdomsrepresentanterna deltar i beslutsfattandet på samma villkor som regeringsrepresentanterna. Regeringen ser principen som mycket värdefull och som ett gott exempel på ungdomars möjligheter till verkligt inflytande. Co-managementprincipen har bidragit till att utveckla kommitténs arbete. Under det svenska ordförandeskapet i inleddes ett aktivt arbete för att öka deltagandet av grupper som i mindre utsträckning än andra deltar i det nordiska samarbetet, exempelvis invandrarorganisationer och nya former av ungdomsorganisationer. Denna inriktning bör bestå. Det nordiska samarbetet bör användas som en bas i det fortsatta arbetet för en stärkt samordning och ett stärkt sam- Prop. 2004/05:2 arbete mellan aktörer på ungdomsområdet i norra . I samband med den pågående omorganiseringen och moderniseringen i bör rådet förses med verktyg för ett kraftfullt nordiskt samarbete på det barnpolitiska och ungdomspolitiska området. Regeringen bedömer att samarbetet inom kan komma att bli ännu viktigare än tidigare i samband med att EU har utvidgats. På initiativ av den utvärderas det ungdomspolitiska sam- arbetet inom . Utvärderingen bör noggrant följas upp i det fortsatta arbetet. Diskussionen om den fortsatta inrikt- ningen för och organisationen av samarbetet bör ta sitt avstamp i utvär- deringen. I utarbetandet av framtida strategier bör särskild hänsyn tas även till den process för samordning och samarbete mellan olika strukturer på det ungdomspolitiska området i norra som inleddes i . Den pågående satsningen inom Allmänna arvsfonden på ungdomars samarbete i österled kommer att utvärderas. I samband med detta bör förutsättningarna för svenska ungdomsorganisationers fortsatta samarbete med ungdomsorganisationer i EU:s östra gränsområde undersökas. Uppföljningar av samarbetet inom tyder på att arbetet har givit och ger en god plattform för att samarbeta inom , inte minst med de fem ryska Barentslänen. Den nuvarande handlingspla- nen för det ungdomspolitiska samarbetet i regionen, som antogs vid en ungdomsministerkonferens i , ger fortfarande en god grund att stå på. Sedan handlingsplanen antogs har dock stora framsteg gjorts. Bland annat inrättandes 2002 ett samordningskontor för ungdomssamar- bete i , Barents Youth Cooperation Office, i med stöd från regeringarna i , , och . omstrukturerades samarbetet på länsnivå och en regional arbetsgrupp för ungdomspolitiskt samarbete bildades. Mot bakgrund av denna utveckling och av utvecklingen av det regionala samarbetet i övrigt bör verka för att organisationen av och inriktningen på ungdomssamarbetet i ses över i syfte att ytterligare effektivisera och koordinera det framtida arbetet. I enlighet med regeringens proposition Gemensamt ansvar: politik för global utveckling (prop. 2002/03:122) har samtliga politikom- råden nu ett gemensamt ansvar att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Regeringen anser att det är viktigt att ta tillvara engage- manget och initiativrikedomen bland ungdomar och ungdomsorganisa- tioner inte minst när det gäller det internationella samarbetet med utveck- lingsländerna och i arbetet för en hållbar utveckling. Ett intressant exempel på projekt där ungdomar i och utveck- Prop. 2004/05:2 lingsländerna samarbetar är det pilotprojekt som Sida har drivit sedan 2001 i samverkan med och Svenska Kommunförbun- det. De övergripande målen är bland annat att stödja en demokratisk samhällsutveckling via ett stärkt civilt samhälle och att skapa levande kontakter och relationer mellan och utvecklingsländernas civila samhällen. Projektet har fått ett stort gensvar bland svenska ungdomsor- ganisationer och ger många intressanta erfarenheter. Källa: Tyck till på webbplats . En ungdomspolitik som utgår från sektorsspecifika mål måste prioritera frågor där behovet av insatser är särskilt viktiga för ungdomars levnads- villkor. Regeringen avser att redovisa vilka frågor som prioriteras i arbetet för att förbättra ungdomars levnadsvillkor. Frågor som prioriteras av regeringen i arbetet att förbättra ungdomars tillgång till makt och välfärd är att öka sysselsättningen, stärka ungdomars tillgång till utbildning och att göra fler bostäder till- gängliga för ungdomar. Regeringen vill också prioritera insatser för ung- domars hälsa och trygghet, ungdomars möjlighet till inflytande och delaktighet samt ungdomars tillgång till kultur och fritid. Dessa prioriteringar är alla viktiga var för sig. Regeringen vill dock poängtera att de är ömsesidigt beroende av, och nära sammanlänkade med, varandra. Genom att skapa goda förutsättningar för utbildning kan fler ungdomar få ett tryggt och utvecklande arbete. Genom att skapa goda förutsättningar för ungdomar till egen inkomst och egen bostad kan de ungdomar som vill flytta hemifrån, bilda familj och leva ett självständigt liv. Individens upplevda hälsa och trygghet påverkas i hög grad av förutsättningarna att leva ett självständigt liv. står inför en demografisk utveckling där färre i förvärvsarbe- tande ålder skall försörja ett ökande antal äldre. Det är därför av yttersta vikt att skapa goda förutsättningar för samtliga ungdomar att delta på arbetsmarknaden. Att ge dagens ungdomar goda förutsättningar till arbete, hälsa och delaktighet i samhället blir därmed en överlevnadsfråga för morgondagens samhälle. En av de kommande årens stora utmaningar är därför att stärka ungdomars ställning i samhället och att öka ungdo- mars verkliga tillgång till makt och välfärd. Den nationella ungdomspolitikens uppgift är att samtliga ungdomar, oavsett bakgrund, skall ha goda möjligheter och förutsättningar att utvecklas, ha makt och inflytande över sin vardag, samt att förverkliga sina livsdrömmar. I dagens mår det stora flertalet ungdomar bra och lever ett gott liv. De stora samhällsekonomiska problemen i början drabbade emellertid i stor utsträckning ungdomar och effekter av detta lever fortfarande kvar. Det finns många ungdomar som känner att deras förutsättningar att leva ett gott liv och att kunna påverka sin vardag är små. Insatserna inom de ovan nämnda prioriterade områ- dena tar sin utgångspunkt i att stödja de ungdomar som har sämst förut- sättningar så att alla får likvärdiga möjligheter och rättvisa villkor. 12.2Insatser för att ge fler ungdomar möjlighet till en bra utbildning Alla barn och ungdomar har rätt till en god och likvärdig start i livet. Kunskap ger självförtroende, makt och frihet att göra egna livsval. Utbildning utjämnar därmed olikheter i fördelning av välfärd och infly- Skolan skall främja kunskap, vetgirighet, kreativitet och kritiskt Prop. Regeringen genomför en av de största riktade satsningarna på skolan Regeringen föreslog i budgetpropositionen att ett särskilt statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem Totalt beräknas 15 000 nya lärare och andra specialister kunna anställas i kommunerna. genomförde av /2003 visar att redan efter andra årets utbe- talning har 8 500 fler heltidstjänster tillkommit inom skola och fritids- hem jämfört med /2001 då satsningen startade. skaper i svenska är grunden för delaktighet i samhället och för att kunna ta del av utbildning på alla nivåer. Skolornas arbete med språk-, läs- och skrivutveckling skall därför stimuleras, liksom användningen av skönlit- teratur och skolbibliotek. Modersmålet är viktigt för identiteten och möj- ligheten att lära sig andra språk. Fler elever med annat modersmål än svenska skall stimuleras till att utveckla sitt modersmål för att kunna bli Regeringen har därför beslutat att införa en fyraårig försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning i årskurs Framtidens gymnasieskola måste bättre än den nuvarande svara mot de krav som det moderna samhället ställer på såväl breda kunskaper som Gymnasieskolan behöver utvecklas så att fler elever når målen och därmed får de kunskaper som krävs för ett bra liv, både vad gäller arbete och fritid. Regeringen överlämnade propositionen Kunskap och kva- litet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140) Under förutsättning att godkänner förslagen kommer de i huvudsak att träda i kraft . har givit i uppdrag att förbereda och genomföra för- slagen i propositionen. Regeringen avser även att ge Myndigheten för skolutveckling motsvarande uppdrag inom myndighetens ansvarsområde. Bostadsort och föräldrars utbildningsnivå har stor betydelse för beslu- tet att studera vidare efter gymnasiet. Ungdomar från studievana hem ser studier som ett självklart val medan det är ett större steg att välja studier för ungdomar vars föräldrar inte har högskoleutbildning. kan också påverkas av faktorer som avstånd och möjligheten till studier Dessa insikter har legat till grund för en medveten utbild- ningssatsning som gjort att det långsiktiga målet att minst hälften av ungdomarna skall ha börjat högskolestudier snart är upp- Satsningarna har också lyckats minska den sociala snedrekryte- ringen och öka mångfalden i högskolan. Alla som vill skall ha möjligheter att studera vidare i olika former. är också betydelsefullt att underlätta direktövergången till högskolan. är varken rimligt eller önskvärt att vuxenutbildning nästintill blivit ett fjärde gymnasieår för de elever som endast vill höja sina redan godkända betyg, och därmed förbättra sina meriter till högskolan. till vuxenutbildningen skall alltid vara öppen för dem som vill skaffa sig nya kunskaper, byta yrkesområde eller utveckla en kompetens i övrigt. Att de med lägst utbildningsnivå skall ha företräde är dock en självklar- Regeringen tillsatte en särskild utredare för att se över reglerna för tillträde till högre utbildning. arbete var att öka direktövergången från gymnasieskola till högskola, att Prop. uppmuntra elevers prestationer i gymnasieskolan, att minska konkur- renskompletteringen och att bredda rekryteringen till högre utbildning. Utredaren presenterade sina förslag till ändrade tillträdesregler i betän- kandet Tre vägar till den öppna högskolan (SOU 2004:29) Utredarens förslag har remissbehandlats och bereds Den grupp ungdomar som väljer att inte gå direkt till högskolan skall också ges möjlighet till eftergymnasial utbildning för personlig utveck- ling och för att få fäste på arbetsmarknaden. ningen skall hålla hög kvalitet. Vuxenutbildning, folkhögskolor, studie- förbund och andra aktörer har en viktig roll för att ge alla möjligheter till ett livslångt lärande. Regeringen vill därför vidareut- veckla olika former av eftergymnasial yrkesutbildning såsom kvalifice- rad yrkesutbildning (KY) och påbyggnadsutbildningar. yrkesutbildningar förekommer såväl inom som utanför högskolan, med offentliga huvudmän såväl som privata. Utbudet kan uppfattas som så svåröverskådligt att det blir besvärligt att få ett helhetsgrepp om det. individen kan det upplevas som en svårighet att värdera liknande utbild- ningar erbjudna inom olika system till exempel som grund för fortsatta Regeringen anser därför, mot bakgrund av de förändringar som nu föreslås i gymnasieskolan och förändringarna i arbetslivet, att det finns skäl att närmare analysera utbudet av eftergymnasial yrkesutbildning och i vilka utbildningsformer den erbjuds, hur olika utbildningar värderas vid vidare studier samt hur den finansieras. viktig del av analysen är också att se hur de eftergymnasiala Regeringen avser att ta initiativ till en sådan översyn. Betänkandet Unga utanför (SOU 2003:92) visar att det fanns cirka 70 000 unga i åldern som stod utanför både studie- finns i genomsnitt 27 000 ungdomar mellan 16 och som långvarigt befinner sig utanför både skola och arbetsmark- nad och som har tydliga etableringssvårigheter. Studier visar också att andelen 1920-åringar som varken arbetar eller studerar har ökat sedan 1970-talets slut och fördubblats . mar saknar ofta en slutförd gymnasieutbildning och ibland även slutförd För ungdomar i denna grupp är tillgång till vuxenutbildning extra viktig. Samhället som de äldre generationerna lämnar över till de yngre skall vara hållbart såväl ekonomiskt, socialt som miljömässigt. gift för utbildningen är att rusta den uppväxande generationen med kun- skaper och insikter om agerande och livsstilar som är förenliga med håll- Regeringen vill därför stimulera utbildning för hållbar utveckling i skolan. Myndigheten för skolutveckling har uppdraget att utveckla stöd till och verktyg för detta för landets elever och lärare. webbplats innehållande metoder, goda exempel, material och litteratur FN:s årtionde på temat uppmärksammas genom sär- skilda aktiviteter, nätverksarbete, erfarenhetsutbyte och temadagar. Arbetet med att utveckla utmärkelsen fortsätter. överväger regeringen att införa en bestämmelse i högskoleförfattningarna som innebär att samhällsansvaret för hållbar utveckling tydliggörs så att studenterna på landets högskolor och universitet får fördelarna av ett modernt synsätt med sig ut i arbetslivet. 12.2.1Strategiska utvecklingsinsatser i syfte att stärka skolor i segregerade områden Regeringens bedömning: Strategiska insatser bör genomföras för att stärka utbildningsvillkoren i de skolor i segregerade områden som har störst behov av utvecklingsresurser och i skolor där behovet av motsvarande strategiska insatser är särskilt stort. Skälen för regeringens bedömning: är ett land med många olika kulturer, och skolan är en av våra viktigaste mötesplatser för barn och ungdomar med olika bakgrund och erfarenhet. I många kommuner finns områden som är ekonomiskt svaga och präglade av social eller etnisk segregation. En sådan miljö kan medföra en ökad risk för barn och ungdomar att hamna i ett långvarigt utanförskap i samhällsgemenskapen. I skolans uppdrag ligger att förmedla såväl kunskaper som de demokra- tiska värderingar som vårt samhälle bygger på. I detta uppdrag ingår att i samverkan med hemmen överföra och levandegöra de grundläggande demokratiska värderingarna och att främja elevernas utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. I skolor i segrege- rade och socialt utsatta områden finns ofta en överrepresentation av ele- ver som har svårigheter att nå kunskapsmålen för utbildningen. Detta kan bland annat bero på kort vistelsetid i landet eller brister i tidigare skolutbildning. Dessa skolor har ett särskilt behov av utvecklingsresurser. Det finns även skolor i andra områden där behovet av motsvarande strategiska insatser är stort. Regeringen har givit Myndigheten för skolutveckling som sitt viktigaste uppdrag att arbeta för en förbättrad förskole- och skolsituation i segregerade områden. Förskolans, förskoleklassens och fritidshemmens roll i sammanhanget skall särskilt beaktas. Myndigheten lämnade en första delredovisning av uppdraget . I rapporten anges vilka kommuner som valts ut för riktade stödinsatser, och formerna för myndighetens fortsatta arbete. Myndigheten avser främst att arbeta med utvecklingsdialoger, nätverksskapande och andra former för spridande av kunskap. Regeringen anser emellertid att ytterligare insatser behövs för att utbildningsvillkoren för barn och ungdomar i skolor i socialt utsatta och segregerade områden ytterligare skall kunna utvecklas och stärkas. Regeringen aviserar därför i budgetpropositionen att särskilda medel avsätts för detta ändamål . Medlen skall i första hand användas till strategiska insatser på skol- och kommunnivå. Myndigheten för skolutveckling kommer att få regeringens uppdrag att ta fram en plan för hur strategiska överenskommelser om användning av pengarna skall kunna träffas med kommuner och andra centrala aktörer. Enligt regeringens uppfattning skall medlen i första hand användas till de områden som i störst utsträckning omfattas av den aktuella problema- tiken, oberoende av i vilken typ av kommun områdena finns. Det är emellertid väl känt att många av de mest utsatta områdena är koncentre- rade till våra tre storstadsområden och regeringen anser det angeläget att Prop. 2004/05:2 de framgångsrika metoder som inom ramen för storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal utarbetas på skolor skall tas tillvara och utvecklas i myndigheters och kommuners arbete. 12.2.2Stärkt elevinflytande i skolan Regeringens bedömning: Elevernas möjligheter till inflytande i sko- lan bör utvecklas och förbättras. Följande åtgärder är angelägna i syfte att stärka elevernas inflytande i skolan. Rektors ansvar för att främja och utveckla ett aktivt elevinflytande bör förtydligas. Rektor bör ansvara för att eleverna får information om rätten till inflytande och om huvuddragen i de bestämmelser som styr utbild- ningen. bör få i uppdrag att se över kursplanerna för de samhällsorienterande ämnena i så att kunskaper om och ett aktivt arbete med lokal demokrati både på skol- och kommunnivå lyfts fram. Myndigheten för skolutveckling bör få i uppdrag att genomföra insatser för att stödja och inspirera arbetet med att öka både det var- dagliga och det formaliserade inflytandet för elever och föräldrar i skolorna. I varje skola bör det finnas en organisation för arbetet med inflytan- defrågorna, där exempelvis ett eller flera inflytanderåd kan ingå. Elevers rätt till extra undervisning på grund av uppdrag att företräda andra elever bör stärkas. Möjligheten att tillsätta lokala styrelser, som funnits i en försöks- verksamhet, bör göras permanent. Regeringen avser att återkomma med förslag till om hur arbetet med elevinflytande bör organiseras. Arbetsgruppens förslag (i rapporten i förskola, skola och vuxenutbildning, Ds 2003:46): Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Totalt har remissen skickats ut till 76 instanser var av 59 har kommit in med svar. Statskontoret, , , Sameskolsstyrelsen, , , och m.fl. är positiva till förslagen i sin helhet. Kammarrätten i har ingen erinran mot förslagen men saknar författningsförslag. har ingen erin- ran mot förslagen men betonar vikten av lokala lösningar för att bäst uppnå reellt inflytande. framhåller att föräldrar till barn och unga med utvecklingsstörning kan behöva vara ombud för sina barn också högre upp i åldrarna. kommun avstyrker hela för- slaget då regleringar via lagar inte är rätt sätt att uppnå inflytande. och LO betonar att det viktiga är att man fokuserar på hur man skall kunna fylla inflytandet med en reell innebörd så att det inte blir en pappersprodukt. kommun, och kommun med flera anser att arbetsgruppen inte tagit hänsyn till dessa och att man i det fortsatta arbe- Prop. tet bör fokusera på lärarna för att uppnå reellt inflytande. verk, Myndigheten för skolutveckling och delar arbetsgruppens grundläggande synsätt och uppfattningar i remissen. Dessa remissinstanser anser dock att skollagskommitténs förslag rörande inflytande är tillräckligt samt att förslagen inte står i samklang med mål- styrningen i skolan. Skälen för regeringens bedömning: Skolans demokratiuppdrag och elevernas möjlighet till inflytande är starkt kopplade till varandra. Demokratiuppdraget, som innebär att förankra, levandegöra och för- medla de grundläggande demokratiska värdena, handlar till exempel om att arbeta med inflytande, jämställdhet och människors lika värde. skall dels ge eleverna kunskaper om demokrati, mänskliga rättigheter med mera, dels ha ett demokratiskt arbetssätt. Rätten till inflytande finns också fastslagen i den europeiska konventionen om skydd för de mänsk- liga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt i FN:s konven- tion om barnets rättigheter. Inte minst behöver arbetet med att nå infly- tandemålen i läroplanerna stärkas för att få en skola med hög kvalitet och Ungdomar skall ses som resurs, och vara delaktiga i Det skapar starkare förutsättningar för såväl en vital läro- process som en trygg och stabil studiemiljö. Regeringen anser att möjligheterna till inflytande för elever inom utbildningsväsendet behöver utvecklas och förbättras samt att åtgärder vidtas för att undanröja hinder för deltagande och inflytande. har uppmärksammat att arbetet med att vidga och fördjupa inflytandet i viss mån har stagnerat. Regeringen anser att ansvaret för att främja och utveckla inflytandet över det egna lärandet bör förtydligas i läroplanerna. ledningens engagemang i och kunskaper om hur elevers lärande kan främjas genom inflytande är centralt. För att kunna utveckla inflytandet krävs att informationen och kommunikationen mellan parterna förbättras. En annan viktig del är att stärka och uppmuntra det engagemang som finns hos eleverna. Det är rimligt att utgå från att elevernas intresse för inflytandefrågorna i skolan skiftar . Personal och rektor måste stå för kontinuiteten, och i bästa fall ingår inflytandet som en så naturlig del av skolans arbete att det inte kan väljas bort. Det är därför rimligt att ansvaret för att upp- muntra och stärka eleverna läggs på rektor. För att ytterligare stärka skolans demokratiuppdrag anser regeringen att det behövs förändringar i kursplanerna för de samhällsorienterande Detta aviserades i regeringens proposition Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80). Demokratiundervisning bör omfatta kun- skap såväl om hur systemen för demokrati fungerar som om hur man som elev eller medborgare själv aktivt kan medverka i praktiken. skaper om och ett aktivt arbete med lokal demokrati, både i skolan och på kommunnivå, bör ingå som ett tydligt mål för de samhällsorienterande Regeringen avser att ge i uppdrag att se över kursplanerna för de samhällsorienterande ämnena i i dessa Regeringen avser att ge Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att förstärka insatserna med att stödja utvecklingen av arbetet för att eleverna skall bli delaktiga i skolans processer och medvetna om vilka förutsättningar och kunskaper som krävs för att kunna delta på ett aktivt sätt. För att öka det reella inflytandet måste det finnas möjlighet för elever att delta, påverka och samråda. Det kan inte lämnas öppet för en skolhu- vudman att välja om man vill arbeta med inflytandefrågor eller inte. Där- för bör det vid varje skola finnas en organisation för att utveckla infor- mationen samt för delaktighet och påverkan. Det bör dock beslutas lokalt hur inflytandet i detalj skall utformas samt i vilka sammanhang olika frågor skall tas upp. Som arbetsgruppen föreslår kan en del av skolans organisation för inflytandet bestå av ett eller flera så kallade inflytanderåd. Sådana råd kan ha två huvuduppgifter.