prop · GR031d26 · 2004-01-01 00:00:00 — Bidrag till samisk kultur anvisas till Same- tinget över utgiftsområde 17 anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Stödet till de samiska språken, vilket regleras i lagen (1999:1175) om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar, anvisas medel över utgiftsområde 8 anslaget 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 45:1 Främjande av rennäringen Totalt för politikområde Samepolitik 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för . utgiftsutveckling har inte uppvisat några stora förändringar . har även ett visst anslagssparande. Beträffande den framtida utgiftsutvecklingen avvaktar regeringen behandlingen av Rennäringspolitiska kommitténs förslag och . Genom en kraftigt minskad renslakt uppkom ett anslagssparande på anslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. på . har med regeringens medgivande disponerat huvuddelen av anslagssparandet för svensk medfinansiering av Mål 1- stöd för särskilda samiska program (tidigare Mål 6) och för katastrofskadeskydd vid synnerligen svåra betesförhållanden. Anslagssparandet kommer att förbrukas . Samepolitiken har som mål att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och på andra samiska näringar. Regeringens inriktning är att successivt pröva ett utvidgat samiskt självbestämmande inom områden där detta är möjligt och med beaktande av resultatet av pågående och avslutade utredningar. Regeringen har inlett samtal som syftar till en närmare dialog mellan staten och samerna. samtal baseras på respekt, partnerskap och ökat samiskt självbestämmande. Regeringen arbetar långsiktigt för en ratificering av 169. Därför har regeringen tillsatt en för att fastställa gränserna för renskötselområdet och en jaktutredning för att närmare utreda omfattningen av samebymedlemmars och markägares rätt till jakt och fiske inom lappmarkerna och renbetesfjällen. Regeringen inriktar numera sin informationssatsning om samer och samisk kultur på det nationella planet. är en förvaltningsmyndighet som det är ett samiskt folkvalt organ med val . inledde sin verksamhet . De övergripande målen är enligt sametingslagen att verka för en levande samisk kultur och därvid ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. skall bl.a. medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas. beslutar om fördelning av statens bidrag till samisk kultur och samiska organisationer samt andra medel som ställs till samernas förfogande. leder det samiska språkarbetet och arbetet med EU-stöd för samiska program inom Mål 1 och InterregIII A (och de tidigare stöden Mål 6 respektive Interreg II A). Rennäringen är en viktig del av det samiska kulturarvet. Staten har ett övergripande ansvar för att rennäringen kan fortleva som en del av kulturen. Rennäringen skall bedrivas så att den ger ett rimligt antal samer en tryggad försörjning på ett ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt långsiktigt bärkraftigt sätt. och länsstyrelserna i , och är de förvaltande myndigheterna inom området. har i sitt betänkande En ny rennäringspolitik (SOU 2001:101) föreslagit omfattande förändringar, bl.a. vad gäller samebyarnas organisation och rennäringens administration. Förslagen i betänkandet bereds i . Rennäringen främjas bl.a. genom statligt pristillägg på renkött, ersättning för vissa merkostnader till följd av och genom att staten svarar för vissa kostnader för renskötselanläggningar liksom viss planläggning när det gäller renskötseln. De skador som vilda djur orsakar rennäringen ersätts enligt viltskadeförordningen (2001:724). pågår inom en nationell informationssatsning om samer och samisk kultur som skall öka kunskapen om och förståelsen för samerna som urbefolkning. Förtroendet mellan samer och icke-samer skall förbättras och diskriminering motverkas. Statens bidrag till samisk kultur syftar till att bevara, stärka och sprida kunskap om samisk slöjd, bild- och formkonst, musik, scenkonst, litteratur samt andra samiska kulturyttringar och delar av det samiska kulturarvet. En utredare tillsattes för att göra en översyn av organisation och de dubbla rollerna som folkvalt organ och myndighet. Utredaren skulle också göra en översyn av valbestämmelserna i sametingslagen. Utredaren redovisade sitt uppdrag och pågår beredning i . En (dir. 2002:7) har tillsatts för att utreda de gränser för renskötselområdet som avses i konvention 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Framför allt är den yttre gränsen på sina håll omtvistad. Utredaren skall lämna sina förslag . Både i betänkandet Samerna ett ursprungsfolk i (SOU 1999:25) och i Rennäringspolitiska kommitténs betänkande föreslogs en utredning om omfattningen av den samiska jakt- och fiskerätten. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som skall klarlägga grunderna för och omfattningen av samebymedlemmars och markägares rätt till jakt och fiske inom lappmarkerna och renbetesfjällen. Sedan och regeringar beslutat att det även fortsatt finns behov av renbetning över gränsen tillsattes 1997 en svensk-norsk kommission som skulle komma med förslag om hur betestillgångarna skulle nyttjas mest rationellt. Kommissionen, som var enig om ett förslag till ny konvention, överlämnade sitt betänkande . Nuvarande konvention om renbete över den svensk-norska gränsen har förlängts på grund av att förhandlingarna med inte hunnit genomföras innan konventionen skulle ha upphört . Förhandlingar med om en ny konvention påbörjades och beräknas vara slutförda . Regeringens urbefolkningsdelegation, som tillsattes som ett resultat av FN:s urbefolkningsårtionde, har bl.a. i samarbete med arrangerat ett seminarium om kollektiva rättigheter. Bakgrunden är arbetet med en FN-deklaration om urfolk och den kollektiva dimensionen i detta arbete. Delegationen har också genomfört ett studium av ett antal västländers urbefolkningspolitik ur ett försoningsperspektiv, vilket resulterat i en tätare dialog mellan staten och samerna. Man har också arrangerat en samepolitisk debatt på i med anledning av riksdagsvalet samt besökt för att studera finsk samepolitik. Delegationen har även genomfört ett seminarium för riksdagsledamöter för att ge den nyvalda möjlighet att fördjupa sig i aktuella samepolitiska frågor. Delegationen har också varit representerad i FN:s olika arbetsgrupper för urbefolkningar, bl.a. i Permanent forum. Detta forum skall ge råd och rekommendationer till ECOSOC och till FN:s fonder och program. Arbetet med en nordisk samekonvention har resulterat i att en expertgrupp tillsatts för att utarbeta ett utkast till en samekonvention. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Expertgruppen består av två representanter från respektive land samt två ersättare varav två representanter utsetts av respektive Sameting. Expertgruppen har inlett sitt arbete och ett första utkast till konventionstext finns framtaget. En närmare redovisning av åtgärder inom ramen för minoritetspolitiken görs under utgiftsområde 8. Samepolitikens övergripande mål är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Sameskolstyrelsen är förvaltningsmyndighet för de statliga sameskolorna och den integrerade samiska undervisningen i den kommunala Detta sker inom ramen för det offentliga skolväsendet och hör till politik- som mål att bevara och utveckla de samiska språken och den samiska kulturen genom att ge plenum har samlats under samiska barn en utbildning med samisk inrikt- Plenum består av 31 ledamöter. Verkställande organ är styrelsen som består av Inom ramen för vuxenutbildningen erhåller Styrelsen har fram till Samernas utbildningscentrum medel för sin 2002 bestått av fem ledamöter som har utsetts Verksamheten bidrar till att bevara genom proportionella val. samekulturen genom kurser i bl.a. sameslöjd majoritetsstyrelse med ledamöter från det haft i medeltal 18 anställda. ramkonvention om skydd för nationella har ett tjugotal alfabetiseringskurser i minoriteter och den europeiska stadgan om nord-, lule- och sydsamiska anordnats för de landsdels- eller minoritetsspråk. som vill lära sig läsa och tala samiska. binder regeringen sig att ge stöd och skydd åt Arbetet med att standardisera samiska minoritetsspråken i , vilket bl.a. är det samiska språket i alla former. ortnamn har satts upp inom delar av det samiska Inom ramen för minoritetspolitiken har åtgärder vidtagits för stöd till det samiska Rätten att tala samiska i kontakterna med språket och kulturen. myndigheterna i vissa kommuner har varit ett likhet med övriga organisationer som företräder symboliskt genombrott men dock inte i nämn- nationella minoriteter getts bidrag för att stärka värd utsträckning lett till aktiv användning av möjligheterna till inflytande. samiska hos myndigheter och institutioner. Lagen (1999:1175) om rätt att använda Arbetet med en förvaltningsordbok fort- samiska hos förvaltningsmyndigheter och dom- Likaså det gemensamma nordiska språk- stolar tillämpas inom , , Nordiskt och internationellt arbete har gett i i upp- drag att utreda konsekvenserna av en utvidgning av förvaltningsområdet för samiska så att det ansluta sig till Samiskt parlamentariskt råd även omfattar några kommuner inom de södra (SPR). delarna av det traditionella samiska språk- samheten som observatör. området, det sydsamiska området. hetsplan prioriteras jämställdhets- och utbild- Verksamheten har varit låg på grund av en vakant tjänst som informatör vid . Man har dock uppdaterat sin hemsida som finns tillgänglig i, förutom en samisk version, också på svenska, engelska och ryska. En broschyr om med översättning till engelska har dessutom utarbetats. Samiska näringar och samhällsplaneringen De viktigaste effekterna är att betydelsen av den samiska kulturen och näringarna har lyfts fram i såväl miljömålsarbetet som i regionala tillväxtprogrammen och i samverkansprojekt med . arbete med rennäringen hänför sig främst till rovdjursersättningarna till samebyarna, deltagande i olika arbetsgrupper samt besvarande av remisser. Huvudmålen för de samiska EU-programmen är att stärka det samiska näringslivet och därmed bidra till utveckling av samisk kultur och samhällsliv. Arbetet med det nya Mål 1 och Interreg III A-programmen har påbörjats . Det är som ansvarar för och beslutar om medlens användning samt prioriterar de insatser som skall göras. Samernas deltagande i programutformningsprocessen har gynnat samerna på olika sätt. Bland annat har en form av samisk näringsfond skapats (Mål 1) och en allsamisk fond (Interreg III A) som även inbegriper , och . Resultaten av den tidigare programperioden (Mål 6) påvisar goda resultat avseende antal utbildade och bevarade arbetstillfällen (respektive avseende åtgärd 5.1 Samisk kultur och respektive beträffande åtgärd 5.2 Renskötsel och kombinationsnäringar). Däremot har man lyckats mindre bra med att nå målen med nya arbetstillfällen liksom nya företag (33,respektive samt respektive ). kulturråd fördelar medel ur anslaget för samisk kultur som anvisas över utgiftsområde 17 och medel ur Samefonden. Sammanlagt har fördelats till organisationer, tidningen , den samiska teatern, olika projekt, slöjd och biblioteksverksamhet samt samegårdar, forskning och utbildning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Prisstöd till rennäringen lämnades för /2003 med för knappt renkött. Det genomsnittliga avräkningspriset var per kilo exklusive mervärdesskatt och prisstöd, vilket innebär en sänkning med sedan föregående år. Antalet slaktade renar uppgick till drygt 60 000, vilket är en ökning med närmare 1 500 djur. Antalet kalvar som märkts bedöms vara högt, varför slakten även framöver kan beräknas ligga på en högre nivå än . Genom utfodring och tidigareläggning av slakt är antalet slaktkroppar som kasserats på grund av hög cesiumhalt mindre än 50 stycken. Verksamheten med medling m.m. i tvister mellan samebyar och jordbrukare när det gäller konflikter på grund av renbetning på har kommit i gång. Det har även under detta år varit mycket goda väderförhållanden för rennäringen. Några bidrag för utfodring på grund av synnerligen svåra betesförhållanden har inte betalats ut. Inom ramen för regeringens informationssatsning om samerna som urbefolkning har beviljats projektmedel på ca till ett trettiotal projekt. Bland annat har LRF-Skogsägarna och () fått medel för projektet och samverkan mellan rennäring och familjeskogsbruk. Regeringen har beslutat att ge i uppdrag att utveckla och etablera ett permanent nationellt informationscentrum för samefrågor. För detta anvisades ett engångsbelopp på . Uppdraget skall redovisas . Som en del av informationssatsningen beslöt regeringen om ett särskilt informationsprojekt, Konkreta informationsvägar om samer och samisk kultur. Inom ramen för detta informationsprojekt bereds bl.a. frågor om läromedel, läromedelsproduktion, fortbildning av lärare och övrig skolpersonal, museers och bibliotekens roll som informationsspridare, fysiska mötesplatser mellan samer och allmänhet, produktion av informationsskrift och attitydundersökning om samer, diskriminering 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 och kulturella motsättningar. Projektet leds av en interdepartemental styrgrupp och skall senast avge en slutredovisning med förslag till fortsatta åtgärder och aktiviteter. Årsredovisningen för är betydligt bättre än föregående år. Den är inte belastad med icke efterfrågad information. Den är överskådlig och tillgänglig. Det går att utläsa såväl resultat som effekter där så efterfrågas. Dock behöver förbättra sin kvalitetsredovisning. Här finns fortfarande stora brister. mål är inte konkretiserade i operativa dokument för målstyrning, vilket försvårar såväl årsredovisningsarbetet som den dagliga handläggningen. har påbörjat en översyn av . har kontaktat ESV för att göra översynen. hade inga invändningar med anledning av årsredovisning budgetförslag redovisas under utgiftsområde 1 anslaget 45:1 . 7.8.245:1 Främjande av rennäringen m.m. De utgifter som belastar anslaget är: underhåll av vissa riksgränsstängsel och underhåll eller rivning av renskötselanläggningar för vilka staten har underhållsansvaret, statens del av kostnaderna för redovisning av markanvändningen, riksintressen och marker som är värdefulla eller känsliga för renskötseln, natur- och kulturmiljövården, utveckling av företagsregistret för rennäringen, prisstöd till rennäringen enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött, ersättning till följd av som kan lämnas till jordbruksföretag, renskötselföretag och till den som helt eller delvis försörjer sig på att fiska till husbehov eller för försäljning enligt förordningen (1994:246) om ersättning för vissa merkostnader och förluster med anledning av , kostnader för medling m.m. i tvister mellan samebyar och jordbrukare när det gäller konflikter på grund av renbetning på , övriga åtgärder för främjande av rennäringen som beslutas efter överläggningar mellan staten och såsom samfinansiering av EU-projekt för utveckling av rennäringen. Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen bör bemyndigas att fatta beslut om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter om högst . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 7.3 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Pristillägg på renkött infördes . Det lämnades då i form av ett fast belopp per slaktad ren oavsett djurslag och vikt. lämnades pristillägget per kilo slaktvikt oavsett djurslag. differentierades tillägget så att det nu lämnas med per kilo för vuxen ren och med per kilo för kalv. Sedan det kilorelaterade pristillägget infördes har medelavräkningspriset för renkött, exklusive moms och pristillägg, nästan fördubblats, från per kilo till per kilo . Pristillägget har således fått en allt mindre betydelse för den enskilde renägarens ekonomi. Mot bakgrund av detta och med hänsyn till det statsfinansiella läget bedömer regeringen att pristillägget bör halveras för att andra angelägna ändamål inom anslaget skall kunna prioriteras. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade. Tabell 7.4 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 45:1 Främjande av rennäringen m.m. Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 7.8.345:2 Informationssatsning om samerna Anslagets ändamål är att genom olika informationsinsatser öka kunskapen om och förståelsen för samer och samisk kultur. Informationssatsningen är avsedd att pågå t.o.m. . Regeringen bedömer anslagsbehovet för till . Tabell 7.6 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 45:2 Informationssatsning om samerna Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 8 Utbildningspolitik och Forskningspolitik under utgiftsområdena 16 och 20 Politikområde Utbildning inom utgiftsområde 23 () ingår som en del i politikområdet Utbildning som redovisas under utgiftsområde 16. Verksamheten vid utgör också ett viktigt medel för att förverkliga målen inom livsmedelspolitiken, landsbygdspolitiken, djurpolitiken, samepolitiken samt skogspolitiken under utgiftsområde 23. Politikområde Forskning inom utgiftsområde 23 Forskningen som bedrivs inom de areella näringarna har ett särskilt ansvar för att kunskaperna om naturresurserna utvecklas för kommande generationers behov. Viktiga globala miljö- och livsmedelsförsörjningsfrågor måste lösas genom samverkan mellan många länder och mellan forskare från olika vetenskapliga discipliner. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Rådet sorterar under utgiftsområde 20 men anvisas medel under ett anslag för forskning under utgiftsområde 23. En resultatredovisning för samtliga forskningsfinansierande myndigheter görs under politikområdet Forskning under utgiftsområde 16. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för . 2Motsvarar 1 291 434 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 291 435 tkr prisnivå. () skall utveckla kunskapen om de biologiska naturresurserna och människans hållbara nyttjande av dessa. Detta sker genom utbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys och information. Anslaget finansierar grundläggande högskoleutbildning, forskarutbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys samt information och fortbildning. Verksamheten bedrivs utifrån en sektorsroll som preciseras av fem ansvarsområden: kvalitet i livsmedelskedjan, djurhållning, djurhälsa och djurskydd, skog, skogsbruk och förädling av skogsråvaran, naturresurser för landbygdsutveckling, rekreation och fritid, landskapsplanering och markanvändning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 SLU har, i samverkan med näringsliv och andra intressenter, påbörjat en översyn av sektorsrollens omfattning och mål. Regeringen avvaktar resultatet av denna översyn och avser att återkomma i frågan. Grundutbildningen bedrivs inom ett antal utbildningsprogram som leder till 11 olika yrkesexamina eller kandidat/magisterexamen med fem olika inriktningar. Avgiftsintäkterna disponeras av SLU. Verksamheten vid SLU ingår som en del i politikområdet Utbildning och omfattas därför av den övergripande resultatredovisning som görs för högskoleväsendet under utgiftsområde 16. SLU har fattat beslut om en reformering av institutionsstrukturen och fakultetsorganisationen för att uppnå en effektiv intern organisation och för att snabbare kunna möta omvärldens krav på förändring och förnyelse. SLU redovisar en kapitalförändring för uppgående till minus . Detta skall jämföras med resultatet för som uppvisade ett underskott på och att delårsrapporten för prognostiserat årets resultat till minus . Underskottet hänför sig huvudsakligen till att statsanslaget minskat med i enlighet med förslaget ekonomiska vårproposition. SLU fortsätter aktivt att arbeta för en bättre ekonomistyrning. För att komma till rätta med den ekonomiska situationen har särskilda åtgärder vidtagits. Till exempel har en översyn av kursutbudet initierats för att identifiera och eliminera dubbleringar. Den veterinärmedicinska fakulteten, som uppvisat ett ekonomiskt underskott i verksamheten, har bl.a. ansett sig vara tvungen att temporärt stänga den s.k. hästakuten, vilket vållat stor uppmärksamhet hos allmänheten. På grund av det ansträngda ekonomiska läget vid den veterinärmedicinska fakulteten kommer veterinärutbildningens innehåll, organisation och utbildningsmål att ses över och anpassas till förändringar i omvärlden och till samhällets behov. Regeringen erinrar i detta sammanhang om sitt uppdrag till att analysera den veterinära verksamheten. SLU har inkommit till med en rapport angående bl.a. hur stor andel av kostnaderna för djursjukvård som täcks av avgifter. Rapporten konstaterar att taxor och avgifter i fråga om djursjukvården vid SLU i allt väsentligt torde vara jämförbara med dem som uttas vid liknande kliniker. Graden av kostnadstäckning för djursjukvården vid SLU är , vilket är lägre än motsvarande vid kommersiell verksamhet. SLU framhåller emellertid att den primära målsättningen för den djursjukvård som bedrivs vid är att tillgodose grundutbildningens, forskningens och forskarutbildningens samt specialistutbildningens behov, vilket har sin grund i de särskilda krav på arbetsskydd och djurskydd som ställs i en undervisningssituation. För övrig avgiftsfinansierad verksamhet kalkyleras med full kostnadstäckning. Ett undantag utgör försäljning av jordbruksprodukter av vilken en mindre andel finansieras via statsanslag (). Denna delfinansieras med produktionsbidrag från bl.a. och i viss mån av SLU:s egna medel. SLU:s delfinansiering av jordbruksdriften motiveras av särskilda behov i form av extra kapacitet och speciell kompetens för att kunna hantera försöksverksamhet inom den forskning som bedrivs inom området. Regeringen bedömer att graden av kostnadstäckning för ifrågavarande verksamheter är motiverad och förutsätter att andelen statlig finansiering inte ökar. SLU har, liksom många andra lärosäten, ett vikande sökandetryck till vissa utbildningar och ser dessutom brister i både den sociala och etniska mångfalden bland studenterna. För att komma till rätta med detta har SLU tillsatt en rekryteringsdelegation som skall arbeta med att utveckla SLU:s rekryteringsarbete. I regleringsbrev för avseende SLU specificeras utbildningsuppdraget genom ett mål för antalet helårsprestationer. Antalet helårsprestationer för treårsperioden 20002002 har fastslagits till 9 000 varav 1 100 i fristående kurser. Utfallet för perioden är 9 410 helårsprestationer i utbildningsprogram varav 1 431 i fristående kurser. Målet för perioden är således uppfyllt med marginal. Prestationsgraden är , vilket innebär en ökning i förhållande till föregående år. Den genomsnittliga prestationsgraden för hela riket ligger på . SLU är ett universitet med tyngdpunkt på naturvetenskap. Trots de svårigheter som generellt råder när det gäller att få kvinnliga sökande till naturvetenskapliga utbildningar är majoriteten av de sökande till SLU:s utbildningar kvinnor. Av antalet sökande är kvinnor. Andelen antagna kvinnor utgör . Variationen är dock stor mellan olika program. SLU arbetar aktivt för att utjämna könsfördelningen inom de program i vilka snedfördelning råder. Särskilda åtgärder vidtas för att rekrytera underrepresenterat kön till sådan utbildning.