prop · GS031d10 · 2004-09-20 00:00:00 — Samtliga projekt har kommit igång . Regeringen har sedan tillkomsten av Rikskvinnocentrum lämnat stöd till verksamheten. En särkskild utredare har i uppdrag att presentera ett förslag till formerna för en sådan ombildning samt till finansieringen av institutet. finns avsatta för Rikskvinnocentrums verksamhet. Utredaren kommer även att se över förutsättningarna för att inrätta en nationell kristelefon för kvinnor som utsatts för mäns våld. har presenterat en kartläggning av prostitutionens omfattning och utveckling i . Rapporten är en uppföljning av den kartläggning presenterade 2000, efter införandet av lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster. Rapporten skall också kunna användas som kunskapsunderlag för personer inom framför allt som möter kvinnor och män med erfarenhet av prostitution. Syftet är att skall få större kunskap och därmed en bra beredskap för att kunna bemöta och stötta personer med sådana erfarenheter. avser dessutom att ge vägledning rörande omhändertagande av offer för människohandel. Stärkt skydd för barn i utsatta situationer har, efter de ändringar i SoL och LVU som infördes för att stärka skyddet för flickor och pojkar i utsatta situationer, tagit fram handboken om missförhållanden som rör barn och allmänna råd om anmälan om missförhållanden enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (SOSFS 2003:16). skall bidra till att sprida kunskap om anmälningsskyldigheten och ge vägledning till dem som är skyldiga att anmäla. har utarbetat föreskrifter och allmänna råd om hem för vård eller boende (HVB) (SOSFS 2003:20). har på regeringens uppdrag lämnat förslag till vilken kunskap och information som behövs för att kunna följa utvecklingen av vården vid hem för vård eller boende. Förslaget bereds i . Inom ramen för programmet Nationellt stöd för kunskapsutveckling inom har tagit fram ett underlag till kompetensbeskrivning för arbete med barn och ungdomar i utsatta situationer och med deras familjer. har tagit fram en kunskapsöversikt Samtal med barn i (2004- 110-8) som tar upp olika syften med samtal med flickor och pojkar, förutsättningar och eventuella konsekvenser av sådana samtal. En särskilt utredare har redovisat uppdraget att samla kunskap om sexuell exploatering av barn i (SOU 2004:71). Utredningen har gjort en kunskapssammanställning som bl.a. beskriver riskgrupper, visar på områden där ytterligare åtgärder behöver övervägas, pekar på att bristen på kunskap om sexuell exploatering av barn är stor i många berörda yrkesgrupper samt att den kunskap som ställts samman av utredningen måste spridas till relevanta yrkesgrupper. Antalet barn som exploateras sexuellt i går enligt utredningen inte att fastställa men bedöms vara betydande. Betänkandet bereds inom . Omkring 50 000 barn berörs av att deras föräldrar separerar. I cirka en tiondel av separationerna avgörs frågor om vårdnad, boende och umgänge i domstol. Till hjälp för det familjerättsliga arbetet inom har tagit fram handboken , boende och umgänge samt allmänna råd om socialnämndens handläggning av vissa frågor om vårdnad, boende och umgänge (SOSFS 2003:14). Regeringen har avsatt 2003 för att stimulera inrättande av skyddat boende m.m. för flickor som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld. Andra åtgärder syftar till att höja kunskapen och medvetenheten kring problemet på statlig, regional och nivå. Också pojkars och unga mäns situation skall uppmärksammas. Regeringen har gett för arbetsliv och socialvetenskap, FAS, i uppdrag att analysera svensk forskning som handlar om flickor och pojkar i utsatta situationer. Såväl forskning om förekomst och orsaker till utsatthet som forskning om åtgärder och metoder för att hjälpa skall analyseras. Uppdraget skall redovisas . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Insatser för personer i ekonomiskt utsatta situationer publicerade nya allmänna råd om ekonomiskt bistånd (SOSFS 2003:5) och stöd för rättstillämpning och handläggning av ärenden i den kommunala . Inom ramen för arbetet att stödja arbete med att stärka möjligheterna för långvarigt socialbidragsberoende människor att leva ett självständigt liv, har särskilt uppmärksammat de bidragstagare som är sjuka men som inte får ersättning från sjukförsäkringen. I samarbete med och har en kartläggning av denna grupp långvariga biståndstagare gjorts. pågår studien av insatser/arbetssätt för bidragstagarnas försörjningssituation där syftet är att undersöka vilka arbetsmetoder som tillämpas i arbetet med långvariga mottagare av ekonomiskt bistånd. Regeringen tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att belysa levnadsförhållandena för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Arbetsgruppen har gjort en samlad analys av situationen för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer och har även identifierat de samhällsområden som är viktiga för regeringens fortsatta arbete med att minska andelen barn som lever i familjer med svag ekonomi. Arbetsgruppen överlämnade sin rapport till regeringen . I en rapport gjord av (Rätt nivå på socialbidraget, Ds 2004:5) jämförs den ekonomiska standard socialbidragstagare haft med den standard hushåll i låglönearbeten haft . Resultatet visar att de reala disponibla inkomsterna för låglönegrupperna har stigit och att socialbidragstagarnas reala konsumtionsmöjligheter inte följt med . lönade det sig sämre att gå från ekonomiskt bistånd till arbete, bland annat till följd av ökade boendekostnader och en olycklig koppling av socialbidragsnormen till dessa. I stora drag har relationen mellan socialbidragstagares konsumtionsmöjligheter och låglönegruppers disponibla inkomster nu återställts till de nivåer som gällde 1991, och slutsatsen i rapporten är att är inkomst av arbete gynnsammare än ekonomiskt bistånd. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 För att skapa bättre framförhållning för kommunerna har regeringen beslutat att tidigarelägga den tidpunkt då skall inkomma med underlag för beräkning av riksnormen. Regeringen avser att på grundval av underlag från fastställa riksnormen . Avstämningen av målet om en halvering av antalet socialbidragsberoende görs i Bilaga 3. Regeringen har 2003 inrättat en delegation för brukarinflytande i sociala utvecklingsfrågor, för att stärka brukarinflytandet i genomförandet av den nationella handlingsplanen mot fattigdom och social utestängning 20032005 som har utarbetats inom ramen för EU-samarbetet. Delegationen, som leds av folkhälso- och socialtjänstministern, består av elva representanter för brukarna och deras organisationer, en representant från och en representant från . Delegationen utgör ett samrådsorgan mellan den offentliga sektorn och frivillig- och brukarorganisationerna i syfte att mobilisera samtliga aktörer i arbetet mot ekonomisk och social utsatthet. Delegationen fungerar som ett forum för samråd och informationsutbyte i samband med genomförandet av den nationella handlingsplanen. Dessutom skall delegationen stå modell för, och ge legitimitet till, samrådsformer på lokal och regional nivå. Mellan mötestillfällena fungerar delegationen som ett nätverk. Delegationen har antagit ett strategidokument som ledning för sitt fortsatta arbete. Brukarperspektivet och brukarinflytande är också en viktig utgångspunkt i arbete med att stödja utvecklingen av en kunskapsbaserad socialtjänst. Verksamhetsområde Statligt bedriven ungdoms- och missbrukarvård hade (SiS) 35 särskilda ungdomshem i drift. Antalet fastställda platser avsedda för ungdomsvård var 636 , jämfört med 635 platser . Det totala antalet enskilda ungdomar som togs in var 997, varav 650 pojkar och 347 flickor. tog SiS in 1 016 ungdomar. snittliga antalet intagna 2003 var 548, vilket är en minskning då antalet var 562. Antalet fastställda platser för sluten ungdomsvård var 75, jämfört med 74 platser . Totalt 97 ungdomar togs in för verkställighet av sluten ungdomsvård, jämfört med 86 intagningar 2002. Antalet fastställda platser vid LVM-hemmen var 346 , vilket är en minskning från då antalet var 349. Det totala antalet enskilda klienter som togs in var 1 028, varav 761 män och 267 kvinnor. var antalet 1 113. Det genomsnittliga antalet intagna var 275, en minskning då antalet var 300. Av intagningarna enligt LVM var omedelbara omhändertaganden enligt 13 § LVM, att jämföra med föregående år då andelen var . har regeringen givit SiS i uppdrag att prova en försöksverksamhet inom missbrukarvården i syfte att förbättra vårdkedjan och kvaliteten på den vård som ges både före och efter LVM-vården. För detta ändamål disponerar SiS totalt 2006. Insatser inom andra politikområden påverkar i hög grad välfärdsutvecklingen för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer, eftersom utgör samhällets yttersta skyddsnät. Här kan särskilt nämnas arbetsmarknadspolitiken, folkhälsopolitiken, hälso- och sjukvårdspolitiken, integrationspolitiken, den ekonomiska familjepolitiken, barnpolitiken, utbildningspolitiken, bostadspolitiken samt storstadspolitiken. Insatser inom dessa politikområden är viktiga också för att förebygga social utsatthet. , som syftar till att skapa full sysselsättning, förbättra kvaliteten i arbetet och produktiviteten samt öka den sociala sammanhållningen, är en viktig del i regeringens arbete för att öka sysselsättningen och skapa förutsättningar för en hållbar ekonomisk tillväxt. Rekommendationerna till för 20042005 med direkt bäring på socialtjänstpolitiken innebär bland annat att undanröja arbetslöshetsfällor och bättre integrera invandrare i arbetskraften. En interdepartemental arbetsgrupp har i uppdrag att bearbeta de förslag som och lämnade med anledning av ett regeringsuppdrag om ett förbättrat mottagande av ensamkommande flyktingbarn som redovisades . Syftet är att skapa en tydlig ansvarsfördelning mellan och . Inom pågår arbete med en promemoria med förslag på flera åtgärder som syftar till att stärka rättigheterna för och stödet till barn som bevittnar våld och på annat sätt drabbas av brott av och mot närstående personer. Promemorian kommer även att innehålla förslag på åtgärder för barn som själva drabbas av brott samt för att förebygga att barn dras in i kriminalitet. trädde lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser mellan allmän försäkringskassa, länsarbetsnämnd, kommun och landsting i kraft. Målgruppen för samordningen utgörs av människor som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser från flera av de samverkande parterna för att uppnå eller förbättra sin förmåga till förvärvsarbete. Åtgärder för att förbättra och utveckla introduktionen av nyanlända invandrare pågår löpande. , , , Myndigheten för skolutveckling, och har i en gemensamt upprättad överenskommelse bildat en plattform för ett samordnat förändringsarbete. Förändringsarbetet syftar till att stärka samverkan mellan berörda myndigheter så att nyanlända invandrare bättre skall kunna tillvarata och utveckla sina resurser. Beredning av en proposition om invandrares etablering pågår inom . En särskild utredare har tillsatts för att följa upp och utvärdera de myndighetsgemensamma uppdrag och de uppdrag till enskilda myndigheter som gavs i samband med Kvinnofridsreformen 1998. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . är en av de myndigheter som gavs olika uppdrag i samband med Kvinnofridsreformen och har inom ramen för sina uppdrag publicerat åtta olika rapporter, bland annat innehållande redo- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 visningar av metodutvecklingsprojekt. Resultaten från projekten genomförs gradvis. Regeringen tillsätter 2004 en interdepartemental arbetsgrupp med uppdrag att utarbeta ett förslag till en nationell handlingsplan för arbetet med att bekämpa människohandel och prostitution. Uppdraget skall vara genomfört . Försöksverksamhet med arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare bedrivs fr.o.m. till och med vid arbetsförmedlingen. Specialutbildade arbetsförmedlare skall med hjälp av särskild arbetsmetodik förmedla kontakt med lämplig arbetsgivare och ansvara för bl.a. introduktion och uppföljning på arbetsplatsen. Sammanlagt beräknas kostnaden för denna försöksverksamhet uppgå till . Skyddet mot diskriminering har stärkts genom en ny lag, lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering, som gäller . I lagen anges ett förbud mot diskriminering som har samband med etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning i fråga om bl.a. insatser inom . Ett motsvarande förbud mot diskriminering som har samband med en persons sexuella läggning har föreslagits i en departementspromemoria, Ds 2004:20. Promemorian bereds inom . Utvecklingsarbetet inom storstadspolitiken har gått in i sin andra fas som innebär att framgångsrika insatser skall inordnas i ordinarie strukturer. Det gäller för såväl kommuner som statliga myndigheter och andra involverade aktörer. När det gäller socialbidragsutvecklingen visar de stadsdelar som omfattas av de lokala utvecklingsavtalen en mer positiv utveckling än andra stadsdelar med liknade befolkningsstruktur. Målet för socialtjänstpolitiken är att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer samt att stärka skyddet för utsatta barn. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Verksamhetsområde Individ- och familjeomsorg uppdrag att informera om och förankra det nationella programmet till stöd för kunskapsutveckling inom redovisades . Arbetet har bedrivits i bred samverkan med olika aktörer inom området. Regeringens bedömning är att detta arbete har bedrivits på ett mycket tillfredsställande sätt och möjliggjort en bred förankring och samsyn inom verksamhetsområde. har i rapporten socialtjänst? redovisat regeringens uppdrag att följa upp, analysera och redovisa könsskillnader inom verksamhetsområde. Rapporten visar bl.a. att den sociala barnavården speglar traditionella föreställningar om kön och familj, framför allt i agerandet gentemot föräldrarna. Fäderna är ofta frånvarande inte bara i barnens liv utan också i den sociala barnavårdens utredningar och bedömningar. Missbrukarvården bygger främst på erfarenheten av arbete med manliga missbrukare. Vidare har frågan om jämställdhet ur ett brukarperspektiv fått mycket liten uppmärksamhet inom . En enkät till landets kommuner visar att över hälften aldrig gjorde någon analys av vilka effekter olika beslut har för män och kvinnor. Dock hade arbetat med att få en jämnare könsfördelning bland personalen. drar bl.a. slutsatsen att i de fall kvinnor och män har olika behov blir insatser som tar hänsyn till detta mer effektiva. har på regeringens uppdrag gjort en kartläggning av i vilken mån en persons sexuella läggning kan ha betydelse för bemötandet inom . Kartläggningen visar att det största problemet är att i de flesta kontakter utgår från att alla lever ett heterosexuellt liv. planerar att informera samtliga socialnämnder om betydelsen av att uppmärksamma hur homo- och bisexuella personer bemöts inom . I den kartläggning som gjort tillsammans med och av de bidragstagare som är sjuka men som inte får ersättning från sjukförsäkringen, konstateras att andelen hushåll där målgruppen ingår ligger på mellan i riket samt att ungefär en fjärdedel av dessa hushåll får del av rehabiliteringsinsatser. Under en följd av år har många kommuner med hjälp av statliga projektbidrag utvecklat öppna vård- och behandlingsformer för ungdomar och personer med missbruksproblem. Medlen har fördelats av länsstyrelserna och följts upp av . Ett omfattande utvecklingsarbete, riktat mot de avsedda målgrupperna, har bedrivits i kommunerna med stöd av utvecklingsmedlen. Olika öppenvårdsmodeller har utvecklats och nyskapande och kvalitetshöjande projekt har prioriterats i bidragsgivningen, men hänsyn har även tagits till behovet av insatser för särskilt utsatta eller underförsörjda målgrupper. Regionala FoU-enheter och högskolor har i ökande utsträckning medverkat i projektverksamheten och länsstyrelserna har genomfört utvärderingar för att mäta effekterna av den bedrivna projektverksamheten. Utveckling av behovet av ekonomiskt bistånd arbetssätt har stor betydelse för arbetet med ekonomiskt bistånd. En positiv tendens är enligt , att håller på att utveckla olika insatser för att bryta behovet av ekonomiskt bistånd. Arbetet är mer målgruppsinriktat och stöden utformas utifrån målgruppernas och individernas behov. Samarbete sker med andra aktörer. Ett exempel är det samarbete som pågår på stadsdelsnivå inom ramen för storstadspolitiken. och länsstyrelserna har i rapporten tillsyn 2003 pekat på vissa brister i handläggningen av ekonomiskt bistånd. Schablonmässiga bedömningar vid handläggningen av ekonomiskt bistånd kan i vissa fall leda till att människor inte alltid får den individuella bedömning som socialtjänstlagen föreskriver. I rapporten påtalas även att barnfamiljer med mångårigt bidragsberoende och personer med sammansatta psykosociala problem får svårare att få stöd och service. utbetalades i ekonomiskt bistånd, inklusive introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utländska medborgare. Det är en minskning med jämfört med och med drygt en tredjedel uttryckt i fasta priser jämfört med , då kostnaderna var som högst. De minskade kostnaderna kan åtminstone delvis förklaras av införandet av äldreförsörjningsstödet från . Kostnaderna , uttryckt i fasta priser, var de lägsta . De län som stod för minskningen var länen i och mest minskade det i . Länen i norra (, , , , och ) ökade däremot sina utbetalningar av ekonomiskt bistånd . stod för den största ökningen. Totalt fick ca 418 000 personer ekonomiskt bistånd , vilket utgör av befolkningen. minskade antalet med . Ensamstående kvinnor med barn är fortfarande den vanligaste hushållstypen bland biståndshushållen i förhållande till totalbefolkningen. av alla ensamstående kvinnor med barn fick ekonomiskt bistånd . Jämfört med 2002 har denna grupp dock minskat , vilket är en något större minskning än genomsnittligt för alla hushållstyper. av biståndsmottagarna som var eller äldre fick ekonomiskt bistånd av året och definieras därmed som långvariga biståndsmottagare. An- delen ligger något lägre än 2002. Långvarigt biståndsmottagande var i stort sett lika vanligt bland kvinnor som bland män. Antalet barn som levde i ett biståndshushåll 2003 varierar väsentligt inom landet. Ungefär vart fjärde barn i , drygt vart femte barn i och vart sjätte barn i levde i ett biståndshushåll 2003. I riket som helhet var motsvarande andel ett av tretton barn. I kommunerna levde färre än en procent av barnen i hushåll som beviljats ekonomiskt bistånd. Den allra senaste utvecklingen visar emellertid på ett trendbrott i minskningen av kostnaderna för ekonomiskt bistånd. Totalt betalades det ut 4,4 miljarder 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 kronor , vilket är en ökning jämfört med . I vilken utsträckning flickors och pojkars behov och särskilda situation beaktas i handläggning av ekonomiskt bistånd skiljer sig åt mellan kommunerna. I samband med utredningar om ekonomiskt bistånd har barnperspektivet inte alltid fått genomslag i besluten. Generellt sett kan dock en positiv utveckling skönjas då kommunerna kontinuerligt utvecklar skriftliga riktlinjer för att bättre beakta barnperspektivet vid handläggning av ekonomiskt bistånd. Den av regeringen tillsatta arbetsgruppen med uppgift att belysa levnadsförhållanden för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer redovisade sitt arbete . I rapporten utsatta barn framgår att det finns en rad olika metodproblem förknippade med att fastställa hur många barn som egentligen är ekonomiskt utsatta, men att svenska barns ekonomiska situation generellt sett är god vid en internationell jämförelse. Barn och ungdomar i ekonomiskt utsatta hushåll har dock en lägre levnadsnivå än andra barn, vilket visar sig både rent materiellt samt i sämre hälsa. Det är framför allt bland ensamstående kvinnor med barn och bland invandrare som andelen ekonomiskt utsatta barn överstiger genomsnittet. Arbetslöshet utan arbetslöshetsersättning är en viktig orsak till barnfamiljernas försörjningsproblem, enligt rapporten. Rapporten visar även att uppskattningsvis mellan 1 5002 000 barn påverkas av en vräkning. Barn i utsatta situationer skall utreda och vid behov besluta om och genomföra olika öppenvårdsinsatser och i vissa fall placering utanför det egna hemmet för flickor och pojkar som genom anmälan eller ansökan kommer till kännedom. hade ungefär 28 000 barn och unga beslut om minst en behovsprövad öppenvårdsinsats. Av dessa var pojkar och flickor, en fördelning som inte ändrats . Andelen barn och unga i befolkningen som har öppenvårdsinsats var 13 per 1 000 i befolkningen och har legat på i stort sett samma nivå . Det är vanligast att ha öppenvårdsinsats i åldersgruppen . hade knappt 23 000 barn och unga insatsen kontaktperson/familj under 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 året, ungefär 20 000 hade behovsprövat personligt stöd och cirka 5 700 var föremål för strukturerade öppenvårdsprogram. Bland de yngre barnen var kontaktperson/familj den vanligaste öppenvårdsinsatsen medan personligt stöd är vanligast för de äldre ungdomarna, . Av de barn och ungdomar som fått insatser av typen strukturerade öppenvårdsprogram är pojkar och flickor, medan skillnaden mellan könen är mindre när det gäller personligt stöd och kontaktperson/familj, där könsfördelningen är pojkar och flickor. var knappt 15 000 barn och unga placerade i heldygnsvård. har ökningen av andelen barn och unga med vård varit likartad för såväl SoL-vård som LVU-vård med ett par procents ökning . Av dem som berördes av heldygnsvård hade vård enligt SoL och enligt LVU. Ungefär lika många pojkar som flickor hade heldygnsvård. Den uppåtgående trenden har varit långsam och stabil vad gäller andelen barn och unga i befolkningen som hade pågående placering enligt SoL eller LVU per . Kommunerna har, enligt , tydligt prioriterat barn- och ungdomsvård i sina ekonomiska satsningar. Utbudet av öppna insatser, såväl behovsprövade öppenvårdsprogram som fritt tillgängliga alternativ, har förstärkts för att möta behov bland barn och unga och deras familjer. Länsstyrelserna påpekar att det är svårt att rekrytera personal till den sociala barn- och ungdomsvården i vissa delar av landet. Många anmälningar leder inte till utredning. Antalet kontakter som tas vid förhandsbedömningen av anmälningar har ökat, vilket ofta leder till att barnets behov inte utreds som det finns svårigheter att hålla utredningstiden . Barn som lever i komplicerade vårdnadstvister får inte tillräckligt stöd och har svårt att skilja på socialtjänstutredning och familjerättsutredning när dessa handläggs parallellt. Positiva tendenser är att flera länsstyrelser uppger att medvetenheten om barnperspektivet har ökat och att det fått en mer framträdande roll i utredningarna. Barn till missbrukare synliggörs i allt högre grad i samband med att föräldrars missbruk utreds. rapporterar att det finns flera indikatorer på att kommunernas arbete kring problematiken mäns våld mot kvinnor utvecklas i positiv riktning. Länsstyrelsernas uppfattning är att det sker en positiv utveckling av kommunernas stöd till kvinnor som utsatts för våld. Det pågår utbildningar och kompetensutveckling för att ge personalen bättre kunskap. I över en tredjedel av länen finns länsövergripande samverksansgrupper, i flera kommuner finns lokala samverkansgrupper och många kommuner har tagit fram strategier och/eller handlingsplaner. uppföljning av det stora fortbildningsuppdraget visar att ett stort antal personer inom har utbildats och att utbildningen har lett till en ökad kunskap och till konkreta åtgärder. Stödinsatserna varierar dock fortfarande mellan olika kommuner i landet. Den kartläggning av prostitution som har presenterat 2004 visar bland annat att gatuprostitutionen är mindre omfattande nu än innan sexköpslagstiftningen infördes. Jämfört med förra kartläggning har inga större förändringar skett . Det är betydligt svårare att få en bild av den mer dolda inomhusprostitutionen. Det finns dock uppgifter om olika sammanhang och platser där prostitution förkommer.