prop · GR031d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 10.11 1:11 Arbetsgivarpolitiska frågor Tabell 10.27 Anslagsutveckling för 1:11 Arbetsgivarpolitiska frågor 1 Motsvarar 2 458 tkr prisnivå. De utgifter som belastar anslaget är bl.a. medlemsavgifter för de samnordiska institutionerna, utgivning av författningssamling (AgVFS) och uppgifter i anslutning till utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst. Under anslaget har också medel beräknats för regeringens behov inom det arbetsgivarpolitiska området, såsom konsult- och utredningsuppdrag samt kostnader för vissa nämnder (främst arvoden) inom det arbetsgivarpolitiska området. Under har anslaget huvudsakligen belastats för ersättningar för förhandlings- och utredningsuppdrag från regeringen och uppdrag åt . Tabell 10.28 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 1:11 Arbetsgivarpolitiska frågor Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Anslaget är svårt att prognostisera beroende bl.a. av hur mycket uppgifter regeringen efterfrågar från . Kostnader för det av regeringen inrättade forumet Hälsa i staten kommer att belasta detta anslag. Liksom kommer även kostnader för representant i Nordiska program nordisk utbytestjänstgöring att belasta anslaget. Medel för nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området ingår i anslaget. Till nämnderna betalas utgifter i regel arvoden till ledamöter och ersättare m.m. för , Offentliga sektorns särskilda nämnd, Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd och . Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på området är hur arbetsbelastningen påverkar antalet sammanträden vid nämnderna eftersom de flesta arvoden utgår per sammanträde. har bl.a. beslutat om utökat kompetensområde för (prop. 2002/03:47, bet. 2002/03:AU6, rskr. 2002/03:177). Med ledning av detta föreslår regeringen att anslaget uppgår till . 10.121:12 Statliga tjänstepensioner m.m. Tabell 10.29 Anslagsutveckling för 1:12 Statliga tjänstepensioner m.m. 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget (-55 520 tkr) i samband med BP . Anslaget belastas med utgifter för personalpensionsförmåner, särskild löneskatt på pensionskostnader m.m. Personalpensions-förmånerna styrs av kollektivavtal. Inkomsterna utgörs främst av de försäkringsmässigt beräknade som statliga arbetsgivare fr.o.m. skall betala (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) och som redovisas under . Inkomsterna på inkomsttiteln motsvarar inte utgifterna på anslaget beroende på att de försäkringsmässigt beräknade som redovisas på inkomsttiteln avser beräknade pensionskostnader för aktiv personal för ett visst år medan anslaget belastas med de pensioner som utbetalas . Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Intäkt -kost- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 10.31 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 1:12 Statliga tjänstepensioner m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Medelsbehovet för anslaget styrs främst av antalet förmånstagare, medelvärdet av den statliga kompletteringspensionen samt av basbeloppsförändringar. Löneutvecklingen har betydelse för nytillkomna förmåners storlek. Beräknat utfall överensstämmer i princip med anvisat belopp. kompliceras prognostiseringen av anslaget dels av ett nytt statligt pensionsavtal, dels av nya samordningsregler mellan den nya allmänna pensionen och den statliga tjänstepensionen visar prognosen att anslaget kommer att belastas med 7 . Med ledning av ovanstående föreslår regeringen att anslaget blir 7 . Anslaget har beräknats till 7 och till 8 . är en central förvaltningsmyndighet med uppgift att förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Det övergripande målet för verket är att förvaltningen skall ske på det sätt som innebär god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet som fastigheternas värden i vid mening bevaras. Förvaltningen av fastigheter skall utgå från att tillgodose en 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 primärverksamhets behov av lokaler och optimera brukarens nytta av de resurser som läggs ner på lokalanskaffningen. Statens fastighetsverks verksamhet finansieras fullt ut med avgiftsinkomster. Verksamheten har av en styrelse med begränsat ansvar. Redovisning av uppgifter om det ekonomiska läget Tabell 10.32 Uppgifter om det ekonomiska läget för av låneram (%) Pågående och planerade större investeringar i beräknas färdigställas under första halvan av 2004. Även ombyggnaden av i kv. Krubban i för beräknas avslutas liksom ombyggnaderna av för och för . I och pågår sanering av inomhusklimatet. Arbetet beräknas vara färdigt . anordnade en arkitekttävling med inriktning mot arkitekter under inför byggandet av ett nytt residens i . korades en vinnare och projekteringen är nu nästa steg. Hela residenset förväntas bli klart . är i behov av ombyggnad och förbättrade klimatsystem. Arbetet beräknas pågå fram . Regeringens förslag: att bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån inom en ram av högst 7 i för investeringar i fastigheter. Skälen för regeringens förslag: disponerar en låneram i för om för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Därtill disponerar verket en låneram på för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten. Redovisad plan för investeringar bygger på investeringsbehov som angetts av brukarna. tar upp lån för att finansiera de löpande investeringarna. Regeringen föreslår att godkänner följande nedanstående investeringsplan för . Tabell 10.33 Investeringsplan för 20032006 är en central förvaltningsmyndighet med huvuduppgift att förvalta statens fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. Fastigheterna skall förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås, att ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan tillhandahållas på 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 för brukaren konkurrenskraftiga villkor samt att fastigheternas värden bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. verksamhet finansieras fullt ut med avgiftsinkomster. Verksamheten leds av en styrelse med fullt ansvar. Redovisning av uppgifter om det ekonomiska läget Tabell 10.34 Uppgifter om det ekonomiska läget för Regeringens förslag: att bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån inom en ram av högst 6 i för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Skälen för regeringens förslag: disponerar en låneram i för om för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Därtill disponerar verket 2003 en låneram på för investeringar i anläggningstillgångar som används i den egna verksamheten. Redovisad plan för investeringar bygger på investeringsbehov som angetts av brukarna. Regeringen föreslår att godkänner följande nedanstående investeringsplan för . Tabell 10.35 Investeringsplan för 20032006 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 11 Politikområde Finansiella system och tillsyn Politikområdet finansiella system och tillsyn omfattar flera olika verksamheter. Reglering och tillsyn av det finansiella systemet omfattar den verksamhet som bedrivs inom ramen för . Därtill ingår normgivning i redovisningsfrågor. omfattar den verksamhet som bedriver för upplåning och förvaltning av statsskulden. Statliga garantier omfattar främst utfärdande och förvaltning av garantier och lån med kreditrisk. Till området räknas även vissa särskilda garantiåtaganden. Garantiåtagandet för Stadshypotekskassans grundfond har dock avvecklats . Övrig finansiell förvaltning omfattar verksamheterna in- och utlåning samt statens betalningssystem (statens internbank) i , () samt (). Internationella finansiella institutioner omfattar institutioner som Nordiska investeringsbanken (NIB), Europeiska (), utvecklingsbank (CEB), () och Europeiska investeringsbanken (EIB). Tillsyn av spelmarknaden omfattar Lotteriinspektionens tillståndsgivning, kontroll och tillsyn av spelmarknaden m.m. För att öka överblicken redovisas respektive delområde i separata, sammanhängande avsnitt. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 11.1 Utgiftsutveckling inom politikområde Finansiella system och tillsyn 2:5 Insatser i internationella finansiella institutioner2 2:6 Avsättning för garantiverksamhet 2003 2:5 Avgift för stadshypotekskassan Totalt för utgiftsområde 2 Anslag inom utgiftsområde 17 Totalt för politikområde Finansiella system och tillsyn 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2Tidigare benämnd Bidrag till kapitalet i respektive Insatser i internationella finansieringsinstitutioner Vissa kommentarer kring anslagsutfall m.m. redovisas nedan i avsnitt 11.5.1. Ackumulerat utfall t.o.m. motsvarar Målet för politikområdet är; av anvisade medel, bl.a. beroende på att den årliga EBRD-betalningen på ca 58 att det finansiella systemet skall vara effektivt och tillgodose såväl samhällets 2003 i vissa avseende är högre än föreslaget krav på stabilitet som konsumenternas anslag 2004 beror bland annat på förbrukning av intresse av ett gott skydd, att tillsynen skall bedrivas effektivt, Utgiftsutvecklingen perioden 20042006 på- verkas bl.a. av följande: siktigt minimeras som risken Ny riskvärdering av garanti till Förstärkning av Lotteriinspektionen. Sista inbetalningen av kapitalhöjningen i Målet för politikområdet fastställdes i samband med beslut om budgetproposition 2000/2001:1, Pris- och löneomräkning. 2000/01:FiU2, rskr 2000/2001:123). I beloppen ovan ingår kompensation för avgiftsbelagd revision till samtliga myndigheter på totalt ca 3,7 miljoner kronor, varav huvuddelen till 11.4 Politikens inriktning . Politikens inriktning beskrivs utförligt i respektive delområde. I korthet prioriteras följande; att förstärka den finansiella tillsynen, att fortlöpande modernisera den finansiella regleringen i syfte att säkerställa ett effektivt finansiellt system samt samhällets krav på stabilitet och konsumentskydd, vilket redovisats i skrivelsen Staten och den finansiella sektorn (skr. 2002/03:141), att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning, att fortsätta utveckla styrningen och utvärderingen av statsskuldspolitiken, att riskerna och kostnaderna för statens garantigivning löpande synliggörs och begränsas genom en effektiv hantering. Regeringen avser att fortsätta utveckla och effektivisera hanteringen av statens risktagande genom garantier. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Inom ramen för statsskuldsförvaltningen har ett underlag tagits fram med syfte att kunna tillämpa en enklare och tydligare struktur i de sammanhang där statsskulden behandlas och redovisas. Vad gäller garantiverksamheten har äldre garantier invärderats som möjligheter att effektivisera hanteringen har undersökts. 11.5.1 Insatser utanför politikområdet Det finansiella systemet har beröringspunkter med flera andra politikområden, t.ex. näringspolitikens strävan att förbättra företagens riskkapitalförsörjning samt konsumentpolitiken, där de finansiella marknaderna ingår som en av flera olika marknader. Normgivning, tillsyn, finans- och skuldförvaltning samt internationell finansiell samverkan i olika former är de viktigaste statliga medlen för att nå målen inom politikområdet. I fråga om nationell och internationell normgivning inom politikområdet sker flera förändringar , som berör verksamheterna vid , och Lotteriinspektionen. Exempel på sådana förändringar är framför allt ett stort antal EG-direktiv som syftar till att skapa en gemensam inre marknad för finansiella tjänster . Därtill kan också nämnas arbetet med nya bank- och finansieringsrörelseregler, nya kapitaltäckningsregler, förändringar i internationella redovisningsnormer samt internetspel. Som en följd av krav på förnyelse av produkter inom finansmarknaden, förändrad normgivning, integration inom EU och i viss mån ändrade sparmönster kommer därför tillsynen att ställas inför nya uppgifter och krav. Inom statens finansförvaltning har en upphandling skett av statens betalningssystem och har tecknat nya ramavtal om betalningstjänster med , Nordea och . Uppbyggnaden av premiepensionssystemet har fortsatt och kännetecknas nu mer än tidigare av en drifts- och förvaltningsfas. Även uppbyggnaden av fonderade medel inom insättningsgarantin har nått den i lag fastställda nivån. Politikområdets omslutning och utfall har varierat kraftigt 20002002. Utfallet 2001 var närmare 3 gånger större än 2002 på grund av ett fåtal stora garantiavsättningar 2001. Tabell 11.2 Specifikation av ekonomiskt utfall 20002002 Anslagsutfallet på överskred anvisade medel med eller . Det kan jämföras med 2001 då utfallet motsvarade av tilldelade anslag. Bland de anslag/myndigheter vars utfall trendmässigt ökat över åren finns , och . Anslagsutfallet för , avgiften för Stadshypotekskassan och garantiavsättningar har fluktuerat relativt kraftigt över åren. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Förändringarna över tiden av anslagsutfall är svårbedömt bl.a. på grund av de förändringar som gjorts i anslagsstrukturen. Även områdets totala intäkter har varierat kraftigt över åren, främst beroende på att Insättningsgarantisystemets avgifter sänkts som premiepensionssystemets avgiftsintäkter ökat. Merparten av politikområdets avgiftsintäkter är externa. har dock en hög andel inomstatliga intäkter. Ett flertal av myndigheterna är anslagsfinansierade och den direkta finansieringen av verksamheten med avgifter och övriga intäkter är låg. kommer att kunna täcka sina administrationskonstnader med avgifer från premiepensionsspararna. Merparten av de totala avgiftsintäkterna redovisas mot inkomsttitel eller fonderas. På inkomsttitel redovisas även de aktieutdelningar som erhållits från Nordiska investeringsbanken (NIB). erhölls ca i aktieutdelning. Sådana finansiella intäkter tillgodoräknas dock inte ett enskilt politikområde. Avgiften för Stadshypotekskassans grundfond beräknades 1997 uppgå till totalt ca för åren 19972006. Det slutliga utfallet innebar att avvecklingen skedde betydligt snabbare () än beräknat och till en lägre kostnad (ca ). I detta ingår ett utfall på . Vid likvideringen av grundkassa återstod ca . Överskottet i kassan har inbetalts på inkomsttitel. Myndigheterna inom politikområdet utnyttjade i genomsnitt av låneramarna. Utnyttjandet var lägre än vad som gäller för statsförvaltningen som helhet (av låneramen). Maxutnyttjandet av låneramarna låg några procentenheter högre. Flertalet myndigheters utnyttjande av låneramarna låg över genomsnittet med undantag för en myndighet. För denna skall ramen justeras. Låneramsutnyttjandet har därmed totalt sett ökat jämfört med föregående år, då färre myndigheter låg över genomsnittet. Normalt tillämpas i anslagskredit för förvaltningsanslag och i anslagskredit för andra ramanslag. Endast två myndigheter inom politikområdet har utnyttjat sin anslagskredit. I regel har det avsett enstaka år och i relativt begränsad omfattning. Endast behövde utnyttja anslagskrediten vid utgången av 2002. I enlighet med budgetpropositionen fick i princip samtliga myndighetsanslag och sakanslag anslagskrediterna halverade. Anslagskrediterna uppgår till . Några av myndigheterna har begärt att helt eller delvis få återställda anslagskrediter. Majoriteten av myndigheterna utnyttjar räntekontona för att placera likvida medel. Endast två myndigheter har haft några nämnvärda räntekostnader på räntekontot . Bokförings- och Insättningsgarantinämnderna saknar räntekonto. PPM har en s.k. särskild kredit enligt 23 § Budgetlagen. Utnyttjandet av denna har ökat , men kan variera kraftigt över tiden. Personal- och driftskostnader m.m. Personalkostnaderna 2002 har i förhållande till 2001 ökat eller till . Personalkostnadernas andel har även ökat från av myndigheternas driftskostnader. Övriga driftskostnader utgör och lokaler . Personalkostnadsandelarna varierar dock mellan beroende på myndighet. hade en märkbart lägre driftskostnad per årsarbetskraft jämfört med övriga myndigheter inom politikområdet (mindre än per årsarbetskraft). Övriga myndigheter ligger normalt mellan 1,3 och per årsarbetskraft. Övriga myndigheters driftskostnader per årsarbetskraft ökade . Medellönen var ca /månad. respektive årliga företags- och kundenkäter gav tillfredsställande resultat. Negativt är dock att finansmarknadens omdöme om försämrades i förhållande innan. har kontinuerligt undersökt pensionsspararnas synpunkter på informationsmaterial m.m. Myndigheterna inom politikområdet är i den officiella statistiken främst hänförda till sektorn Ekonomi. Lotteriinspektionen räknas dock till Rättsväsendet. I politikområdet arbetade i medeltal ca 525 personer , vilket är en marginell ökning jämfört med . minskade antalet årsarbetskrafter med till 485 årsarbetskrafter. Även 2001 minskade personalnumerären i ungefär samma utsträckning (). Minskningen 200102 förklaras främst av vissa neddragningar i PPM. Bland annat så avvecklade PPM en avdelning i . Övriga myndigheter ökade sin personalnumerär eller noterade ingen förändring . Förändringarna kan ses mot bakgrund av att personalnumerären ökade relativt kraftigt 19982000 i samband med att PPM byggdes upp. Tre av myndigheterna svarar för av personalen. av de sysselsatta inom politikområdet var kvinnor. Majoriteten av myndigheterna har relativt låg medelålder och andel personal (eller lägre). Personalomsättningen i myndigheterna varierade normalt mellan . Av nedanstående tabell framgår politikområdets samlade ekonomiadministrativa värdering (EA- värde) enligt årliga värdering av de statliga myndigheterna. Det samlade EA-omdömet 2001 och 2002 är likvärdigt, men något sämre än EA-omdömet 2000. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 11.3 EA-resultat i PO Finansiella system har haft EA-omdömet fullt tillfredsställande under hela den senaste sexårsperioden 19972002. Även och Lotteriinspektionen har haft högsta betyg nästan alla år. har flertalet år haft EA-omdömet tillfredsställande. PPM som 20002001 var en av de 19 respektive 21 myndigheter som uppfyllde alla kriterier i EA-värderingen, fick 2002 omdömet tillfredsställande. är undantagen från EA- värderingen p.g.a. liten omsättning. 11.6.2 Analys och slutsatser Inom ansvarsområde ökar och vidgas kraven vilket kommer att fortgå . Premiepensionsadministrationen har allt mer övergått till ett förvaltningsskede avseende fondhantering m.m. Dock återstår en del av den centrala systemuppbyggnaden avseende hantering av pensioner. Inom spelmarknadsområdet har snabba omvärldsförändringar skett. Utvecklingen av IT-system inom politikområdet är viktiga inslag för att effektivare nå upp till ställda krav. Det är därför viktigt att detta sker inom planerade tids- och resursramar. I de fall kundattityder har undersökts inom politikområdet är resultaten inte alltid helt entydiga. En fylligare redogörelse för resultatet inom politikområdet lämnas under respektive delområde (avsnitt 1217). () bedömer att årsredovisningarna för , , , 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 och Lotteriinspektionen i allt väsentligt är rättvisande. () har erhållit revisionsberättelse med invändning. RRV har uppmärksammat följande. I resultatredovisningen lämnas inte redovisning av verksamhetens kostnader enligt den indelning för återrapportering av verksamheten som regeringen beslutat i enlighet med kraven i 3 kap. 2 § förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Bristande rutiner efter en genomförd omläggning av nämndens kapitalförvaltning har enligt RRV också medfört att IGN inte redovisat en upplupen ränteintäkt om 338 Felaktigheten innebär att finansiella intäkter i resultaträkningen inte ger en rättvisande bild av nämndens avkastning på kapitalförvaltningen. Regeringens kommentarer och åtgärder med anledning av RRV:s invändningar redovisas i delområdet Övrig finansiell förvaltning (avsnitt 15.5). De internationella finansiella institutionernas verksamhet och årsredovisningar revideras av olika organ. De olika reviderande organen har bedömt samtliga årsredovisningar , alternativt för /03, vara rättvisande. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 12Reglering och tillsyn av det finansiella systemet Reglering och tillsyn av det finansiella systemet omfattar reglering och tillsyn av de olika delarna inom finansmarknaden och avser i första hand den verksamhet som bedrivs inom ramen för ansvarsområde. är central förvaltningsmyndighet för tillsyn över finansiella företag och marknader. De övergripande målen för verksamhet är bl.a. att bidra till ett stabilt finansiellt system, samt att bidra till konsumentskyddet inom det finansiella systemet. Inriktningen på politiken inom området är att skapa förutsättningar för en stabil, effektiv och konkurrenskraftig finansiell sektor. Den finansiella regleringen skall värna om stabilitet i det finansiella systemet och trygga ett gott konsumentskydd. Regleringen skall också lägga grunden till en sund konkurrens, vilket främjar både effektiviteten och konsumentskyddet. Regleringen skall också förhindra att aktörerna missbrukar sin ställning. Regeringen har i skrivelse till presenterat sitt handlingsprogram för arbetet inom området Staten och den finansiella sektorn (skr. 2002/03:141). I skrivelsen behandlas utvecklingen inom den finansiella sektorn och den roll den spelar inom samhällsekonomin. Regeringen konstaterar att den finansiella sektorn fyller en rad viktiga funktioner vilka är avgörande för att samhällsekonomin skall fungera. Den förmedlar betalningar, fångar upp sparande och kanaliserar det till investeringar, värderar lönsamheten i olika investeringar och ser till att risker sprids och omfördelas i samhället. Den finansiella sektorn är i många avseenden internationell. Arbetet inom EU innebär även att regelverket för den finansiella sektorn alltmer kommer bygga på att en gemensam EU- lagstiftning som syftar till att skapa en gemensam marknad för finansiella tjänster. skall även fortsättningsvis arbeta för att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. Nämndens verksamhet skall inriktas mot förenklingar för små företag. kommer arbetet med anpassning av den internationella redovisningsnormeringen för onoterade företag att fortlöpa. Hänsyn kommer att ägnas åt immateriella tillgångar, koncernredovisning, ersättning till anställda och finansiella instrument. EU har beslutat att medlemsländerna fr.o.m. är skyldiga att ha infört ett system för tillsyn av redovisningen i börsnoterade bolag. I betänkandet Framtida finansiella tillsyn från utredningen om 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 roll och ansvar (SOU 2003:22) behandlas frågan om tillsynsansvaret. I utredningen föreslås att tillsynsansvaret skall läggas på . Denna fråga bereds inom . 12.4.1 Insatser inom politikområdet Den finansiella sektorn har genomgått omfattande förändringar och denna utveckling kommer att fortsätta. Utvecklingen innebär förnyelse av produkter, produktionsteknik, distributionsformer och företagskultur. Verksamheten blir mer sektorsövergripande och gränsöverskridande, och de finansiella instrumenten blir fler och mer komplicerade. använder en allt större andel av befolkningen dessa tjänster och instrument. Inom EU pågår ett intensivt arbete med att skapa regler för en integrerad finansmarknad. De nya reglerna ställer ökade krav på tillsynsmyndigheterna, bl.a. genom att den offentliga tillsynen breddas till områden som i tidigare varit föremål för självreglering. Tillsynen har traditionellt varit inriktad på att kontrollera efterlevnaden av givna regler och på analys av historiska data.