prop · GR031d5 · 2004-01-01 00:00:00 — Det innebär i huvudsak att den som har en rättsskyddsförsäkring som täcker en rättslig tvist skall bekosta den med medel från försäkringen i stället för genom den statliga rättshjälpen. Lagen har inneburit kostnadssänkningar som rättshjälpens grundläggande syfte behållits, nämligen att vara ett yttersta skyddsnät för dem som inte kan få rättsligt bistånd på annat sätt. Reglerna om offentliga försvarare som finns i har varit i huvudsak oförändrade . När det gäller målsägandebiträden fattade beslut om att utvidga möjligheten för domstol att förordna sådant biträde (prop. 2000/01:79, bet. 2000/01:JuU20, rskr. 2000/01:20). Utvidgningen innebär att målsägandebiträde kan förordnas vid alla brott varpå fängelse kan följa när förutsättningarna i övrigt är uppfyllda. I samband med införandet av den nya rättshjälpslagen utlovade regeringen en uppföljning och utvärdering när lagen varit i kraft . fick regeringens uppdrag att göra en utvärdering av rättshjälpslagen och föreslå de författningsändringar eller andra åtgärder som borde vidtas. Utvärderingen visade att den nya rättshjälpsreformen i allt väsentligt fallit väl ut. Inga ändringar i rättshjälpslagen föreslogs. Däremot föreslogs bl.a. att åtgärder skall vidtas för att förbättra informationen om rättshjälpslagen. förslag kommer att behandlas i den inom planerade departementspromemorian med förslag på åtgärder som kan påverka kostnadsutvecklingen på rättshjälpsanslaget (se avsnitt 3.4.4). antog ministerrådet ett direktiv om rättshjälp vars huvudsakliga syfte är att garantera en tillräcklig rättshjälpsnivå i gränsöverskridande tvister inom EU. Direktivet innehåller minimiregler som skall garantera dels att parter i gränsöverskridande tvister be- handlas på samma sätt som om de var bosatta i den medlemsstat där rättegången skall äga rum, dels att problem som följer av målets gränsöverskridande karaktär inte skall hindra att rättshjälp beviljas. Förslaget innehåller också bestämmelser om samarbete mellan medlemsstaterna samt mekanismer för information, vilka syftar till att förenkla de åtgärder som krävs av parter i gränsöverskridande tvister. Medlemsstaterna skall ha genomfört direktivet . Som framgår av avsnitt 3.4.4 kommer att lägga fram en departementspromemoria som innehåller förslag som syftar till att genomföra direktivet. Uppföljning av ersättning till offentliga försvarare, offentliga biträden och målsägandebiträden Utgifterna för offentliga försvarare, offentliga biträden och målsägandebiträden har ökat . En orsak till utgiftsutvecklingen som ofta anges är att målen ökat i svårighet och komplexitet. () fick regeringens uppdrag att granska utgiftsutvecklingen för offentliga försvarare, offentliga biträden och målsägandebiträden /952000. I redovisningen konstaterar RRV att de totala kostnaderna har ökat för såväl offentliga försvarare som för målsägandebiträden och offentliga biträden. En del av denna kostnadsökning beror på att fler rättsliga biträden har förordnats, en annan del beror på att den genomsnittligt debiterade tiden har ökat samt att timkostnaden har ökat. RRV menar bl.a. att statistik och uppföljning av utgiftsutvecklingen är nödvändigt för att kunna beräkna den framtida kostnadsutvecklingen och att statistiken och uppföljningen kan förbättras bl.a. genom att spara uppgifter om antalet förordnanden . RRV redovisar även några förslag till åtgärder för att minska kostnaderna för rättsliga biträden. Bland annat föreslås att reglerna för kostnadsräkningar förbättras när det gäller redovisning av nedlagd tid. Ett annat förslag är att införa ersättningar till målsägandebiträden enligt taxor. Förslaget om införande av en taxa för ersättning till målsägandebiträden har genomförts genom beslut av . Taxan började gälla . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 gav regeringen i uppdrag att ge förslag på åtgärder som kan påverka kostnadsutvecklingen på rättshjälpsanslaget. föreslår bl.a. att åtgärder vidtas för att erhålla en förbättrad information om antalet förordnanden av försvarare och målsägandebiträden samt information om var tyngdpunkten i målarbetet ligger, vilka målgrupper som förändras och hur dessa förändringar påverkar sammansättningen av kostnadsbilden. Verket föreslår vidare att rättsliga biträden i sin arbetsredogörelse skall ange den ungefärliga tidsåtgången för åtgärder som inte är rutinmässiga. Slutligen föreslås att talerätt mot beslut på rättshjälpsområdet tas över av Justitiekanslern. förslag och andra förslag som kan påverka kostnadsutvecklingen på rättshjälpsanslaget kommer att behandlas i en departementspromemoria som regeringen avser att presentera (se avsnitt 3.4.4). Regeringen gav i uppdrag att förbereda och genomföra en försöksverksamhet utan taxa för offentliga försvarare och målsägandebiträden i tingsrätt och hovrätt. Uppdragets huvudsakliga syfte är att kunna göra en jämförelse mellan den ersättning som tillerkänns enligt de allmänna reglerna om ersättning och ersättning enligt taxa. I uppdraget ingår också att undersöka hur en sådan ordning påverkar domstolarnas arbetsbörda. Försöksverksamheten omfattar de domstolar som ingår i Hovrättens för domsområde och pågår under . har lämnat en delrapport om hur försöksverksamheten fortskrider. Uppdraget skall slutredovisas . Från anslaget skall betalas de kostnader som enligt 21 kap. 10 § , lagen (1988:609) om målsägandebiträde och rättshjälpslagen (1996:1619) skall betalas av allmänna medel. Därutöver skall från anslaget betalas de kostnader som enligt lagen (1996:1620) om offentligt biträde skall betalas 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 av allmänna medel, dock inte sådana kostnader som avser offentligt biträde i ärenden enligt utlänningslagen (1989:529) och lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. finansierar anslaget också utgifter för särskilda företrädare för barn enligt 12 § lagen (1999:997) om särskild företrädare för barn. De faktorer som styr kostnaderna är framför allt antalet ärenden, ärendenas svårighetsgrad, ersättningsnivån till biträden och offentliga försvarare samt den andel av rättshjälpskostnaderna som betalas av den rättssökande. Enligt 21 kap. 10 § och 27 § rättshjälpslagen samt 5 § lagen om målsägandebiträde och 5 § lagen om offentligt biträde bestämmer regeringen den timkostnadsnorm som ligger till grund för ersättning för arbete på rättshjälpsområdet. Då verksamheten avvecklats vid de allmänna advokatbyråerna har regeringen beslutat att använda timkostnadsnormen som bas med omräkning av de olika beståndsdelarna i . Timkostnadsnormen för perioden är exklusive mervärdesskatt (inklusive mervärdesskatt). finns det taxor för ersättning till offentliga försvarare och målsägandebiträden i vissa brottmål i tingsrätt och hovrätt (DVFS 2002:5 och 2002:9). Taxorna beslutas av på grundval av timkostnadsnormen. Utgifterna på anslaget är regelstyrda och svåra att beräkna. har utgifterna för offentliga försvarare, offentliga biträden och målsägandebiträden ökat (jämför ovan). uppgick anslaget till . Utgifterna uppgick till ca . Sammantaget redovisade anslaget ett underskott på vid årets utgång. uppgår anslaget till . Utgifterna kommer att överstiga anvisade medel och beräknas uppgå till . Mot den bakgrunden föreslår regeringen på tilläggsbudget i samband med denna proposition att anslaget tillförs innevarande år. Utgifterna på anslaget har som framgår ökat . Mot den bakgrunden föreslår regeringen att anslagsramen höjs med . sker en övergång från nettobudgetering till bruttobudgetering på anslaget avseende återbetalning av rättshjälpsavgifter. Med anledning av detta höjs anslagsramen med . Som kompensation för ökade priser och timkostnader räknas anslaget upp med ca . Regeringen föreslår att anslaget fastställs till . beräknas anslaget till 1 och beräknas anslaget till 1 . Tabell 3.38 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Anslaget används för att finansiera kostnader som uppkommer för staten i samband med vissa skaderegleringar m.m. Dessa kan t.ex. röra ersättning enligt lagen (1974:515) om ersättning vid frihetsinskränkning, ersättning enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder eller skadestånd enligt bestämmelserna om fel och försummelse vid myndighetsutövning i ska- deståndslagen (1972:207). I anslutning till att sådan ersättning utbetalas kan ersättning även utgå för ombuds- och rättegångskostnader. Ersättning till staten för sådana kostnader tillgodoräknas anslaget. Anslaget disponeras av Justitiekanslern. Det är svårt att på förhand förutse vilka ersättningsanspråk som kommer att riktas mot staten och därmed är det också svårt att göra en prognos över storleken på de belopp som kan bli aktuella att betala ut. har utbetalade belopp ökat . I utgiftsprognosen förutspås en fortsatt ökning. Vid utgången av 2002 fanns ett anslagssparande om som har förts över till innevarande år. beräknas utgifterna att överstiga anvisade medel och för att täcka underskottet föreslår regeringen på tilläggsbudget i denna proposition att anslaget tillförs . föreslår regeringen att anslaget fastställs till . beräknas anslaget uppgå till 15 291 000 respektive . Tabell 3.40 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 4:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar m.m. 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Från anslaget betalas årsavgifter till för internationell privaträtt, i för unifiering av privaträtten (UNIDROIT), Association Internationale des Hautes Jurisdictions Administratives samt Bernunionen (). Dessutom betalas från anslaget bidrag till FN:s Crime Prevention and som stöd för aktiviteter inom för kriminalpolitik (HEUNI). Även bidrag till vissa andra internationella sammanslutningar med anknytning till område betalas från anslaget. Vidare betalas från anslaget kostnader som hänför sig till internationellt straff- och civilrättsligt samarbete och som inte skall bäras av annan myndighet. Till största delen är det översättningskostnader som belastar anslaget. Den ökande internationaliseringen leder till ett ökat internationellt rättsligt samarbete. Nya konventioner utarbetas och antalet internationella kontakter mellan staters rättsvårdande myndigheter blir fler. Det ökande internationella samarbetet har lett till en kraftig ökning av antalet ärenden och därmed kostnaderna för översättningar . Detta gäller framför allt ärenden som rör utländska medborgare som dömts för brott i och där verkställigheten av straffet begärs överförd till den dömdes hemland. Regeringen föreslår att anslaget fastställs till 2004. Samma belopp beräknas . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 3.42 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 4:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar m.m. Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 4:15 Bidrag till brottsförebyggande arbete 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Regeringen presenterade ett nationellt brottsförebyggande program. Syftet med programmet är att förstärka och utveckla de brottsförebyggande insatserna i hela landet. () har fått en central roll när det gäller att stödja de lokala brottsförebyggande råd som bildats ute i landet. Behovet av kunskap är fortfarande stort. BRÅ anser därför att det är viktigt att det ekonomiska stödet från nationell nivå fortsätter. medverkade BRÅ till att finansiera 50 lokala brottsförebyggande projekt inom fem olika ämnesområden, bl.a. har BRÅ prioriterat åtgärder som syftar till att involvera det privata näringslivet i det lokala brottsförebyggande arbetet. BRÅ har även prioriterat att finansiera utvärderingar av brottsförebyggande arbete på lokal nivå. BRÅ har fått en nyckelroll när det gäller att stödja verksamheten i de lokala brottsförebyggande råden. De satsningar som BRÅ inlett med att stimulera det lokala brottsförebyggande arbetet kräver fortsatta särskilda resurser för att kunna fullföljas. Arbetet bör nu främst inriktas på att se till att verksamheten i de lokala brottsförebyggande råden utvecklas och fördjupas. Fortsatt metod- och kunskapsutveckling är viktig. Det är viktigt att samarbeta för att förebygga brott. BRÅ bör därför se över möjligheterna att i större utsträckning ta till vara brottsofferperspektivet i det brottsförebyggande arbetet. Vi- dare kan det finnas anledning att verka för ett fördjupat samarbete mellan de lokala brottsförebyggande råden och frivården. BRÅ bör också verka för att samordna det brottsförebyggande arbetet inom ramen för Storstadsarbetet med övrigt lokalt brottsförebyggande arbete. Det är vidare viktigt med uppföljning och utvärdering av de verksamheter och projekt som beviljas medel. Regeringen ser därför positivt på att en del av det ekonomiska stödet används till att vetenskapligt följa upp och utvärdera projekt. Målet är att resurserna skall gå till projekt som erfarenhetsmässigt kan förväntas ha effekt på brottsligheten. Regeringen har beslutat att av anslagssparandet skall dras in. föreslår regeringen att anslaget fastställs till . Samma belopp beräknas . Tabell 3.44 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 4:15 Bidrag till brottsförebyggande arbete Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. bedriver polisiär övervakning till sjöss och i skärgårdsområden. Verksamheten utgör en integrerad del av övriga övervaknings- och tillsynsuppgifter. har vidare regeringens uppdrag att samordna de civila myndigheternas behov av sjöövervakning och sjöinformation, samt att förmedla denna information till berörda myndigheter. Målet för verksamhet är, förutom att tillförsäkra den enskilde rättstrygghet och rättssäkerhet, att brott skall förhindras och de som begått brott identifieras och lagföras. skall härvid ansvara för person- och varukontrollen till sjöss vid den svenska delen av EU:s yttre gräns. Ge- nom patrullering mellan gränskontrollorterna skall myndigheten tillse att personers in- och utresa sker i enlighet med gällande bestämmelser. Avsaknaden av nationella föreskrifter avseende gränskontrollen till sjöss samt den självständiga roll som polismyndigheterna har kräver regional anpassning. Det innebär att regionala variationer kan förekomma. EU:s kommande utvidgning kan komma att innebära ett ökat trafikflöde och en ökad privat införsel, vilket ökar risken för varusmuggling. Dessa förändringar medför sammantaget att de civila myndigheternas behov av sjöövervakning och sjöinformation ökar. Regeringens uppdrag till att samordna de civila myndigheternas behov av sjöinformation utgör en viktig del i detta arbete. Avsikten är att de civila myndigheterna skall ges en bättre förmåga att möta gränsöverskridande brottlig- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 het och varusmuggling, samt att öka säkerheten för sjöfarten och att stärka gränskontrollen. Regeringen gör bedömningen att den sjögående gränskontrollen uppfyller de krav som följer av den svenska operativa Schengensammanslutningen och vad avser den yrkesmässiga sjötrafikens anmälningsrutiner anser regeringen att dessa fungerar tillfredställande. In- riktningen är att övervakningen skall hållas på en nivå så att passage vid sidan av gränsövergångsställena inte uppmuntras. ansvarar även för den administrativa kontrollen av handelsfartyg. har myndigheten mottagit förhandsanmälningar från knappt 28 000 ankommande fartyg och knappt 500 000 personer har kontrollerats på detta sätt. Situationen avseende fritidstrafiken är mera svårbedömd, på grund av att det är svårt att uppskatta hur många fritidsbåtar som tar sig över den svenska delen av EU:s yttre gräns. Detta beror på att en stor andel av fritidsbåtarna inte anmäler passage in över den svenska territorialgränsen till . Enligt regeringens bedömning har målet för medverkan i den polisiära övervakningen i allt väsentligt uppnåtts. För att ytterligare utveckla gränskontrollen har regeringen uppdragit åt att i samråd med utveckla ett system för riskanalys baserat på underrättelser och brottsmisstankar som kan vara styrande för kontrollen av sjötrafiken. Sjötrafiken är till sin karaktär internationell varför internationell samverkan är en förutsättning för en effektiv gränskontroll. medverkar antingen självständigt eller på begäran av polisen. deltar vidare i bl.a. gränsbevakningssamarbetet , aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i , Europol och , EU-samarbetet, samt i det pågående arbetet inom () med att stärka sjöfartsskyddet.