prop · GR031d8 · 2004-01-01 00:00:00 — Hiv/aids-frågorna är integrerade i sektorplanen. Infrastruktur, näringsliv, urban utveckling och finansiella system Målet för verksamhetsgrenen är att skapa förutsättningar för och bidra till en hållbar tillväxt genom utveckling av infrastruktur, näringsliv och handel, urban utveckling samt finansiella system. Tillgång till modern energi och ett bra kommunikations- och transportsystem är avgörande för en hållbar utveckling. Utvecklingssamarbetet inom verksamhetsgrenen är till betydande del inriktat på stöd till policyreformer och institutionell utveckling på sektornivå. Bristen på långsiktigt kapital bedöms vara ett avgörande hinder för ekonomisk tillväxt och minskad fattigdom i de minst utvecklade länderna. Denna brist kan i sin tur härledas till politiska och kommersiella risker i länderna i fråga samt relativt outvecklade inhemska kapitalmarknader. Förutom direkta resursöverföringar till investeringar i infrastruktur görs därför ökade insatser för att möjliggöra upplåning på den internationella kapitalmarknaden. Faktaruta: Infrastructure fund För att möjliggöra upphandling på den internationella kapitalmarknaden stöder som syftar till att främja investeringar i fysisk infrastruktur. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Det svenska stödet för ett livskraftigt näringsliv inriktas mot att skapa institutionella och strukturella förutsättningar för privata aktörer. Ökad ekonomisk integration vidgar marknaden för näringslivet i såväl i- som . Handelsfrämjande insatser inriktas på att stärka institutioner och regelverk i för att stärka deras kapacitet att utnyttja integrationens fördelar. Behovet av dessa insatser har accentuerats av de pågående förhandlingarna i världshandelsorganisationen, WTO, och om ekonomiska partnerskapsavtal EU-AVS och bekräftats t.ex. i samband med konferensen om utvecklingsfinansiering i och toppmötet om hållbar utveckling i . Handelsaspekter skall därför integreras i de svenska landsstrategierna. Inom det multilaterala samarbetet stödjer ett sådant synsätt exempelvis inom ramen för Integrated Framework-processen, där näringslivsutveckling och handelsbefrämjande insatser ses i relation till en bredare utvecklingsagenda för att reducera fattigdom. En stark urbanisering fortgår i alla regioner. Urbaniseringen kan medföra negativa konsekvenser för miljön men innebär stora möjligheter för demokratisk och ekonomisk utveckling. En tydlig trend inom området är att nya globala mekanismer med starkt inslag av kreditgarantier håller på att utvecklas för finansiering av bostäder och urban infrastruktur. Viktiga insatser görs även inom FN-systemet. UN-HABITAT har lyckats mobilisera en breddad givarkrets till betydligt ökade bidrag. Viktiga framsteg har gjorts bl.a. i Programme, som administreras av UNDP och får stöd av Sida. Insatserna inom verksamhetsgrenen är ofta långsiktiga och löper . De övergripande resultaten är svåra att bedöma. Utvärderingar av enskilda projekt pekar på goda resultat i flera länder med positiv inverkan på de ekonomiska och sociala förutsättningarna i landet. Målet för verksamhetsgrenen är att skapa förutsättningar för tillväxt och bättre levnadsvillkor genom ett långsiktigt, hållbart och produktivt utnyttjande av naturresurser. har breda landsbygdsprogram genomförts i , , , , , och . Den fattiga småbondens försörjningssystem är en viktig utgångspunkt i samarbetet. Insatserna i södra har ökat för att bidra till ett förbättrat samarbete kring gränsöverskridande floder. En betydande satsning sker i området omkring vilket berör , och . Satsningen syftar till att vända den mångåriga försämringen med ökande fattigdom till hållbar ekonomisk och miljömässig utveckling. Ett brett deltagande eftersträvas i alla skeden av samarbetet. För att åstadkomma detta ges bl.a. stöd till decentraliseringsprocesser i ett flertal länder. Makt och resurser flyttas till den lokala nivån. Klimat- och ozonfrågor tillsammans med tillgången till ren luft, vatten och sanitet i slumområden är fortsatt prioriterade frågor. har det svenska stödet i allt större utsträckning inriktats på insatser som syftar till policyförändringar och kompetensutveckling, snarare än direkta investeringar i städer och företag. har förbundit sig att genom olika insatser stödja utvecklingsländerna i genomförandet av de globala miljökonventionerna, bl.a. Klimatkonventionen, Konventionen om biologisk mångfald, Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet och ökenkonventionen. har insatser genomförts dels i form av bilateralt stöd till kapacitetsuppbyggnad, dels genom stöd till internationella miljöorganisationer som på olika sätt verkar för konventionernas uppfyllande. påbörjade , tillsammans med , diskussioner med Asiatiska (AsDB) om möjligheten att inom banken inrätta en speciell miljö- och fattigdomsfond. De negativa miljökonsekvenserna från urbaniseringen kommer att öka genom t.ex. globala klimatförändringar, ökad belastning på naturresurser och negativa effekter på människors hälsa. Den huvudsakliga verksamheten inom naturbruk är långsiktig och samarbetsprogrammen löper . Det svenska stödet till decentraliseringsprocesser har bidragit till utvecklingen av fungerande strukturer för decentralisering samt till att de fattigas egenmakt och självförtroende har ökat. Utvärderingar av verksamheten visar också att kopplingen mellan den lokala och nationella nivån liksom den regionala är mycket viktig. Den svenska kapaciteten att delta i analys och dialog kring strategiska frågor på nationell nivå bör stärkas ytterligare. Målet för verksamhetsgrenen är att stödja länder som genomför ekonomiska reformprogram som främjar ekonomisk tillväxt, bekämpar fattigdom och bidrar till hållbar utveckling. Inom verksamheten har tillämpningen av riktlinjerna för stödformen kommit att innebära att beredning av stöd enbart omfattat stöd till fattiga och i huvudsak skuldtyngda länder. Stor vikt läggs vid ländernas ambitioner att genomföra ekonomiska reformprogram. Stödet avses förstärka genomförandet av ländernas egna fattigdomsstrategier. bestod samtliga föreslagna insatser av budgetstöd. På lokal nivå har arbetet med harmonisering och koordinering av givarinsatser ökat. Utvecklingen av policydialogen kring budgetstöd har förstärkts. De svenska ambassaderna har aktivt drivit policyfrågor på det lokala planet i enlighet med de krav som riktlinjerna på området föreskriver. En förbättrad samverkan har skett mellan ambassaderna, och andra viktiga aktörer såsom Bretton institutionerna. Regeringen kommer att utarbeta nya riktlinjer för svenskt budgetstöd till ländernas genomförande av fattigdomsstrategier. har stöd lämnats för att underlätta för fattiga länder som avslutat en konflikt att normalisera sina relationer med de internationella finansiella instituten. har lämnat bidrag för att stödja IMF:s och arbete med att stödja lokal kompetensuppbyggnad av finansiell styrning, revision samt makroekonomisk och finansiell rådgivning. Genomförandet av det s.k. HIPC-initiativet har inneburit att allt fler av de för stödformen aktuella länderna gradvis uppnår en skuldsituation som definitionsmässigt bedöms vara hållbar. Detta har inneburit en gradvis förskjutning av stödet från att i huvudsak omfatta olika former av skuldlättnad till generellt budgetstöd. I denna återfokusering på fattigdomsbekämpning har analys av fattigdomsstrategier och bedömning av kvaliteten på 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 ländernas offentliga finansiella styrsystem blivit allt viktigare. På lokal nivå har arbetet med harmonisering och koordinering av givarinsatser ökat. Kapacitetsuppbyggande stöd bl.a. för budgetering och finansiell styrning förväntas förbättra möjligheterna till att ekonomiska reformprogram genomförs väl och därmed stärker genomförandet av ländernas fattigdomsstrategier. Sammantaget kan det konstateras att insatserna uppfyller målet väl för verksamheten. Målet för verksamhetsgrenen är att stärka utvecklingsländernas forskningskapacitet och att främja forskning inriktad på hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. Stödets sammansättning har utvecklats i flera avseenden . Bredare samarbete genom övergång från projekt till programstöd och en övergång från enskild forskarutbildning till stöd för strategier för inhemsk forskarutbildning har avancerat. Sådana satsningar har gett resultat bl.a. i och . I har efter samarbete med ett svenskt universitet ett lokalt förankrat utbildningsprogram för företagsekonomi byggts upp. En annan förändring inom landsamarbetet är ökad fokusering på flervetenskaplig forskning koncentrerad på geografiska områden och med ett samhällsorienterat angreppssätt. Flera forskningssamarbeten sker i samarbete med kommunerna i området. Då det är tillämpad forskning ger detta ett kunskapsutbyte som gynnar båda parter då forskningen utgår från relevanta behov och de som har behov av att tillämpa forskningsresultaten tidigt är med i processen. Ett omfattande metodarbete för att säkra kvalitén i forskningssamarbetet har genomförts , mot bakgrund av Sidas internrevision av detta samarbete. Antalet insatser har minskat parallellt med en svag ökning av volymen, vilket reflekterar den eftersträvade ökade koncentrationen av insatser. Flera utvärderingar har genomförts . En sådan pekar på betydande resultat inom skogs- och jordbruksforskning i . Bland annat har snabbväxande timmer av högre kvalitet utvecklats. En annan utvärdering visar på vikten av Sidas stöd till uppbyggnad av vid universitet i vilket lett till trolig fortsatt lokal finansiering. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 pekar på god spridning av forskningsresultat samt på hög vetenskaplig produktivitet. Ett forskningssamarbete med temat kvinnor och bostadsfrågor utvärderades . Det har visat sig ha haft stort inflytande för att medvetandegöra betydelsen av kön och ett jämställdhetsperspektiv för bostadspolitiska åtgärder hos beslutsfattare och inom universiteten i utvecklingsländerna. Forskningssamarbete har inte en direkt påverkan gentemot fattigdomsmålet, men insatserna kan sägas uppfylla målen för verksamhetsgrenen. Humanitära insatser och konflikthantering Målet för verksamhetsgrenen är att möta akuta behov och lindra följderna av väpnade konflikter, systematiska kränkningar av mänskliga rättigheter, naturkatastrofer och epidemier med katastrofliknade prägel. Övergången från nödhjälp till återuppbyggnad skall så långt möjligt underlättas, bl.a. genom kapacitetsutveckling. skedde stora förändringar i flera långvariga kriser som nya svårhanterliga humanitära situationer uppstod. Detta ställde krav på en flexibel medelshantering. Behovet av humanitära insatser ökade kraftigt. ökade delposten Humanitärt bistånd och konfliktförebyggande från ursprungliga till ett slutligt utfall på . Härutöver belastades andra delposter för insatser inom verksamhetsgrenen, vilket medförde att utfallet för verksamhetsgrenen uppgick till . I inleddes omställningen från humanitärt bistånd till återuppbyggnad och mer långsiktig utveckling. Den internationella samordningen av biståndet förändrades med ökad betoning på afghanskt ansvarstagande. Det oväntat stora flyktingåtervändandet medförde större finansiering av UNHCR:s verksamhet än planerat. I ledde det förbättrade tillträdet som följde med vapenvilan till en dramatisk ökning av antalet människor som kunde nås av humanitärt stöd. I agerar genom humanitärt bistånd men också genom fredsbyggande åtgärder. Detsamma är fallet vad gäller och . Sida svarade även på livsmedelskriserna i södra och på . I södra komplicerades krisen av den utbredda förekomsten av hiv/aids. Den humanitära situationen på och i fortsatte att förvärras vilket ledde till ett ökat engagemang från Sida. Faktaruta: Stöd till fredsprocessen i Stöd till fredsprocessen i . Syftet med stödet till de palestinska områdena är att bidra till upprättandet av en demokratisk, ekonomiskt hållbar, palestinsk rättsstat och därigenom indirekt till en framgångsrik fredsprocess. Men gör även mer direkta insatser till stöd för fredsansträngningarna. Ett exempel är att stödjer , Negotiations Affairs Department. Tanken med detta stöd är att bygga palestinsk kapacitet för att kunna bistå de palestinska förhandlarna med underlag, folkrättslig kompetens m.m. Slutmålet är att parternas gemensamt ska uppnå en framförhandlad slutstatuslösning på . Problemen med humanitärt tillträde och bristande respekt för internationell humanitär rätt försvårade de humanitära organisationernas arbete. Sida kanaliserar fortsatt ett betydande stöd till FN:s konsoliderade appeller och har tillsammans med medverkat i det internationella samarbetet för att vidareutveckla detta instrument. har internationellt arbetar för att effektivisera det humanitära biståndet genom ökad samordning. stod regeringen värd för en internationell konferens på området. Världens givarländer kunde då enas om riktlinjer för att förbättra och effektivisera gemensamma principer för det humanitära biståndet. Sida har deltagit aktivt i förberedelserna för och uppföljningen av konferensen. Det svenska humanitära biståndet riktas i många fall mot särskilt utsatta grupper. Undervisning i humanitära krissituationer utgör ofta ett viktigt insatsområde. har blivit en allt viktigare global humanitär aktör. Sida ansvarar för det svenska löpande arbetet i Humanitarian och har på detta sätt blivit en engagerad aktör i förhållande till Kommissionens humanitära kontor ECHO. Sida har genomfört åtgärder för att ytterligare rationalisera sin beredning av humanitära insat- ser genom upprättande av ramavtal med viktigare samarbetsorganisationer och färre avtal. Regeringen godkände Sidas strategi för humanitär minhantering, vilken på ett tydligt sätt lyfter fram betydelsen av att minfrågorna behandlas ur ett bredare utvecklingsperspektiv. I samtliga kriser där Sida i nära samråd med UD har bidragit till humanitära insatser har myndighetens stöd lämnats på ett flexibelt och väl anpassat sätt. Sida har genomgående verkat för att upprätthålla och stärka FN:s centrala samordnande roll på det humanitära området, bl.a. i beredningen av nya insatser. Ett postkonfliktland som befinner sig i denna fas och där samordningen av stödet från det internationella samfundet fungerat väl är . insatser inom konflikthantering har vuxit snabbt i omfattning och ett omfattande arbete har lagts ned för att integrera konfliktperspektivet i beredningen av insatser. genomfördes en omfattande inventering och analys av Sidas insatser med konflikthantering som uttalad målsättning. genomförs motsvarande arbete inom UD. Den för Sida och gemensamma samordningsgruppen för humanitärt bistånd utnyttjas nu i större grad för samråd om stöd till konflikthantering. Målet för verksamhetsgrenen är att främja utvecklingen av ett livskraftigt och demokratiskt civilt samhälle och stärka de lokala samarbetsorganisationerna i utvecklingsländer. Lokala samarbetsorganisationer och civila samhällets engagemang är av stor vikt för att nå millennieutvecklingsmålen. Sida har fortsatt arbetet med att kvalitetssäkra verksamheten genom uppföljning och resultatanalys samt att förbättra metoder för styrning och kontroll genom systemrevisioner och kapacitetsstudier. Ökad betoning har även lagts på ramorganisationernas återrapportering av insatsernas effekter avseende såväl kapacitetsutveckling hos lokala partnerorganisationer som på det civila samhällets utveckling. Detta har inneburit förbättrade möjligheter att utvärdera verksamhetens måluppfyllelse. Sida har i enlighet med regleringsbrevet tagit fram kriterier för urval av ramorganisationer. Kriterierna börjar tillämpas . Detta ger Sida möjligheter att 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 förändra den befintliga kretsen av ramorganisationer. Verksamheten har börjat ta form i samarbete med enskilda organisationer. Verksamheten har genomfört erfarenhetsutbyte, utbildning och seminarier om resultatmätning och kommunikation. Utfallet för verksamhetsgrenen Enskilda organisationer har ökat jämfört med föregående år och regeringen bedömer att resultatet i förhållande till målet för verksamhetsgrenen är tillfredsställande. Målet för informationsverksamheten är att öka intresset för och kunskapen om utvecklingssamarbetet samt att främja debatten om utvecklingsfrågor. beslutade Sida om en sammanhållen kommunikationspolicy. Den delar in Sidas kommunikation i fyra nivåer: verket, avdelningar och ambassader, projekt och program, samt information till allmänheten. var temat för Sidas årliga informationssatsning utbildning. Sidas årliga utvecklingskonferens fokuserade på utveckling och hälsa. Uppföljningsmätningar visar att informationen nått ut brett av de tillfrågade hade uppmärksammat den (2001). Detta motsvarar ca 3,2 miljoner svenskar. Sida har i det långsiktiga arbetet med att öka kunskapen om utvecklingsfrågor i skolan fortsatt med fortbildningsdagar för lärare, studieresor för skolledare och lärare samt ungdomssatsningen Zenit. Sidas webbplats blir en allt viktigare kanal för information till allmänheten. Tidningen ökade med . Måluppfyllelsen bedöms i allt väsentligt vara tillfredsställande. Insatserna som Sida utövar redovisas främst under vad som gjorts inom det internationella utvecklingssamarbetet ovan. Det kan dock vara värt att nämna några myndighetsinterna insatser som genomförts , då de påverkar och stödjer Sidas arbete i att utöva ett effektivt 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 och professionellt internationellt utvecklingssamarbete. har en av Sidas strategiska prioriteringar varit den så kallade Fältvisionen. Den syftar till att stärka partnerskapet, samarbetsländernas ägarskap samt biståndssamordningen. För Sida innebär det att ett ökat antal utlandsmyndigheter skall få vidgad delegering (beslutanderätt) för nya insatser. Detta innebär även förändrade roller för de olika delarna av Sidas organisation. En handlingsplan för genomförande tas fram . En ny funktion för kvalitetssäkring av fältet (Quality Mechanism - QAM) har skapats. Denna kvalitetssäkring gäller främst de utlandsmyndigheter som har eller kommer få vidgad delegering i fält. Sida har även fortsatt utveckla former för ökad biståndssamordning och prövat former att arbeta genom andra aktörer. Detta arbete fortskrider även . Länder vars biståndsorganisationer Sida särskilt samarbetar med är , och . Sida har även medverkat aktivt inom DAC med harmoniseringen av givarprocedurer . I syfte att öka antalet budgetstöd och sektorprogramstöd har en utveckling av utbildningsmaterial och metoder skett. Metodarbetet är främst inriktat på att analysera och förstärka finansiella styrsystem, att mäta resultat och effekter samt att bidra till samordnade insatser för kapacitetsutveckling inom ramen för programstödsprocesser. Redogörelsen för området Personal- och kompetensförsörjning visar att Sida kontinuerligt ökar den tid som avsätts för lärandeaktiviteter. Projektet ger ett antal rekommendationer för hur Sida skall agera målinriktat och strategiskt för att nå en kompetens som motsvarar de krav som ställs på Sida som myndighet. Sekretariatet för utvärdering och intern revision (UTV) har slutfört flera utvärderingar, bl.a. två utvärderingar av landstrategier (och ), en tematisk utvärdering av nationellt ägarskap i utvecklingssamarbete med , och , en utvärdering a program för stöd till landsbygdsutveckling, och en studie av incitament i biståndet. Två granskningar från internrevisionen har behandlas av . Måluppfyllelsen för Sida som förvaltningsmyndighet bedöms främst genom insatserna under det bilaterala utvecklingssamarbetet. Det Sida utfört för att stödja insatserna bedöms vara väl inriktat. 3.5.4Övrigt stöd till utvecklingssamarbete Från anslaget 8:1 Biståndsverksamhet finansieras Svenska institutets (SI) gäststipendie- och utbytesverksamhet som omfattar person- och erfarenhetsutbyte med utvecklingsländer samt gäststipendieprogram för studier på avancerad akademisk nivå och forskning i för personer i utvecklingsländer. För gäststipendieprogrammet har antalet ansökningar ökat kraftigt i takt med att utbudet av internationella masterprogram är på engelska. Även ansökningar till expertutbytesprogrammet ökade något för . Svenska institutets gäststipendie- och utbytesverksamhet har resulterat i att stipendiaterna inom expertutbytesprogrammet har fått ökad kompetens som har bidragit till utvecklingen i hemländerna både ekonomiskt och socialt. Stipendiaterna inom gäststipendieprogrammet som vistats i blir ofta nyckelpersoner i sina hemländer för fortsatta kontakter med svenska universitet, svenskt samhälle, kultur och näringsliv. SI framhåller jämställdhet i verksamheten och försöker tillgodose det så långt som möjligt i programmen som ofta är helt efterfrågestyrda. Gäststipendieverksamheten skall följas upp av SI . Verksamheten har på ett tillfredsställande sätt uppfyllt syftet med bidraget. i finansieras från anslaget 8:1 Biståndsverksamhet och skall vara en mötesplats för människor från MENA-regio- nen () och , ett forum för dialog mellan civilisationer. Här knyter forskare, lärare, journalister, konstnärer, författare, översättare, biståndsarbetare, ung- domsledare, diplomater, och politiker kontakt med kolleger över kultur- och religionsgränser. konstituerades en rådgivande kommitté för institutet, med tolv ledamöter från och representerande vetenskap, kultur och politik. En serie bilaterala kulturprojekt anordnades , främst i samverkan med , men verksamhet har alltmer inriktats på multilaterala, interregionala program såsom erfarenhetsutbyte mellan utbildare av religionslärare, lanseringen av en ny modell för forskningssamarbete (i samverkan med Sida) och skapandet av ett nätverk mellan ett tiotal arkeologiska muséer (i samverkan med Medelhavsmuséet). På styrelsens uppdrag genomfördes också inventeringar av kunskapsbaser gällande migration och översättning. Vidare förbereddes en mer systematisk samverkan med EU i EuroMed-aktiviteter . har i den finansiering som lämnats till olika organisationer och aktiviteter i många fall spelat en aktiv roll och fått genomslag för svenska prioriteringar. Bedömningen är att resultaten på ett tillfredsställande sätt uppfyller syftet med stödet. T.ex. visar verksamheten vid att den fyller en viktig funktion också som arabisk mötesplats eftersom kolleger, till exempel forskare från olika MENA-länder, annars ofta arbetar isolerade från varandra. Generalkonsulatets sektion för turkiskt-svenskt samarbete i Generalkonsulatets sektion för turkisk-svenskt samarbete i finansieras från anslaget 8:1 Biståndsverksamhet och skall främja kontakterna mellan och samt strävan mot ett medlemskap i . har verksamheten omfattat seminarier om mänskliga rättigheter och demokrati, EU-kun- skap, asyl- och migrationsfrågor, jämställdhet och minoritetsfrågor, vilket väl motsvarar de riktlinjer som fastställts. Anslaget var , medan utfallet blev . Detta berodde på att det första verksamhetsåret till stor del ägnades åt att konsolidera verksamheten, identifiera samarbetspartners och skapa nätverk. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 inrättades av regeringen . Akademins uppgift är att genomföra sådan särskild utbildning och samträning som tillsammans med andra myndigheters insatser krävs för att förbereda personal för deltagande i internationella katastrof-, krishanterings- och fredsinsatser eller andra liknande uppdrag. Tonvikten skall bland annat ligga vid stöd till FN:s insatser och till uppbyggnaden av EU:s kris- och konflikthanteringsförmåga. Utbildnings- och samträningsverksamheten inleddes , med utgångspunkt i kontaktskapande och erfarenhetsutbyte med berörda svenska myndigheter och andra institutioner. Inom metodutvecklings- och forskningsverksamheten utvecklades inledande kontakter med tilltänkta samarbetsparter, bland dem . Samverkan- och samarbetsfrämjandeverksamheten understöddes i huvudsak genom kontaktarbete inom och utanför . Regeringen bedömer att avsikterna för akademins inledande arbete har förverkligats väl.