prop · GR031d17 · 2004-01-01 00:00:00 — 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160).................................. Mål för politikområde Arbetsliv .......................................................... Mål för verksamhetsområdena under politikområdet ........................ Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ Mål och resultatindikatorer.................................................................. Insatser inom verksamhetsområdet..................................................... Insatser utanför utgiftsområdet ........................................................... 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Analys och slutsatser............................................................................. Mål och resultatindikatorer................................................................... Insatser inom verksamhetsområdet...................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet.................................................. Analys och slutsatser............................................................................. Mål och resultatindikatorer................................................................... Insatser inom verksamhetsområdet...................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet.................................................. Analys och slutsatser............................................................................. Budgetförslag m.m. inom arbetslivsområdet ...................................................... 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. ............................................... 23:5 för arbetstagares uppfinningar ............................ 23:6 Internationella arbetsorganisationen () ................................ 8.723:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) ................................................................................. Insatser inom politikområdet ............................................................... 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Insatser utanför politikområdet........................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ Förslag till jämställdhetspolitiken ....................................................................... 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder .................................................... 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Arbetsliv................................................... Härledning av ramnivå 2004-2006, Utgiftsområde 14 Arbetsliv ........................... Utgiftsutveckling inom politikområdet................................................................... Redovisning av anslags- och kostnadsutfall per verksamhetsområde (VO) inom Andel som har deltagit i utbildning ................................ Förlorade arbetsdagar på grund av konflikt, 1997 - 2002 ....................................... Totala löneutvecklingen inom näringslivet, 1997 - 2002....................... Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden - 2002 ...................................... Härledning av anslagsnivån 2004 2006, för 23:1 ................... Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser.......................................................... Vetenskapliga publikationer vid 2002 ......................... återkommande utbildningar, 2000 2002............................. Härledning av anslagsnivån 2004 2006, för 23:2 ............... Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser...................................................... Härledning av anslagsnivån 2004 2006, för 23:3 Särskilda utbildningsinsatser 47 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser...................................................... Målstatistik för Arbetsdomstolen, 2000 2002 .................................................... Genomströmningstid för mål vid Arbetsdomstolen, 2000 2002....................... Härledning av anslagsnivån 2004 2006, för 23:4 Arbetsdomstolen .................. Härledning av anslagsnivån 2004 2006, för 23:4 för Härledning av anslagsnivån 2004 2006, för 23:6 Internationella arbetsorganisationen () ................................................................................. Härledning av anslagsnivån 2004 2006, för 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning ....................................................... Härledning av anslagsnivån 2004 2006, för 23:8 ................. Utgiftsutveckling inom politikområdet................................................................... 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 24:1 59 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder60 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Antal långtidssjukskrivna under mer än , 1974 - 2001. Andel av sjukfrånvaro som uppges bero på arbetsorsakade besvär, 1996 - 2003... Antal dödsfall i arbetsolyckor. Anmälda arbetsolyckor i - 2001. Antal anmälda arbetsolyckor med inom EU per 100 000 sysselsatta, nio gemensamma branscher, 1997 - 2000......................................... Anmälda arbetssjukdomar 1980 - 2001. Antal per tusen förvärvsarbetande......... Anställda och ohälsa, 1988 - 2001 ............................................................................ Andel som dels inte kan koppla tankarna från arbetet när man är ledig, dels har lågt handlingsutrymme, 1989 - 2001.................................................................... Antal medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar där /Statens förlikningsmannaexpedition förordnat medlare, 1997 - 2002............................ 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) (avsnitt 2.1 och 8.9), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 23:1 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (avsnitt 8.1), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 23:2 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2008 (avsnitt 8.2), 4.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (avsnitt 8.3), 5.godkänner att 1 från inkomsttitel Energiskatt förs till för tillfällig förvaltning (avsnitt 8.9), 6.för anvisar anslagen under utgiftsområde 14 Arbetsliv enligt följande uppställning: 23:5 för arbetstagares uppfinningar Internationella arbetsorganisationen () Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) Härigenom föreskrivs att 6 kap. 2 § arbetsmiljölagen (1977:1160) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse På arbetsställe, där minst fem arbetstagare regelbundet sysselsättes, skall bland arbetstagarna utses ett eller flera skyddsombud. Skyddsombud skall utses även på annat arbetsställe, om arbetsförhållandena påkallar det. skyddsombud bör ersättare utses. Skyddsombud utses av lokal arbetstagarorganisation som är eller arbetstagarorganisation som är eller brukar vara bunden av kollektivavtal brukar vara bunden av kollektivavtal i förhållande till arbetstagarna. i förhållande till arbetsgivaren. inte sådan organisation, skyddsombud av arbetstagarna. För arbetsställe där skyddskommitté som avses i 8 § inte har tillsatts får lokal avdelning av förbund eller med sådan avdelning jämförlig sammanslutning av arbetstagare utse skyddsombud utanför kretsen av arbetstagarna på arbetsstället (regionalt skyddsombud). Rätten att utse regionalt skyddsombud gäller endast om avdelningen eller sammanslutningen har någon medlem på arbetsstället. Bestämmelser om hur skyddsombud på fartyg skall utses finns i fartygssäkerhetslagen (2003:364). Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2003:365. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Utgiftsområde 14 Arbetsliv består av politikområdena Arbetslivspolitik och Jämställdhetspolitik. Utgifterna inom utgiftsområdet uppgick till , vilket endast är något lägre än beräknad nivå . Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Arbetsliv skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (Avgifter vid , prop. 2002/03:63, bet. 2002/03:FiU27, rskr. 2002/03:189). Avgifter och ersättningar tillförs statskassan och redovisas mot inkomsttitel. För anslagsfinansierade myndigheter som inte erlägger någon avgift för årlig revision medför föreslagen nyordning en tillkommande kostnad. En kostnad som myndigheterna föreslås kompenseras för genom en nivåhöjning av anslagen . Totalt för utgiftsområde Arbetsliv 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Tabell 3.2 Härledning av ramnivå 2004-2006, Förändring till följd av: Överföring till/från andra utgifts- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Politikområdet Arbetslivspolitik omfattar verksamhetsområdena Arbetsmiljö, Arbetsrätt och Lönebildning. Därutöver omfattar politikområdet förvaltningskostnader för (anslaget 23:1), (anslaget 23:2), Ar- betsdomstolen (anslaget 23:4), för arbetstagares uppfinningar (anslaget 23:5), (anslaget 23:6), Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) (anslaget 23:7) och (anslaget 23:8). Vidare omfattas anslaget 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. och medlemsavgiften till Internationella arbetsorganisationen () (anslaget 23:6). Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. 23:5 för arbetstagares uppfinningar 23:6 Internationella arbetsorganisationen () 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) Totalt för politikområde Arbetsliv 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 4.2.1Utgiftsutvecklingen 2006 Regeringen föreslår i denna proposition Utgifterna har ökat , främst beroende på satsningar på ohälsoområdet. (utgiftsområde 14, avsnitt 4.6.3) satsningar på ohälsoområdet även . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Redovisade kostnader var högre än anvisade resurser under politikområde Arbetslivspolitik . De huvudsakliga avvikelserna fanns under verksamhetsområdena Arbetsmiljö samt Kunskap och kompetens. Det höga kostnadsutfallet inom verksamhetsområde Arbetsmiljö berodde huvudsakligen på kostnader för den avgiftsfinansierade verksamheten inom (avsnitt 8.1). Skillnaderna inom verksamhetsområdet och kompetens berodde på att en omfattande del av verksamhet finansieras av externa medel (se avsnitt 8.2). Tabell 4.2 Redovisning av anslags- och kostnadsutfall per verksamhetsområde (VO) inom politikområdet VO Kunskap och kompetens VO Medling och lönebildning 4.3.1Mål för politikområde Arbetsliv Regeringens bedömning: Målet Goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män skall gälla för politikområdet Arbetslivspolitik . Det nuvarande målformuleringen, Ett bra arbetsliv med väl fungerande arbetsvillkor, för politikområdet ändras därför . Skälen för regeringens bedömning: Regeringen aviserade att den avsåg att genomföra en samlad översyn av verksamhetsområden, mål och resultatindikatorer i budgetpropositionen (prop. 2002/03:1 utg.omr. 14 avsnitt 7.5.2) Den skulle därefter återkomma till i budgetpropositionen . har därefter noterat regeringens avsiktsförklaring (bet. 2002/03:AU2). Utskottet har även noterat att verksamhetsområdet har större räckvidd än målet för politikområdet. () har tagit fram förslag till nytt mål för politikområdet samt nya mål för respektive verksamhetsområde. har påbörjat sitt arbete med att ta fram indikatorer för området. Arbetet med att utveckla indikatorer inom politikområdet kommer att fortskrida. Regeringen avser med det nya politikområdesmålet goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet följande: Bra arbetsmiljö, flexibel arbetsorganisation, delaktighet och inflytande för arbetstagarna, trygghet i anställningen och livslångt lärande. Arbetslivspolitiken skall bidra till att både arbetsgivare och arbetstagare kan dra nytta av hur arbetsvillkoren och möjligheten till utveckling i arbetet utformas. drabbas kvinnor hårdare av ohälsa än män därför att har en kraftigt könsuppdelad arbetsmarknad. Det innebär att exempelvis arbetsmiljöarbetet särskilt måste uppmärksamma problem utifrån ett könsperspektiv. Målet för den ekonomiska politiken, som är regeringens viktigaste mål, är full sysselsättning och ökat välstånd genom en god och uthållig tillväxt (prop. 2003/04:1 volym 1). Det innebär att arbetslivspolitiken också är en del i att nå målen för den ekonomiska politiken. Arbetslivspolitiken skall därför också medverka till att skapa förutsättningar för uthållig tillväxt och full sysselsättning. Den svenska arbetslivspolitikens inriktning ligger även väl i linje med och dess mål och riktlinjer. Hur genomför sysselsättningsstrategin redovisas i den nationella handlingsplanen för sysselsättning. Det nya målet för politikområdet har omformulerats utan att själva innebörden ändrats på något avgörande sätt. Det nya målet är endast avsett att vara mer preciserat än tidigare och därmed lättare att följa upp. Regeringens bedömning är därför att inte behöver ta ställning till den nya målformuleringen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 stitutets verksamhet redovisas under flera verk- samhets- och politikområden. narna Kunskap och kompetens kommer inom Regeringen kommer att införa nya verksamhets- politikområdet Arbetsliv att redovisas under områden och mål för dessa . verksamhetsområdena Arbetsmiljö och Arbetsrätt. Arbetsmiljö: En arbetsmiljö som förebygger ohälsa och olycksfall, är anpassad till männi- tegrationspolitik och Storstadspolitik (utgiftsom- skors olika fysiska och psykiska förutsätt- råde 8), ningar samt är utvecklande för individen. 13), Jämställdhetspolitik (utgiftsområde 14) och utvecklingspolitik (utgiftsområde 19). förutsättningar för ett arbetsliv som tillgo- Syftet med förändringen är att tydligare spegla doser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas som , samt i behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. vissa fall Verket för innovationssystem Lönebildning: En lönebildning i sam- () och för arbetsliv hällsekonomisk balans samt arbetsfred. och socialvetenskap (FAS), gör inom olika poli- En beskrivning av de olika verksamhetsområ- tikområden i statsbudgeten. dena lämnas under respektive verksamhetsområ- Målen för verksamhetsområdena under poli- Arbetsmiljö: En bra och utvecklande indikatorer för resultatet (se 4.6.1): Kunskap och kompetens: En ökad kunskap om och i arbetslivet. Andel av sjukfrånvaro som uppges bero på Arbetsrätt: En arbetsrätt som skapar trygg- het, flexibilitet och delaktighet. verket/(). (25 ) som arbetslivet och i samhället i övrigt skall ej Källa: /. Medling och lönebildning: Arbetsfred och redovisas under avsnitten 5 7. Regeringen har i budgetpropositionen för Regeringen avser att redovisa 2003 presenterat ett nationellt mål för ohälsoar- betet (utgiftsområde 10, avsnitt 2.3). minering, som endast omfattar bär att frånvaro från arbetslivet på grund av sjuk- diskriminering på grund av sexuell läggning, skrivning, i förhållande till 2002, skall halveras under verksamhetsområdet (avsnitt 6). Ett flertal myndigheter kopplade Diskriminering på grund av sexuell läggning som till ohälsan i arbetslivet fick i regleringsbrevet för avser arbetslivet redovisas under detta avsnitt. 2003 ett uppdrag att föreslå resultatindikatorer Motsvarande diskriminering inom skolans om- som är relevanta för att följa utvecklingen av arbetsmiljön och som bl.a. belyser hur myndig- Utbildningspolitik (utgiftsområde 16 avsnitt 6). heterna bidrar till att det nationella målet upp- Diskriminering på grund av sexuell läggning inom övriga områden redovisas under avsnitt 8.7 förslag till indikatorer. under utgiftsområde 14. Resultatindikatorer som ett led i att följa upp delningen är att HomO:s verksamhet är bredare regeringens mål om en halvering av sjukskriv- än målet för politikområde Arbetsliv. ningarna till 2008 redovisas under utgiftsområde Regeringen avser vidare att bryta ner verk- 10, bilaga Avstämning av regeringens mål för Det innebär att Arbetslivsin- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Även arbetar med att fastställa indikatorer inom arbetslivsområdet. Detta sker inom ramen för institutets uppdrag att utveckla ett nationellt uppföljnings- och utvärderingssystem för det samlade folkhälsoarbetet, i vilket ett av målområdena är ökad hälsa i arbetslivet. Goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män skall vara det övergripande målet för arbetslivspolitiken. Det handlar om att ha ett helhetsperspektiv och att säkerställa en samverkan mellan de olika verksamhetsområdena inom arbetslivspolitiken. Inriktningen är att åstadkomma ett hållbart arbetsliv som också skapar förutsättningar för hög sysselsättning och en stabil, hög och hållbar tillväxt. Globalisering och snabb teknisk och ekonomisk utveckling skapar nya förutsättningar för näringsliv och arbetsmarknad. Exempelvis får löneökningar som är större än vad samhällsekonomin tål snabbt genomslag i minskad sysselsättning. Till detta kommer en demografisk utveckling med en åldrande befolkning samt en ökande ohälsa, vilket bl.a. innebär en uppenbar risk att allt färre måste försörja allt fler. Utmaningen ligger i att förena individens rättigheter, trygghet och kompetensutveckling med den förnyelse och utvecklingskraft som krävs för hållbar ekonomisk tillväxt. Politiken skall bidra till att uppnå dels regeringens mål om att av befolkningen i åldern skall ha reguljär sysselsättning 2004. Den skall också bidra till målet att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall, i förhållande till 2002, halveras . Goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män ger tillsammans en god grund för hållbar tillväxt, sysselsättning och ett konkurrenskraftigt näringsliv. Grupper som står utanför arbetsmarknaden måste beredas tillträde och de som finns i arbetskraften får inte slitas ut. Människor måste uppmuntras att bidra med sin kunskap och erfarenhet . Utrymme för individens initiativ och företagsamhet måste skapas. Allt detta ställer stora krav på arbetets organisation, ledarskap, arbetsmiljö, kunskap och kompetens, icke-diskriminering och lönebildning. Därtill behövs ett regelverk som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Regelverket måste också skapa ramar för hur arbetsmarknadens parter kan ansvara för en väl fungerande lönebildning. Utvecklingen inom arbetslivet med de ökande långtidssjukskrivningarna och de snabba omställningarna inom delar av näringslivet har visat på nödvändigheten av en kraftfull politik på dessa områden för att värna den enskildes hälsa och trygghet. Parternas viktiga roll måste betonas. Den negativa utvecklingen av ohälsan fortsätter vad gäller den långa sjukfrånvaron. Orsakssambanden är komplexa. Förhållandena i arbetslivet är emellertid av stor betydelse. Möjligheterna att förena arbetslivet med privatlivet är också av stor betydelse. Situationen och utvecklingen i arbetslivet kan översiktligt beskrivas på följande sätt: Allt fler människor med fysiska och andra problem är sjukskrivna . Dessa förhållanden är delvis kopplade till konjunkturen men det finns också en tendens till långsiktig ökning av andelen personer med besvär som sorteras ut ur arbetslivet. Arbetslivets betydelse för ohälsa och sjukskrivningar är alltså inte bara en fråga om risker i arbetsmiljön utan också en fråga om i vilken grad människor med besvär eller handikapp kan delta. Strategi för ökad hälsa i arbetslivet Mot bakgrund av den stora ökningen av sjukfrånvaron och särskilt de långa sjukskrivningarna, påbörjade regeringen ett långsiktigt arbete inom ramen för en strategi för hälsa i arbetslivet i form av ett 11-punktspro- gram. Inriktningen är att sätta individen i centrum och att göra arbetsgivarens ansvar för ohälsan tydligare. Den negativa utgiftsutvecklingen inom ohälsoförsäkringarna skall hejdas och den framtida utgiftsutvecklingen skall vara långsiktigt samhällsekonomiskt stabil. Strategin bygger på insikten att det inte går att med några enskilda åtgärder komma till rätta med den komplexa problembilden bakom ohälsan i arbetslivet. Det krävs arbete på ett flertal olika områden, där arbetsvillkoren och förhållandena i arbetslivet i övrigt är centrala. Särskilt viktigt är att uppmärksamma kvinnors hälsa och arbetsvillkor. För att påverka utvecklingen i arbetslivet krävs åtgärder inom flera politikområden. Det är särskilt viktigt att komma till rätta med obalansen mellan ökad arbetsbelastning och minskat inflytande över arbetsförhållandena. Det finns ett behov av ökad rörlighet och en ny lokal arbetslivssamverkan mellan olika arbetsplatser och arbetsgivare. Det förebyggande arbetet på arbetsplatserna måste stärkas och arbetsmiljön förbättras framförallt i fråga om psykosociala villkor. De pågående förändringar som det kunskapsbaserade och internationaliserade arbetslivet innebär kräver också en arbetsrätt som kan möta dessa förändringar. Den måste även möta kraven på trygghet och inflytande för de anställda inom ramen för en effektiv och flexibel arbetsmarknad samt bidra till ett gynnsamt företagsklimat. Regeringen betonar vikten av en modern och väl fungerande arbetsrätt. En översyn av delar av den centrala arbetsrätten pågår . Vidare beskrivningar lämnas under avsnitten 4.5.1 och 4.6.3. Arbetstidens längd och förläggning har betydelse för människors möjlighet att planera sin tid, för möjligheten att kombinera arbetslivet och livet i övrigt samt för arbetsgivarnas möjlighet att organisera och planera verksamheten. Inte minst är möjligheten att kunna påverka sin arbetstid viktig för människors hälsa och välbefinnande. Det är olagligt att diskriminera någon p.g.a. sexuell läggning i arbetslivet. Regeringens principiella utgångspunkt för ett skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning är att skyddet i grunden är en fråga om mänskliga rättigheter. Kampen mot diskriminering och homofobi syftar till att värna principen om alla människors lika värde och allas rätt att bli behandlade som individer på lika villkor. Regeringen har i olika sammanhang konstaterat att arbetet för att motverka all slags diskriminering och rasism är en av de viktigaste sam- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 hällsfrågorna överhuvudtaget (jämför t.ex. En nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering, skr. 2001/02:59, s. 6). Denna uppfattning består. Arbetet mot diskriminering är ett arbete för de mänskliga rättigheterna och kring det råder stor uppslutning i det svenska samhället. I regeringens skrivelse En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83) redovisas bland annat frågor som regeringen avser prioritera i sitt fortsatta arbete med de mänskliga rättigheterna. En av dessa frågor är skyddet mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Kampen mot diskriminering syftar därför inte bara till att skydda människor mot orättvisor. Den har också till ändamål att bidra till att människors möjligheter och livschanser förbättras. Detta är ett positivt bidrag till samhället i stort och till människors vardag. 4.5.1 Insatser inom politikområdet Mot bakgrund av den stora ökningen av sjukfrånvaron och särskilt de långa sjukskrivningarna påbörjade regeringen ett arbete med en strategi för hälsa i arbetslivet.