prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — Projektet är inne på sitt andra år och har inklusive antagningen rekryterat cirka 100 studenter. Utbildningen leder till dubbla examina, såväl lärarsom civilingenjörsexamen. Ett resultat av samarbetet mellan lärosätena är att numera erbjuder en inriktning mot teknikutveckling för gymnasiet och de högre årskurserna i . gavs ett uppdrag att utveckla en utbildning för gymnasielärare som leder till såväl lärarsom magisterexamen. Utbildningen har rekryterat cirka 500 studenter. kommer att slutredovisa uppdraget i samband med årsredovisningen . Pedagogiskt utvecklingsarbete och utbildning av lärare i högskolan Hög pedagogisk kompetens och medvetenhet är av stor betydelse för utbildningens kvalitet i högskolan. Regeringen framhåller i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) vikten av högskolepedagogisk utbildning och behovet av förnyelse av pedagogiken. I syfte att säkerställa hög pedagogisk kompetens bland universitets- och högskolelärarna har regeringen i högskoleförordningen (1993:100) 4 kap. 79 §§ infört krav på fullgjord högskolepedagogisk utbildning eller motsvarande kunskaper för lektorer och adjunkter. Doktorander som undervisar skall enligt högskoleförordningen 8 kap. 3b § ha genomgått en inledande högskolepedagogisk utbildning eller på annat sätt förvärvat motsvarande kunskaper. Regeringen ställer också i regleringsbrev krav på lärosätena att utveckla och erbjuda lärare sådan utbildning. I utvecklingsarbetet gäller att såväl lärare som studenter skall kunna delta. För den pedagogiska utbildningen har särskilda medel anvisats till lärosätena . Av universitetens och högskolornas årsredovisningar framgår att utvecklandet av högskolepedagogisk utbildning pågår vid de flesta lärosäten. Poänggivande utbildningar, som är betydelsefulla när det gäller tillgodoräknande och dokumentation, förekommer i viss omfattning. , och / har tillförts särskilda medel för utvecklingsprojekt gällande högskolepedagogisk utbildning, nya pedagogiska arbetsformer respektive arbetsintegrerat lärande. Rådet för högre utbildning spelar genom sitt stöd en viktig roll för den pedagogiska utvecklingen vid lärosätena. Regeringen har därför genom förändringar i instruktion gett rådet en självständigare ställning. De totala intäkterna för forskning och forskarutbildning ökade vid universitet och högskolor . Sammanlagt uppgick intäkterna till . Av dessa svarade olika typer av offentliga medel från stat, kommuner, landsting, forskningsstiftelser och EU för . De direkta statliga anslagen utgjorde . Universitet och högskolor har i uppgift att främja mång- och tvärvetenskap. De stora lärosätena har vanligtvis genomfört detta genom olika centrumbildningar både inom och över fakultetsgränserna. Några av högskolorna har valt att profilera sig som mång- och tvärvetenskapliga genom en otraditionell fakultetsindelning. I huvudsak omfattar det mång- och tvärvetenskapliga samarbetet forskning och forskarutbildning, men sådant samarbete växer även inom grundutbildningen. Viktiga frågor för den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) var det förestående generationsskiftet inom svensk forskning samt behovet av att kraftsamla inom angelägna forskningsområden och att stimulera mång- och tvärvetenskaplig forskning. ökar de statliga anslagen för forskning och forskarutbildning med , räknat prisnivå. Av dessa medel går direkt till universitet och högskolor. Detta innebär ett stort resurstillskott till forskarutbildningen och en fortsatt förstärkning av de nya universiteten. Dessutom tilldelades för grundforskning. Dessa medel fördelas i konkurrens mellan inkomna ansökningar från universitet och högskolor. inleddes etableringen av 16 nya forskarskolor, i enlighet med förslag i den forskningspolitiska propositionen. För varje forskarskola utsågs en värdhögskola som skulle ta det samordnande och grundläggande ansvaret för verksamheten. Till varje forskarskola knöts dessutom ett antal partnerhögskolor. anslogs till dessa forskarskolor. Detta innebär att får varje forskarskola alternativt , beroende på forskarskolans huvudsakliga vetenskapsområde. Undantaget är forskarskolan i rymdteknik som erhåller strax . Dessa medel är permanenta förstärkningar av värduniversitetets anslag. Syftet med forskarskolorna är att höja kvaliteten, öka genomströmningen, främja rekryteringen inom forskarutbildningen samt utveckla samarbetet mellan landets universitet och högskolor och förbättra forsk- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ningsanknytningen vid de högskolor som inte har egen forskarutbildning. Genomströmningen i forskarutbildningen har varit relativt . Bruttostudietiden, tiden från antagning till doktorsexamen, är 12 terminer medan nettostudietiden, den faktiska studietiden, är 8,8 terminer. Studietiden skiljer sig dock mellan olika vetenskapsområden och lärosäten. De kortaste studietiderna finns inom det medicinska området medan de längsta finns inom humaniora och samhällsvetenskaperna. En forskarstuderande kan undervisa inom ramen för sin anställning som doktorand. Mängden undervisning skiljer sig dock generellt sett mellan de olika vetenskapsområdena. Mest undervisar doktoranderna inom teknik och medicin och minst inom det humanistisksamhällsvetenskapliga vetenskapsområdet. Regeringen tillkallade en särskild utredare som skall utreda vissa frågor rörande forskarutbildningen och perioden efter doktorsexamen (dir. 2002:148). Utredaren skall analysera och utvärdera hur rekrytering, urval och antagning till forskarutbildningen fungerar. Vidare skall utredaren analysera handledningens och handledarens roll och funktion samt granska effekterna av de förordningsändringar för forskarutbildningen som genomfördes . Utredaren skall, om så bedöms nödvändigt, föreslå förändringar av gällande regler för att säkerställa en effektiv och rättssäker forskarutbildning. I syfte att öka effektiviteten och genomströmningen i forskarutbildningen skall utredaren bl.a. analysera och föreslå eventuella förändringar av forskarutbildningens styrning och resurstilldelning. Därutöver skall utredaren föreslå hur forskarskolor kan användas och utvecklas. Vidare skall utredaren kartlägga hur perioden efter doktorsexamen ser ut och analysera yngre forskares möjlighet till meritering och karriär. Utredaren skall redovisa uppdraget . Utbildningsbidrag för doktorander lämnas med vid heltidsstudier. Med hänsyn till den allmänna löneutvecklingen bedömer regeringen att bidraget bör höjas. Regeringen avser att reglera 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 detta genom en ändring i förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Höjningen är planerad att genomföras fr.o.m. . De statliga universiteten får anordna forskarutbildning och statliga högskolor som tilldelats ett eller flera vetenskapsområden får anordna forskarutbildning inom dessa vetenskapsområden. Vid sidan av de statliga lärosäten som har tillstånd att ge forskarutbildning har också tre enskilda utbildningsanordnare sådant tillstånd, nämligen i , Stiftelsen och Stiftelsen . avser tillståndet att utfärda examina i forskarutbildningen endast licentiatexamen och doktorsexamen i företagsekonomi, handelsrätt, nationalekonomi och statvetenskap. Enligt regeringens uppfattning är vetenskapsområde en lämplig avgränsning av ett område för forskarutbildning vid en högskola. Högskolan är den nivå som bäst kan bedöma förutsättningarna för forskarutbildning inom ett visst ämne inom ett vetenskapsområde. Högskolan bör därför ha ansvaret för beslut om den närmare inriktningen av forskarutbildningen. har 2001 tillstyrkt en ansökan från Stiftelsen om humanistisksamhällsvetenskapligt vetenskapsområde. Mot bakgrund härav har regeringen för avsikt att ge Stiftelsen generellt tillstånd att utfärda licentiatexamen och doktorsexamen inom humanistisk-samhällsvetenskapligt vetenskapsområde och att ändra förordningen (1993:956) om tillstånd att utfärda vissa examina i enlighet härmed. 8.1.3Nytt avtal om samarbete om grundutbildning av läkare m.m. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas godkänna ett avtal mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. Skälen till regeringens förslag: Den kliniska delen av läkarutbildningen samt den kliniskt inriktade medicinska forskningen kan endast bedrivas där sjukvård bedrivs. Staten och de berörda landstingen slöt mot bakgrund av detta avtal om samverkan som innebär att statlig utbildning och forskning får tillgång till respektive landstings sjukvårdsorganisation mot ersättning från staten. Vid planering av sjukvården skall respektive landstings sjukvårdsorganisation beakta utbildningens och forskningens behov. Sedan avtalet ingicks har mål- och resultatstyrning samt ett nytt resurstilldelningssystem införts för den statliga högskolan. Detta har inneburit att väsentliga delar av avtalet blivit obsolet, bl.a. formerna för pris- och löneomräkning och förändringar med avseende på volymer av grundutbildningen och för tjänsteorganisationen. Regeringen beslutade att säga upp avtalet, och det upphör att gälla vid utgången av 2003. I syfte att få till stånd ett nytt avtal bemyndigade regeringen utbildningsministern att utse en förhandlare med uppdrag att förhandla fram och sluta överenskommelse om ett nytt avtal med sjukvårdshuvudmännen. Ett nytt avtal om läkarutbildning och kliniskt inriktad medicinsk forskning har slutits mellan staten och , i län, , läns landsting, Västra och . Avtalet gäller under förutsättning att det godkänts av berörda landsting och regeringen, efter bemyndigande. De regionala avtalen skall ha ingåtts före . Om så inte har skett, upphör avtalet att gälla gentemot berört landsting. Avtalet gäller tills vidare med en femårig uppsägningstid. Genom avtalet har parterna kommit överens om ett samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. I det följande redovisas avtalets huvudsakliga innehåll. Parterna har genom det nya avtalet kommit överens om att fördjupa och vidga sitt samarbete inom utbildning, forskning och utveckling i 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 syfte att förbättra vården genom fortlöpande kunskaps- och kompetensutveckling. Det centrala avtalet förutsätter kompletterande regionala avtal mellan berörda universitet och landsting. I det centrala avtalet regleras vad de regionala avtalen skall omfatta. Avtalet innebär ett nytt system för ersättning för landstingens åtagande att medverka i läkarutbildning och kliniskt inriktad medicinsk forskning, den s.k. ALF-ersättningen. Genom avtalet blir systemet för ersättningen från staten till landstingen för läkarutbildning och kliniskt inriktad medicinsk forskning tydligare genom att medlen fördelas till respektive verksamhet. Vilka medel som beräknas för läkarutbildningen tydliggörs, vilket underlättar beräkningen av de ekonomiska konsekvenserna av framtida dimensioneringsförändringar. Avtalet reglerar också ersättningen för den utbyggnad av läkarutbildningen som beslutade om 2000 och som kommer att vara genomförd 2007. Utöver de medel som ALF- ersättningen utgör förfogar parterna vardera över resurser för medicinsk forskning och grundutbildning av läkare. Parterna är överens om att en samordning av tillgängliga resurser bör göras för att stärka den kliniskt inriktade forskningens utveckling. De närmare ekonomiska åtagandena enligt avtalet redovisas under anslaget 25:75 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning. Detta förklarar minskningen av utbildningen vid enskilda vårdhögskolor och en stor del av ökningen vid enskilda högskolor med forskarutbildning. För antalet registrerade studenter gäller motsvarande ökning som för helårsstudenter och antalet högskolenybörjare har också ökat i ungefär samma grad. Förhållandet mellan antalet registrerade studenter och antalet högskolenybörjare är i stort sett detsamma under de angivna åren, cirka 4,5 gånger fler registrerade än nybörjare. Det totala antalet examinerade har ökat 2002 till skillnad från föregående år då en viss nedgång kunde noteras. För de generella examina har ökningen varit större än för yrkesexamina. Andelen kvinnor fortsätter att öka inom den grundläggande högskoleutbildningen och andelen registrerade kvinnliga studenter uppgick /och andelen kvinnor bland examinerade till . Forskarutbildningen kännetecknades 2001 av en kraftig ökning av såväl antalet nybörjare som antalet examinerade och antalet aktiva i utbildningen. fortsätter ökningen men förändringarna i förhållande till 2001 är relativt små. Vad gäller andelen kvinnor är det en tydlig tendens till ökning och andelen kvinnor bland nybörjarna närmar sig . Den låga andelen kvinnor för licentiatexamen hänger samman med att majoriteten av licentiatexamina avläggs inom det tekniska vetenskapsområdet, där andelen kvinnor är låg. Antalet professorer och lärare fortsätter att öka även om ökningstakten är något lägre 2002 8.2.1Resultat inom grundutbildning och än 2001. I tabellerna 8.28.4 ges några översiktliga data om högskolan avseende 2000, 2001 och 2002. Den grundläggande högskoleutbildningen har expanderat . Ytterligare 30 000 helårsstudenter har tillkommit vilket innebär en ökning . Expansionen har procentuellt sett varit större vid högskolorna än vid universiteten. togs ett avslutande steg efter de förändringar som beslutades med anledning av propositionen Nytt huvudmannaskap för vårdhögskoleutbildningar (prop. 2000/01:71, bet. 2000/01:UbU17, rskr. 2000/01:262), genom att Hälsohögskolan i inordnades i med doktorsexamen och andelen lärare med någon forskarexamen . Skillnaden är stor mellan kvinnor och män, med högre andel forskarexaminerade bland manliga lärare mot för kvinnliga lärare 2002. Variationen är stor såväl mellan olika vetenskapsområden som mellan olika lärosäten. Inom det naturvetenskapliga vetenskapsområdet hade av lärarna doktorsexamen . Inom det humanistisk-samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet var motsvarande andel . För universiteten var andelen lärare med doktorsexamen , medan den för högskolorna var . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 8.2 Grundläggande högskoleutbildning 20002002 Antal helårsstudenter totalt (exkl. högskolor 1 ( statliga) konstnärliga högskolor (statliga) enskilda högskolor med forskarutbildning 2 Antal registrerade studenter i grundutbildning, per läsår Antal registrerade studenter i grundutbildning, per hösttermin Antal examinerade i grundutbildningen Antal examina i grundutbildningen Källa: NU-databas samt SCB. * Uppgifter , 2001 och 2002 som markerats med * avser läsåren 1999/2000, 2000/01 respektive 2001/02. 1Exklusive konstnärliga högskolor. 2Avser , i och Stiftelsen . Tabell 8.3 Forskarutbildning 20002002 Antal aktiva doktorander, ht Antal examina i forskarutbildningen 1 Källa: NU-databasen. 1 Här har licentiatexamen räknats som en halv examen i forskarutbildningen, liksom doktorsexamen som föregåtts av licentiatexamen. Tabell 8.4 Professorer och disputerade lärare 20002002 Antal professorer (heltidsekvivalenter) Antal lärare (heltidsekvivalenter) Antal lärare (individer) Källa: SCB. 1 Jämförbara uppgifter saknas . I samband med tilldelningen av medel för grundläggande högskoleutbildning och forskarutbildning anger regeringen examinationsmål för vissa utbildningar som från arbetsmarknadssynpunkt bedömts som särskilt angelägna. Härutöver har regeringen för flertalet lärosäten angett ett mål i form av ett utbildningsuppdrag för antalet helårstudenter samt för berörda lärosäten att antalet helårsstudenter inom de tekniska och naturvetenskapliga utbildningsområdena bör öka. I detta och det följande avsnittet redovisas lärosätenas resultat i förhållande till de mål som satts av regeringen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För perioden 20012004 har regeringen fastställt examinationsmål (lägsta antalet examina) för magisterexamen med ämnesdjup, civilingenjörsexamen och arkitektexamen, lärarexamen med inriktning mot respektive med inriktning mot senare år samt för sjuksköterskeexamen. Regeringen har som mål för högskoleingenjörsutbildningen angett att examinationen skall öka 2002 i förhållande till 2001, och för examinationen i lärarutbildningen att minst en tredjedel av denna skall ha en inriktning med matematik, naturvetenskap eller teknik samt angett att behovet av lärare i förskola och förskoleklass särskilt skall beaktas. Regeringen har vidare angett att examinationen i psykologutbildningen bör öka i förhållande till perioden 20012004. Tabell 8.5 Examinationsmål för grundläggande högskoleutbildning (7 747) (8 722) Lärarexamen med inriktning mot Lärarexamen med inriktning mot senare år Källa för utfall: NU-databas. Anm.: I utfallssiffrorna för magisterexamen anges inom parentes det totala antalet examina inklusive examina vid lärosäten för vilka regeringen inte satt upp mål för antalet magisterexamina. Magisterexamen infördes och har visat sig svara väl mot studenternas efterfrågan. Av 24 lärosäten som fått examinationsmål för denna utbildning är det nu 19 som efter halva perioden klarat av examinationsmålet eller mer. Totalt ligger måluppfyllelsen en bra bit . Antalet examinerade civilingenjörer och arkitekter har sammantaget ökat och antalet examinerade sjuksköterskor . Efter halva perioden har lärosätena totalt uppnått av examinationsmålet för hela perioden. För lärarutbildning med inriktning mot ökade examinationen . För lärare med inriktning mot senare år var motsvarande ökning . Här krävs dock en kraftigare ökning för att målet för perioden 20012004 skall nås. Andelen examinerade lärare med matematisknaturvetenskaplig eller teknisk inriktning minskade från till mellan läsåren 2000/01 och 2001/02. Målet är att minst en tredjedel av de examinerade lärarna skall ha en inriktning med matematik, teknik eller naturvetenskap. För lärare med inriktning mot var denna andel /02 och för lärare med inriktning mot senare år . I båda fallen låg resultatet en procentenhet under resultatet /01 men högre än de närmast föregående läsåren. Antalet examinerade lärare med inriktning mot förskola och förskoleklass ökade mellan läsåren 2000/01 och 2001/02, vilket kan jämföras med den totala examinationsökningen för lärare som var mellan dessa läsår. Examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen fortsätter att öka och uppgick till över 3 000 examina. var ökningen och i förhållande till 1996 och 1997 har examinationen mer än 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Målet att öka examinationen inom högskoleingenjörsutbildningen har därmed uppnåtts. Härtill kommer högskole-, kandidat- och magisterexamina med inriktning mot teknik. Antalet nybörjare inom psykologutbildningen fortsatte att öka , från 457 till 501. Med en fortsatt antagning i den omfattningen har en grund lagts för ökad examination inom denna utbildning 2008, i enlighet med av regeringen fastställt mål. För läkarutbildningen och tandläkarutbildningen har regeringen inte fastställt några examinationsmål. Den dimensionering som legat till grund för tilldelningen av medel för dessa utbildningar har redovisats i tidigare budgetpropositioner och fastställts av . Enligt det nya avtalet mellan staten och vissa landsting om samarbete om läkarutbildning och medicinsk klinisk forskning (se kapitlet Insatser, avsnittet Nytt avtal om samarbete om grundutbildning av läkare m.m.) skall ersättningen grundas på ett i avtalet redovisat antal helårsstudenter per Tabell 8.6 Examinationsmål för forskarutbildning universitet, vilket i sin tur grundar sig på den av regering och riksdag fastställda dimensioneringen av utbildningen. Justeringar av ersättningsbeloppen skall ske om regering och riksdag beslutar om ändrad dimensionering. Varje universitets och högskolas resultat framgår av resultatredovisningen under respektive lärosätes anslag för grundläggande högskoleutbildning. För examinationen i forskarutbildningen har regeringen fastställt mål enligt följande tabell. Respektive universitets och högskolas resultat framgår av resultatredovisningen under varje lärosätes anslag för forskning och forskarutbildning. Antalet examina i forskarutbildningen har ökat med en procent i förhållande till 2001. Ökat antal i förhållande (2 593) (2 625) Källa för utfall: NU-databas. Anm.: I utfallssiffrorna för antalet forskarexamina anges inom parentes det totala antalet examina inklusive examina vid lärosäten för vilka regeringen inte satt upp mål för antalet examina inom vetenskapsområdet. Doktorsexamen räknas som en examen om den inte föregåtts av licentiatexamen, medan doktorsexamen som föregåtts av licentiatexamen och licentiatexamen räknas som en halv examen. 1 Avser samtliga vetenskapsområden. Med resultaten från i fyraårsperioden 20012004, för vilken mål har ställts upp, kan det konstateras att vissa examina inte nått av de uppsatta målen, trots att halva tiden gått. För att nå examinationsmålen för perioden måste examinationen öka inom civilingenjörs- och arkitektutbildningarna, sjuksköterskeutbild-ningen och lärarutbildningen med inriktning mot senare år. Andelen lärare med matematisk-naturveten-skaplig eller teknisk inriktning minskade något mellan läsåren 2000/01 och 2001/02. Det krävs en kraftig ökning av antalet lärarstudenter som väljer denna inriktning för att lärosätena totalt skall öka andelen examinerade från till målet att en minst tredjedel av de examinerade har denna inriktning. Examinationsmålen för lärarutbildningen och sjuksköterskeutbildningen bör ligga fast, men för att nå dem krävs att lärosätena omfördelar resurser för dessa utbildningar inom ramen för tilldelade takbelopp. I budgetpropositionen lades besparingarna på den planerade utbyggnaden av grundläggande högskoleutbild- Universitet och högskolor måste inom oförändrade eller minskade takbelopp fullfölja utbyggnaden av lärarutbildningarna och sjuksköterskeutbildningarna genom omfördelningar från exempelvis fristående kurser. För lärare med inriktning mot skall lärosätena fortsatt särskilt beakta det ökade behovet av lärare i förskola och förskoleklass. För lärare med inriktning mot senare år skall lärosätena särskilt beakta bristen på yrkeslärare. Regeringen kommer att noga följa måluppfyllelsen för lärarexamen med dessa två inriktningar. Utbyggnaden av sjuksköterskeutbildningen och lärarutbildningen har i många fall begränsats av landstingens och kommunernas svårigheter att erbjuda kliniska utbildningsplatser eller utrymme för verksamhetsförlagd utbildning inom vård respektive skola. För att nå målen för antalet examina inom sjuksköterskeutbildning och lärarutbildning är det nödvändigt att landstingen och kommunerna tar sitt ansvar för dessa delar av utbildningarna. Såväl högskolan som dess samarbetspartner har mycket att vinna på ett nära samarbete inom dessa utbildningar. Som framgår av tabellen Examinationsmål i grundläggande högskoleutbildning har examinationen för magisterexamen med ämnesdjup i hög grad överträffat de satta målen. Målet har fyllt sin funktion och medverkat till att introduktionen av magisterexamen med ämnesdjup blivit så framgångsrik. För perioden 20052008 avser inte regeringen att sätta något mål för antalet magisterexamina. För examina i forskarutbildningen ligger utfallet på drygt hälften av målet för fyraårsperioden 20012004. Behovet av forskarutbildade är stort i samhället, inte minst vid universitet och högskolor, varför en fortsatt hög examination är angelägen. Satsningen på forskarskolor medverkar till detta. Universitet och högskolor, utom de konstnärliga högskolorna, har som utbildningsuppdrag haft att uppnå ett visst minsta antal helårsstudenter. Målet har anpassats så att det skall rymmas inom lärosätenas takbelopp dvs. det högsta belopp för vilket ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer inom den grundläggande högskoleutbildningen kan utgå. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 vidare tagits till hur grundutbildningen vid lärosätena fördelas på olika utbildningsområden.