prop · GS031d31 · 2004-09-20 00:00:00 — Varje gap uttrycker den procentuella skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå. BNP-gapet 2005 består av ett sysselsättningsgap som är något mer negativt än BNP-gapet, ett medelarbetstidsgap som är något negativt och ett positivt produktivitetsgap. Eftersom sysselsättningsgapet gradvis antas slutas innebär detta att den faktiska sysselsättningstillväxten 2006 och 2007 är högre än den potentiella. Parallellt med att sysselsättningsgapet sluts sjunker den öppna arbetslösheten för att 2007 uppgå till . 2004/05:1 BILAGA 2 Procentuell förändring om annat ej anges Källor: och . Bedömningarna av resursläget och den potentiella tillväxten innebär att BNP ökar i kalenderjusterade termer och , vilket för bägge åren är något högre än den uppskattade potentiella tillväxten. Osäkerheten i bedömningarna är dock stor. Re- geringen avser därför att under det närmaste året genomföra en analys av hur strukturella och institutionella förändringar har påverkat den svenska ekonomins potentiella produktionsförmåga. I avsnitt 12 analyseras två sidoalternativ. I ett högtillväxtalternativ är sysselsättningsgapet större och den potentiella sysselsättningstillväxten högre. I detta alternativ uppgår den reguljära sysselsättningsgraden till . I ett lågtillväxtalternativ är oljepriset under högre än i baskalkylen. I detta scenario tar det lägre tid att sluta BNP-gapet. Målet för de offentliga finanserna är ett överskott på i genomsnitt över en konjunkturcykel. Därmed stärks den finansiella förmögenhetsställningen, vilket skapar ett finansiellt utrymme att möta den demografiska utvecklingen under de närmaste decennierna. Det finansiella sparandet beräknas till av BNP och till . BNP-gapet bedöms vara negativt såväl som . Det strukturella saldot är därför högre än det redovi- sade och beräknas till och till . (För detaljer se avsnitt 11.5.) uppgår det strukturella sparandet till . Saldomålet om ett överskott på över en konjunkturcykel gäller . Det genomsnittliga finansiella sparandet beräknas till . Vid en bedömning av måluppfyllelsen måste hänsyn tas till att tidsperioden 20002007 inte kan anses utgöra en fullständig konjunkturcykel eftersom BNP- gapet i genomsnitt har varit negativt. är det enda år då BNP-gapet bedöms ha varit positivt (se diagram 1.1). Det finansiella sparandet stärks från till av BNP . Den expansiva penningpolitiken stimulerar dock efterfrågan. Förstärkningen av de offentliga finanserna beror på ett förbättrat konjunkturläge. Finanspolitikens inriktning, mätt som förändringen i det strukturella sparandet, bedöms vara något åtstramande och expansiv. är den sammantagna effekten av finanspolitikens inriktning i stort sett neutral. förstärktes exporttillväxten efter en period av svag utveckling. Exportuppgången har fortsatt och ökade, enligt de preliminära nationalräkenskaperna, varuexporten jämfört med . Accelerationen i exporten förklaras dels av exportframgångar för svensk industri i ett växande antal länder, dels på kraftigt ökad export av motorfordon och teleprodukter. kvartalsbarometer visar på en god exportorderingång och förväntningar om en positiv utveckling . bedöms varuexporten av bl.a. dessa skäl öka med goda . Omvärldens efterfrågan på svenska exportvaror, den s.k. världsmarknadstillväxten, ökar från till . De senaste årens starka produktivitetstillväxt och fallande enhetsarbetskostnader innebär vidare att exportindustrins konkurrenskraft är god. Dessa två faktorer talar för en fortsatt hög exporttillväxt . I prognosen beaktas även den förväntade förstärkningen av kronan och att tillväxten i branscherna motorfordon och teleprodukter kan Dessa två faktorer håller tillbaka nästa års exporttillväxt något. Med hänsyn tagen till ovanstående förhållanden bedöms varuexporten 2005 öka . Varuimporten ökade med . Importen är normalt mycket följsam till exporten. Den ovanligt stora skillnaden kan till viss del förklaras av att företagen avvecklade sina lager och av en tillfälligt låg importtillväxt av råvaror och fartyg. Framöver förutses företagen åter öka sina lager. Inhemska efterfrågekomponenter med ett högt importinnehåll, som t.ex. maskininvesteringar, väntas också visa en stark utveckling. Dessa förhållanden, tillsammans med en fortsatt god exporttillväxt, talar för en importåterhämtning. Därtill bidrar kronans förväntade förstärkning till en dämpning av importpriserna, vilket bör stimulera importefterfrågan ytterligare. Av dessa skäl bedöms varuimporten öka och . Efter en svag inledning 2004 väntas såväl exporten som importen av tjänster öka. uppgick tjänstehandelns tillväxtbidrag till , vilket var ovanligt högt. och bedöms tillväxtbidragen ligga nära noll. Efter att investeringarna har fallit 20012003 pekar de flesta tecken på stigande investeringar och . Vändningen är starkast i industrin. Vinstläget har påtagligt förbättrats, räntorna är låga och kapacitetsutnyttjandet ligger på en historiskt hög nivå. Eftersom den globala utvecklingen också är gynnsam är förutsättningarna för en stark investeringsuppgång goda. Industriinvesteringarna bedöms öka och . Även i tjänstesektorn ökar investeringarna och . Bilden är dock splittrad. Investeringarna i de industrinära tjänstebranscherna bedöms öka i god takt. Vad gäller byggandet av kommersiella lokaler har utvecklingen under varit mycket svag. väntas dock en blygsam uppgång. Sammantaget ökar investeringarna i tjänstesektorn och . ökade bostadsinvesteringarna , vilket mot bakgrund av den låga investeringsnivån måste betecknas som en måttlig tillväxt. Den inkommande statistiken visar att såväl byggandet av flerbostadshus som småhus nu återigen ökar kraftigt. Efterfrågan på småhus och bostadsrätter stimuleras av det låga ränte- 2004/05:1 BILAGA 2 läget och hushållens goda förmögenhetsställning. En hög efterfrågan har i sin tur resulterat i stigande priser på småhus och bostadsrätter, vilket ökar lönsamheten vid nyproduktion. Den investeringsstimulans till hyresrätter som infördes väntas ge positiva effekter och . Nybyggandet väntas stiga med . Det i vårpropositionen aviserade ROT-avdraget bedöms bidra till att ombyggnationerna ökar. De totala bostadsinvesteringarna, dvs. nybyggnation och ombyggnation, ökar med och . i ett längre perspektiv har antalet nybyggda lägenheter stigit från ca 12 000 till, uppskattningsvis, nästan 26 2005. Offentliga myndigheters investeringar förutses öka med och . Statens infrastruktursatsningar innebär att de statliga investeringarna ökar något från den höga nivå som etablerades 2002. Kommunernas ansträngda ekonomiska läge har resulterat i fallande investeringsvolymer . Den investeringsstimulans som utgår till kommunerna väntas tillsammans med ökade statsbidrag bidra till att de kommunala investeringarna återigen stiger . tillgodosåg företagen inom handeln och industrin en del av efterfrågan genom att minska sina lager. Generellt sett är företagen nu nöjda med sin lagersituation och lagren kan väntas öka i takt med produktionen. Första halvårets lageravveckling väntas dock leda till att lagren dämpar BNP-tillväxten . Nästa års lageruppbyggnad ger ett positivt bidrag till BNP-tillväx- ten på . Hushållens konsumtion ökade med , trots oförändrade reala disponibla inkomster. De preliminära nationalräkenskaperna för visade att konsumtionen var högre än . De senaste tre årens konsumtionsuppgång består till största delen av en ökad konsumtion av varor. Detta hänger sannolikt delvis samman med att varupriserna har ökat mycket måttligt medan tjänstepriserna har ökat i snabbare takt. 2004/05:1 BILAGA 2 2Förändring uttryckt i procent av BNP föregående år. 3Avser faktisk utveckling. Av BNP-tillväxten på 2004 är en effekt av att det 2004 är fler vardagar än 2003. Källor: och . Priserna på varaktiga varor har t.o.m. fallit . Den totala prisnedgången för varaktiga varor 19952003 är . steg priserna på tjänster exklusive boende med . Det allra kraftigaste prisfallet kan noteras för elektronikprodukter. föll elektronikpriserna med mellan och i årstakt. Prisfallet har accelererat . Till skillnad från varukonsumtionen har hushållens konsumtion av tjänster i stort sett legat på en oförändrad nivå . En marginell uppgång av tjänstekonsumtionen kunde noteras . Hushållens konsumtionsmönster förefaller således till viss del kunna förklaras med relativprisutvecklingen. De flesta tecken tyder på att hushållens konsumtion även fortsättningsvis kommer att utvecklas väl. Hushållens förmögenhetsställning är god. och har stigande småhuspriser och en gynnsam börsutveckling medfört att såväl hushållens reala som deras finansiella förmögenheter förstärkts. Hushållens tillförsikt har stärkts under loppet av innevarande år. Den väntade sysselsättningsökningen bidrar till ökad konsumtion genom ökad optimism och stigande inkomster. De disponibla inkomsterna förutses öka och . Sänkta skatter bidrar till nästa års tillväxt i disponibelinkomsterna. Hushållen påverkas även positivt av att arvs- och gåvoskatten tas bort. Hushållens konsumtion bedöms öka och . Därmed faller sparkvoten något. Ett minskat sparande är dock naturligt mot bakgrund av att sparkvoten ökade kraftigt , att hushållens förmögenhetsställning är stark och att hushållens framtidoptimism ökar i takt med att situationen på arbetsmarknaden ljusnar. De statliga konsumtionsutgifterna steg . har konsumtionsutgifterna stigit med , vilket också väntas bli ökningen för helåret. Till ökningen av utgifterna bidrar reformen inom tandvårdsförsäkringen för äldre. väntas konsumtionsutgifterna falla i fasta priser. Trenden med snabbt ökande kommunala konsumtionsutgifter bröts då konsumtionstillväxten dämpades till . Ett stort antal kommuner har haft problem med att uppfylla kravet om en ekonomi i balans. För att vända underskotten till överskott inleddes besparingsprogram i många kommuner och landsting, vilka väntas få genomslag 2004. Det höga antalet vardagar leder till att den faktiska konsumtionsvolymen beräknas öka , men den underliggande utvecklingen beräknas vara lägre. En stark inkomstutveckling i kommunsektorn möjliggör en konsumtionsökning som det finansiella sparandet och resultatet stärks. sumtionen kunna öka i volym. Konsumtionstillväxten 2007 antas uppgå till , vilket är i takt med den demografiskt betingade utvecklingen av efterfrågan på kommunsektorns tjänster. 1.4Tillväxtens och sparandets sammansättning Tillväxtbidraget från utrikeshandeln faller tillbaka från till (se tabell 1.5). Växande tillväxtbidrag från hushållens konsumtionsutgifter och investeringar kompenserar utrikeshandelns fallande bidrag. Den inhemska efterfrågans tilltagande betydelse fördunklas något av kalendereffekten. Bortsett från denna effekt ökar tillväxtbidraget från den totala inhemska efterfrågan, dvs. lager, investeringar, hushållens konsumtion och offentlig konsumtion, från år . Tabell 1.5 Bidrag till BNP-tillväxt Källor: och . Bruttosparandet väntas öka i den svenska ekonomin (se tabell 1.6). Stigande investeringar bidrar till att det reala sparandet ökar som andel av BNP. Ekonomins totala finansiella sparande, som i stort sett överensstämmer med bytesbalansen, ökar också. Den höga nivån på hushållens finansiella sparande förklaras av avtalspensionernas växande betydelse. Av det totala finansiella sparandet i hushållssektorn 2003 på utgjorde 61 miljarder sparande i avtalspensioner. Sparandet i avtalspensioner väntas öka , vilket till viss del motverkar den förutsedda nedgången i hushållens direkta sparande. Företagens finansiella sparande utvecklas också mycket starkt. 2004/05:1 BILAGA 2 detta mått ingår dock den restpost som uppkommer på grund av att och nationalräkenskaperna redovisar olika utfall för det totala finansiella sparandet. var det totala finansiella sparandet 26 miljarder högre enligt än enligt nationalräkenskaperna. Tabell 1.6 Sparandets sammansättning Löpande priser, procent av BNP 1 Enligt definition. Källor: , och . minskade sysselsättningen med 31 000 personer jämfört med . Sysselsättningsnedgången omfattar industrin, byggsektorn, tjänstesektorn och kommunerna. Ledande indikatorer visar att arbetskraftsefterfrågan alltjämt är svag. Exempelvis har antalet nyanmälda lediga platser fortsatt att minska. Enligt KI:s barometer planerar de flesta företagen inom industri- och tjänstesektorerna en oförändrad eller minskad sysselsättning. Indikatorerna är emellertid inte fullt lika negativa som . Vissa industrinära tjänstebranscher, t.ex. uppdragsverksamhet och datakonsulter, har till och med tydligt expansiva anställningsplaner. Positivt är också att antalet varsel har tenderat att minska något. Den allmänna konjunkturförbättringen bedöms leda till att arbetskraftsefterfrågan ökar. De ytterligare medel som tillförs kommunerna väntas bidra till en god sysselsättningstillväxt . Hushållens efterfrågan på tjänster, som varit återhållsam, bedöms successivt förstärkas. Antalet sysselsatta i tjänstesektorerna väntas bl.a. av detta skäl öka 2005. Industrisysselsättningen upphör att minska . 2004/05:1 BILAGA 2 väntas årets prognoserade sysselsättningsminskning på vändas till en sysselsättningsuppgång på . Antalet arbetade timmar förutses öka . Eftersom sysselsättningen faller stiger medelarbetstiden med . Förklaringen till uppgången i antalet arbetade timmar är att det är ovanligt många vardagar . Denna kalendereffekt uppskattas höja timmarna . Även bortsett från effekten av antalet vardagar ökar dock medelarbetstiden, vilket beror på en lägre frånvaro, bl.a. till följd av sjukdom. väntas sjukfrånvaron fortsätta att minska. Den minskade sjukfrånvarons positiva effekt motverkas dock 2005 av införandet av det s.k. friåret och av att andra former av frånvaro bedöms öka. Sammantaget ökar medelarbetstiden . Antalet arbetade timmar ökar , dvs. i ungefär samma takt som sysselsättningen. Arbetskraftsutbudets utveckling förutses vara dämpad . Till dämpningen bidrar ett ökat antal deltagare i arbetsmarknadspolitiska program. Den öppna arbetslösheten beräknas som årsgenomsnitt uppgå till . Nästa års sysselsättningsökning väntas ge ett relativt kraftigt genomslag i den öppna arbetslösheten som sjunker till . Den måttliga tillväxten i arbetsutbudet beror bl.a. på befolkningens åldersmässiga sammansättning. Åldersgrupper med ett lågt arbetsutbud och en låg sysselsättningsgrad ökar som andel av den arbetsföra befolkningen. uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande till eller av BNP (se tabell 1.7). Trots att de offentliga utgifterna beräknas minska som andel av BNP blir den offentliga sektorns finansiella sparande i det närmaste oförändrat som andel av BNP fram . Det beror på att skatteinkomsterna också minskar som andel av BNP. Till nedgången bidrar de föreslagna skattesänkningarna men främst av att de viktigaste skatteunderlagen ökar långsammare än BNP. Den relativt starka tillväxten leds av exporten och industrin, särskilt men även 2005. Detta gör att sysselsättningen inte ökar i takt med tillväxten i ekonomin, och därmed gör inte heller skatteinkomsterna det. Det finansiella sparandet fördelas 2004 mellan den offentliga sektorns delsektorer på så sätt att staten får ett underskott på av BNP medan ålderspensionssystemet visar ett överskott på av BNP. Den kommunala sektorn väntas vända de senaste årens underskott i det finansiella sparandet till ett litet överskott. ökar det statliga underskottet som pensionssystemets och den kommunala sektorns överskott ökar något. förstärks den offentliga sektorns finansiella sparande något till av BNP genom en förstärkning av statens finanser. Det strukturella sparandet beräknas vara högre än det redovisade fram eftersom resursutnyttjandet i ekonomin bedöms ligga under den långsiktigt hållbara nivån. När resursutnyttjandet gradvis ökar minskar skillnaden mellan det redovisade och det strukturella sparandet. Skillnaden försvinner när det s.k. BNP-gapet sluts . Den offentliga sektorns finansiella nettoskuld var negativ 2003, vilket innebär att värdet av de finansiella tillgångarna översteg skulderna. Det positiva sparandet medför en förstärkning av den finansiella ställningen, och nettoförmögenheten ökar . Fördelningen av det finansiella sparandet mellan staten och ålderspensionssystemet medför att förbättringen av den finansiella ställningen sker genom ökade tillgångar i pensionssystemet. Underskottet i statens finansiella sparande innebär att skuldsidan i den offentliga sektorns balansräkning ökar . Statsskulden ökar även som andel av BNP tillfälligt 2004 för att sedan, liksom den konsoliderade bruttoskulden, minska. Tabell 1.7 Offentliga finanser 1 Inklusive skatter till EU. Källor: och . Återhämtningen i den internationella ekonomin som inleddes har under innevarande år breddats till att omfatta flera regioner och sektorer. Osäkerheten om hållbarheten i den ekonomiska uppgången har avtagit och utsikterna för den globala konjunkturen ser ljusa ut. Den positiva konjunkturutvecklingen väntas fortsätta . Tillväxten i och är fortsatt gynnsam och även i euroområdet syns nu tydliga tecken på att konjunkturen har vänt uppåt. var det främst en mycket expansiv ekonomisk politik som stimulerade tillväxten, framför allt i , men den har i högre grad ersatts av mer självbärande faktorer. Ett gemensamt drag för de största ekonomiska regionerna är att företagens investeringar utvecklas positivt, vilket indikerar att företagen har en ljusare syn . Framför allt i och i har investeringsökningarna varit betydande, men även i euroområdet har investeringscykeln bottnat och vänt uppåt av fallande investeringar. Företagsförtroendet har också förbättrats betydligt. Även i andra regioner är den ekonomiska utvecklingen positiv. Efterfrågan i är fortsatt stark, framför allt i den kinesiska ekonomin som växer i mycket snabb takt. I har låga räntor och skattelättnader bidragit till en betydande ökning av hushållens konsumtion, och även industrisektorn visar en positiv utveckling. I har tillväxten stärkts betydligt och stimulerats av höga råvarupriser och stärkt inhemsk efterfrågan. Även i har den ekonomiska tillväxten varit mycket god , också där med stöd av höga råvarupriser samt en stark ökning av investeringar och hushållens konsumtion. Efter att global BNP ökat väntas den sammantagna tillväxten fortsätta att stärkas under innevarande år och förbli gynnsam . Ökad efterfrågan och fortsatt gynnsamma monetära förhållanden bäddar för att investeringsklimatet förblir positivt. I och i , där investeringarna har ökat betydligt, väntas investeringsutvecklingen övergå i en mer trendmässig tillväxttakt. I euroområdet inleddes investerings- 2004/05:1 BILAGA 2 uppgången betydligt senare och väntas fortsätta att stärkas successivt . Utvecklingen av hushållens konsumtion har skiljt sig åt mellan regionerna men väntas utgöra en viktig drivkraft för tillväxten framöver. I hölls konsumtionen uppe bl.a. av den expansiva finanspolitiken. Den väntas fortsätta att utvecklas positivt till följd av att arbetsmarknadsläget förbättras och hushållens disponibelinkomster ökar. I euroområdet dämpades hushållens konsumtion under den senaste konjunkturnedgången främst av ökat sparande och låg disponibelinkomstutveckling. Trots den svaga tillväxten försämrades inte arbetsmarknaden i någon betydande omfattning. Konsumtionen väntas även i euroområdet utvecklas positivt framöver, men uppgången beror främst på att framtidsutsikterna förbättrats och konsumentförtroendet har stärkts. I har hushållens konsumtion länge varit dämpad och även om den i högre grad än tidigare väntas bidra till tillväxten framöver bedöms ökningen förbli måttlig. Sammantaget väntas global BNP öka för att sedan dämpas till då inflationen ökar och penningpolitiken gradvis stramas åt. Styrräntorna väntas dock höjas i relativt måttlig takt då inflationen hålls tillbaka av att det även finns lediga resurser i världsekonomin. Utsikterna för svensk export har förbättrats betydligt i takt med att den globala konjunkturen har stärkts. var världsmarknadstillväxten, den handelsviktade efterfrågan som svenska exportföretag möter, . väntas världsmarknadstillväxten uppgå till och 2005 till . Efter att efterfrågan på olja har fortsatt att stiga finns nu tecken på att den globala oljeförbrukningen börjar närma sig taket för de oljeproducerande ländernas produktionskapacitet. Oljepriset har i samband med detta stigit kraftigt och situationen har förvärrats av det geopolitiska läget och osäkerheten kring det ryska oljebolaget . Den nuvarande mycket höga oljeprisnivån väntas inte bli bestående, men bedöms leda till att den globala tillväxten blir marginellt lägre än vad som vore fallet om oljepriset låg inom OPEC:s prisband på . Skulle oljepriset ligga kvar på nuvarande nivå året ut finns det dock risk för att den 2004/05:1 BILAGA 2 globala konjunkturförstärkningen dämpas ytterligare. En annan risk för den globala ekonomiska utvecklingen är om läget på arbetsmarknaden inte fortsätter att förbättras som förväntat. Det skulle få negativa effekter på hushållens konsumtion med en mindre positiv utveckling av den globala ekonomin som följd. Sammantaget bedöms dock riskbilden för prognosen av den internationella ekonomin vara balanserad. Tabell 2.1 BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet Arbetslöshet, procent av arbetskraften2 1HIKP för euroområdet och KPI för och . 2ILO-definitionen för euroområdet och nationell definition för och . Källor: Nationella källor, och . I mitten av 2003 inleddes en försiktig återhämtning i euroområdet i huvudsak driven av uppgången i den globala efterfrågan. första hälften av innevarande år har konjunkturen stärkts ytterligare och tillväxtutsikterna tyder på en fortsatt god konjunktur. BNP-tillväxten väntas uppgå till och till . Förra årets återhämtning i den internationella konjunkturen innebar förbättrade exportutsikter. Trots att euron stärktes gav utrikeshandeln ett betydande positivt bidrag till tillväxten. En mycket svag inhemsk efterfrågan resulterade dock i att uppgången blev blygsam jämfört med utvecklingen i och i flertalet . Hushållens konsumtion har hämmats av att hushållen i stigande grad valt att öka sitt sparande som hushållens disponibla inkomster utvecklats svagt. Den stigande sparkvoten kan sannolikt förklaras av att utsikterna för arbetsmarknaden försämrades i takt med att konjunkturen vände nedåt och av en ökad osäkerhet kring uthålligheten i framtida pensions- och sjukförsäkringssystem i flertalet medlemsländer. av negativ investeringstillväxt har investeringarna vänt svagt uppåt. Under den senaste konjunkturnedgången har investeringsfallet i euroområdet varit mindre brant än vid tidigare konjunktursvackor och i jämförelse med utvecklingen i . Investeringsuppgången väntas därför följa ett relativt flackt förlopp. Under första hälften av innevarande år har konjunkturen stärkts och tillväxten i ekonomin breddats. Hushållens konsumtion som tidigare haft en återhållande inverkan på tillväxten vände uppåt . Flera tecken tyder på att tillväxten inte längre enbart drivs av en konjunkturförstärkning i omvärlden utan även av en ökad inhemsk efterfrågan. För den resterande delen av förväntas exporten fortsätta att utvecklas positivt till följd av en god tillväxt i den globala handeln. Gynnsamma exportutsikter och en ökad inhemsk efterfrågan väntas leda till att investeringstakten tilltar. På kort sikt väntas företagens vinstmarginaler öka i takt med att produktiviteten stiger och till följd av en nedväxling av löneökningstakten. förutses BNP växa strax över den potentiella tillväxttakten. I takt med att lediga resurser tas i anspråk och läget på arbetsmarknaden förbättras förutses en åtstramning av Strukturella problem och ansträngda offentliga finanser, främst i de tre största ekonomierna i euroområdet, förutses bidra till att tillväxten blir lägre i euroområdet än i EU som helhet. Det försämrade läget på arbetsmarknaden har sannolikt verkat återhållande på hushållens konsumtion men ökningen av antalet arbetslösa har varit relativt måttlig trots de senaste årens mycket svaga tillväxt.