prop · GR03112 · 2004-03-16 00:00:00 — Syftet med bestämmelsen om att den verkställande direktören skall ha rätt att sammankalla styrelsen är bl.a. att han eller hon skall kunna diskutera viktiga frågor med styrelsen i dess helhet. SE-förordningen innehåller inte några regler om tillsynsorganets sammanträden. Det finns därför behov av kompletterande regler i denna del. Enligt vår mening är emellertid den hänvisning till aktiebolagslagens bestämmelser om styrelsesammanträden som föreslogs i promemorian missvisande. Den kan uppfattas som att den verkställande direktören eller en ledamot i ledningsorganet har rätt att sammankalla sammanträde i tillsynsorganet. Detta framstår inte som ändamålsenligt. För att undanröja denna oklarhet föreslår vi att det i lagen tas in en särskild bestämmelse om samman- träden i tillsynsorganet av innebörd att ordföranden i tillsynsorganet skall se till att sammanträden hålls när det behövs samt att varje enskild ledamot av tillsynsorganet skall ha rätt att påkalla ett sammanträde. För att ge ytterligare stadga åt regleringen av formerna för tillsynsorganets arbete föreslår vi att det också, såsom Aktiebolagstjänst har förordat, tas in en hänvisning till bestämmelserna om styrelsens arbetsordning i 8 kap. 5 § aktiebolagslagen. Till tillsynsorganets uppgifter enligt SE-förordningen hör som ovan har nämnts att kontrollera ledningsorganets och den verkställande direktörens förvaltning. Enligt vår uppfattning är det naturligt att reglerna om revision i 10 kap. aktiebolagslagen skall tillämpas också på europa- bolagets ledningsorgan och verkställande direktör. Revisorn kommer därmed att utöva tillsyn över dessa. Promemorians förslag innebar däremot inte att revisorn skulle utöva tillsyn över tillsynsorganet. Vi gör samma bedömning. En sådan tillsyn skulle, med hänsyn till tillsyns- organets funktion och uppgift, vara en främmande uppgift för svenska revisorer. Det är också svårt att se vilken funktion en sådan dubbel tillsyn skulle fylla. Vad som har sagts innebär också att det inte bör ankomma på bolagsstämman att besluta om ansvarsfrihet för tillsyns- organet. Trots det nu sagda finns det några bestämmelser i 10 kap. aktiebo- lagslagen som bör tillämpas också i förhållande till tillsynsorganet. För att tillsynsorganets granskande verksamhet skall underlättas är det enligt vår mening lämpligt att organet får tillgång till samma information från revisorn som ledningsorganet och den verkställande direktören. I prome- har det också lämnats förslag i detta hänseende. Det gäller exempelvis den föreslagna hänvisningen till 10 kap. 16 § första stycket 2 aktiebolagslagen om revisorsjäv. Vi anser också att tillsynsorganet bör få del av sådana erinringar och påpekanden som revisorn i samband med revisionen kan komma att framställa enligt 10 kap. 6 § aktiebolagslagen. En bestämmelse om detta bör dock på ett tydligare sätt än vad som har föreslagits i promemorian klargöra att det är erinringar och påpekanden mot ledningsorganet och den verkställande direktören som det är fråga om. I likhet med vad FAR har anfört anser vi vidare att 10 kap. 7 § aktiebolagslagen om bolagsorganens skyldighet att lämna revisorn upplysningar bör gälla i förhållande till tillsynsorganet. Liksom FAR anser vi vidare att 10 kap. 39 § aktiebolagslagen om revisorns skyldighet att underrätta styrelsen om brottsmisstankar bör gälla i förhållande till tillsynsorganet. Vi föreslår alltså att revisorn skall underrätta tillsyns- organet om brottsmisstankar som avser ledamöter i ledningsorganet eller den verkställande direktören. Av vad vi har anfört följer att det däremot inte i lagen bör uppställas något krav på att revisorn skall anmäla brottsmisstankar rörande ledamöter i tillsynsorganet. I vilken ut- sträckning revisorn ändå bör agera i den situationen bör avgöras inom ramen för god revisionssed. I författningskommentaren behandlas vissa ytterligare bestämmelser som bör gälla för tillsynorganet eller dess ledamöter. Särskilt om finansiella bolag Europabolag med säte i som avser att driva finansiell verksamhet kommer att omfattas av såväl de associationsrättsliga bestämmelserna i aktiebolagslagen som de särskilda rörelse- och associationsrättsliga regler som gäller för banker, kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag, försäkringsbolag m.fl. Som har anförts ovan föreslås att bestämmelserna i aktiebolagslagen och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter, om inte annat följer av SE- förordningen. Därigenom kommer ledningsorganet i ett finansiellt bolag att omfattas av de bestämmelser om styrelsen som finns i de särskilda författningar som reglerar de finansiella bolagens verksamhet. När det gäller tillsynsorganet föreslås ovan att vissa bestämmelser i aktiebolagslagen om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter. Dessutom föreslås för tillsyns- organet vissa kompletterande bestämmelser i lagen om europabolag. Utöver dessa bestämmelser finns det dock behov av fler utfyllande regler för tillsynsorgan i finansiella bolag. För försäkringsaktiebolagen är det exempelvis nödvändigt att införa särskilda bestämmelser, som hänvisar till de associationsrättsliga bestämmelser som för försäkringsaktie- bolagen finns i försäkringsrörelselagen i stället för i aktiebolagslagen. I den finansiella lagstiftningen finns det dessutom ett antal särskilda bestämmelser om styrelsen. Dessa bestämmelser kan vara antingen sådana som inte har någon motsvarighet i de allmänna bestämmelserna i aktiebolagslagen eller sådana som skall tillämpas i stället för be- stämmelserna i aktiebolagslagen. Det är därför nödvändigt att göra en bedömning av vilka bestämmelser i den finansiella lagstiftningen om styrelsen eller dess ledamöter som skall tillämpas också på tillsyns- organet eller dess ledamöter. En förutsättning för att ett svenskt aktiebolag skall få tillstånd att driva finansiell verksamhet är att de personer som ingår i bolagets ledning har den insikt och den erfarenhet som måste krävas av dem samt även i övrigt är lämpade för en sådan uppgift. Lämplighetsprövningen omfattar styrelse, verkställande direktör och dennes ställföreträdare. Om någon som inte uppfyller lämplighetskraven ingår i bolagets ledning utgör det grund för att återkalla ett meddelat tillstånd. När det gäller dualistiskt organiserade europabolag som avser att driva tillståndspliktig finansiell verksamhet uppkommer frågan om tillsyns- organets ledamöter också bör omfattas av de bestämmelser om lämp- lighet som gäller för styrelseledamöterna i svenska aktiebolag som driver verksamhet av samma slag. I förarbetena (prop. 1995/96:173 s. 84 f.) till reglerna om lämplighets- krav på ledningen i en bank som finns i 9 kap. 3 § tredje stycket 3 bankrörelselagen uttalades bl.a. följande. Banker och andra kreditinstitut har en central uppgift i det finansiella systemet. Det är därför väsentligt att verksamheten bedrivs på ett sunt sätt. Vikten av detta har ansetts motivera att det ställs vissa krav på större ägare i en bank. Samma förhållanden utgör skäl att uppställa lämplighetskrav för en banks ledning. Med en banks ledning avses i första hand ledamöterna i bankens styrelse. Prövningen skall således omfatta styrelsen, verk- ställande direktören och dennes ställföreträdare, dvs. de personer som har det yttersta ansvaret för hur verksamheten bedrivs. Styrelse och verk- ställande direktör utövar den omedelbara ledningen av banken och har det direkta ansvaret för verksamheten. Den som ingår i ledningen bör ha de kvalifikationer som fordras för att driva rörelsen på ett korrekt sätt. Det finns därför anledning att ställa strängare krav beträffande lämp- ligheten när det gäller den som ingår i ledningen för en bank än då fråga är om den som avser att förvärva eller redan äger ett kvalificerat innehav. Av dem som ingår i en banks ledning bör fordras ett tillräckligt kunnande på området eller i vart fall förmågan att skaffa sig sådan kunskap. Viss erfarenhet från näringsverksamhet eller något annat område av betydelse för uppgiften bör också förutsättas. Vidare bör den som ingår i ledningen ha de personliga egenskaper i fråga om omdömesgillhet som uppgiften kräver. I propositionen föreslogs också att i huvudsak motsvarande regler skulle införas för kreditmarknadsföretag, värdepappersbolag och för- säkringsbolag. Ledningsprövningsregler som i sak överensstämmer med dem i bank- rörelselagen och i annan finansiell, näringsrättslig lagstiftning före- slås även i 3 kap. 2 § första stycket 4 lagen om bank- och finansierings- rörelse (se prop. 2002/03:139 s. 365 ff. och 521 f.). I dualistiskt organiserade europabolag är det ledningsorganet som skall ansvara för bolagets ledning och förvaltning (se artikel 39.1 i SE-förord- ningen), dvs. uppgifter som motsvarar styrelsens uppgifter i svenska aktiebolag (8 kap. 3 § aktiebolagslagen). Tillsynsorganet får inte för egen del ha några befogenheter att vidta förvaltningsåtgärder avseende europabolaget (artikel 40.1). Genom att det är tillsynsorganet och inte bolagsstämman som väljer och entledigar ledamöterna i lednings- organet (artikel 39.2) kommer ledamöterna i tillsynsorganet emellertid att ha möjlighet att i vart fall indirekt påverka bolagets löpande verksamhet. På tillsynsorganet ankommer också att kontrollera ledningsorganets och den verkställande direktörens förvaltning. Därtill skall tillsynsorganet som tidigare angetts yttra sig över årsredovisningen samt lednings- organets och den verkställande direktörens förvaltning inför den bolags- stämma där redovisningen skall behandlas. I motsats till promemorian föreslås nu att tillsynsorganet dessutom skall kunna besluta att dess medgivande krävs för vissa kategorier av åtgärder i bolaget. Tillsynsorganet och dess ledamöter kommer således att ha en viktig och framträdande roll i europabolag som är organiserade enligt det dualistiska systemet. Härvid bör man beakta att allmänhetens förtroende för de bolag som driver finansiell verksamhet har stor betydelse för att finansmarknaden skall fungera väl samt det samband som finns mellan förtroendet för dessa bolag och de personer som deltar i ledningen av verksamheten. Skälen för att uppställa lämplighetskrav för styrelseledamöter gör sig enligt vår mening gällande också i fråga om ledamöterna i tillsyns- organet. Vi föreslår därför att bestämmelserna om lämplighetsprövning skall tillämpas också på ledamöterna i tillsynsorganet. I det föregående har det nämnts att aktiebolagslagens förbud mot penninglån och ställande av säkerhet till vissa befattningshavare bör gälla även tillsynsorganets ledamöter. På motsvarande sätt skall de särskilda reglerna i försäkringsrörelselagen (1982:713) som förbjuder penninglån till styrelseledamöter omfatta också tillsynsorganets ledamöter i försäk- ringsbolag. I fråga om banker, kreditmarknadsbolag och värdepappers- bolag gäller inte aktiebolagslagens låneförbudsregler. I stället anges att ett sådant bolag inte på andra villkor än det normalt ställer upp får lämna kredit till styrelseledamöter. Bestämmelsen är tillämplig även på vissa andra kreditliknande åtaganden. Dessa bestämmelser bör omfatta också ledamöterna i tillsynsorganet i sådana bolag. I författningskommentaren kommer vissa ytterligare bestämmelser som bör gälla för tillsynsorganet eller dess ledamöter att tas upp. I lagen om riksbank finns det bestämmelser som anger förut- sättningarna för valbarhet till fullmäktige och direktionen i . Till valbarhetskriterierna hör att ledamöter i fullmäktige eller direktionen inte får vara ledamot eller suppleant i styrelsen för en bank eller annat företag som står under tillsyn (2 kap. 1 § första stycket 3 och 3 kap. 1 § första stycket 5 riksbankslagen). Vid tillämpningen av dessa bestämmelser kommer ledningsorganet att Prop. 2003/04:112 jämställas med styrelsen. Detta följer av den ovan föreslagna regeln som anger att bestämmelserna i aktiebolagslagen och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter. För att bestämmelsen även uttryckligen skall utesluta att ledamöterna ingår som ledamot i tillsynsorganet i ett dualistiskt organiserat europa- bolag, skulle bestämmelsen behöva ändras. Som framgår av vad som sagts i det föregående gäller nämligen samma bestämmelser för styrelse och tillsynsorgan endast i de fall som uttryckligen anges. Utöver de valbarhetskriterier som specificeras får emellertid en leda- mot av fullmäktige eller direktionen inte inneha annan anställning eller annat uppdrag som gör dem olämpliga att vara ledamot (se 2 kap. 1 § första stycket 3 och 3 kap. 1 § första stycket 6 riksbankslagen). Att en ledamot i fullmäktige eller i direktionen ingår i tillsynsorganet i ett europabolag torde vara en sådan omständighet som faller under den bestämmelsen. Någon ändring i riksbankslagen bedöms därför inte nu nödvändig. Enskilda ledamöters rätt till information Regeringens förslag: Varje ledamot i tillsynsorganet skall ha rätt att på begäran få del av den information som krävs för utövandet av kontrollen över ledningsorganets och den verkställande direktörens Ledamöter i ledningsorganet och förvaltningsorganet skall ha en motsvarande rätt i fråga om information som krävs för utövandet av kontrollen över den verkställande direktörens förvalt- Promemorian bedömning: I promemorian gjordes bedömningen att det inte skulle införas några bestämmelser i detta avseende (se prome- s. 68 f.). Remissinstanserna: LO och TCO har invänt mot promemorians be- dömning och förordat att varje ledamot bör ges en individuell rätt att ta del av information. Övriga remissinstanser har inte haft några invänd- ningar mot bedömningen. Skälen för regeringens förslag: Som redan har nämnts är tillsyns- organets uppgift att kontrollera ledningsorganets förvaltning (artikel 40.1 i SE-förordningen). För att utöva denna kontroll är det angeläget att organet har rätt att få del av erforderlig information från ledningsorganet. I artikel 41.3 ges tillsynsorganet en sådan rätt. Enligt samma artikel får en medlemsstat föreskriva att även varje ledamot i tillsynsorganet skall ha möjlighet att begära in informationen. I promemorian gjordes den bedömningen att övervägande skäl talade mot att införa en sådan rätt för en enskild styrelseledamot. har invänt mot detta och anfört att det är viktigt att de arbetstagar- ledamöter som finns i tillsynsorganet ges samma rätt som de skulle ha haft om de hade suttit i en styrelse i ett svenskt aktiebolag. Som har redovisats i promemorian finns det skäl som talar mot lagregler om att enskilda ledamöter i tillsynsorganet skall ha rätt att få den information som de begär. Organet förutsätts fatta sina beslut och Prop. 2003/04:112 göra sina bedömningar kollegialt. Det kan hävdas att alla ledamöter då också bör ha tillgång till samma underlag för sina beslut och att de bör agera kollegialt när det gäller att begära in information. I svensk aktie- bolagsrättslig doktrin har sålunda uttalats att det kan höra till god sed att vid meningsskiljaktigheter inom styrelsen inte lämna ut uppgifter till en styrelseledamot förrän samtliga ledamöter delges uppgiften (se , S., Nials svensk associationsrätt i huvuddrag, 8 uppl. s. 127). I förarbetena till aktiebolagslagen har också påpekats att det i sällsynta fall kan vara påkallat i bolagets intresse att inte lämna ut en uppgift till en enskild styrelseledamot (se prop. 1975:103 s. 375). Det finns emellertid också skäl som talar för att enskilda ledamöter i tillsynsorganet bör ges en lagstadgad rätt till information. En sådan möjlighet är ägnad att skapa bättre förutsättningar för ledamöterna att fullgöra sina uppgifter. Tillsynen kan därmed bli mer effektiv. Ett ytter- ligare skäl är att en sådan regel skulle ge arbetstagarrepresentanterna, som i ett dualistiskt organiserat europabolag förekommer endast i tillsynsorganet, en stärkt ställning. Det kan i sammanhanget noteras att den finska lagen ger enskilda ledamöter i förvaltningsrådet rätt att från styrelsen och den verkställande direktören få de upplysningar som de finner påkallade för handhavandet av sitt uppdrag. Det kan vidare anmärkas att i svensk aktiebolagsrätt anses enskilda styrelseledamöter normalt ha rätt att få den information som de begär från bolagets verkställande direktör (jfr prop. 1975:103 s. 375); frågan har dock inte lagreglerats. Övervägande skäl talar därför enligt vår mening för att en nationell bestämmelse av det slag som avses i artikel 41.3 andra meningen skall införas. Bestämmelsen bör utformas så att varje ledamot i tillsynsorganet skall ha rätt att från ledningsorganet begära in all den information som krävs för att tillsynsorganet skall kunna utöva sin kontroll. Att på detta sätt utvidga befogenheterna för ledamöterna i ett av europabolagets organ utan att motsvarande befogenheter ges till leda- möter i övriga bolagsorgan framstår inte som konsekvent. Det är därför enligt vår mening rimligt att varje ledamot i ledningsorganet, liksom varje ledamot i förvaltningsorganet i ett monistiskt organiserat europa- bolag, ges en motsvarande rätt till information. I de nu nämnda situationerna skall informationen vara relevant i förhållande till kontrollen över den verkställande direktörens förvaltning. Regeringens förslag: I lagen om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument klargörs att ledamöter i tillsynsorganet i ett dualistiskt organiserat europabolag skall anses ha insynsställning i ett aktiemarknadsbolag och därmed vara skyldiga att anmäla innehav av aktier i bolaget och ändring av innehavet. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 70). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte invänt mot prome- Prop. 2003/04:112 förslag. Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument anses ledamot eller suppleant i bolagets eller dess moderföretags styrelse ha insynsställning i ett aktiemarknadsbolag. Sådana personer är ålagda att till skriftligen anmäla innehav av bl.a. aktier i bolaget och ändring av innehavet. Det är enligt vår mening naturligt att en ledamot i tillsynsorganet i ett dualistiskt organiserat europabolag i likhet med vad som gäller för styrelseledamöter i aktiebolag räknas in i den grupp av personer som anses ha insynsställning i ett aktiemarknadsbolag. Skall en juridisk person få vara ledamot i Regeringens förslag: I aktiebolagslagen och försäkringsrörelselagen införs bestämmelser om att en juridisk person inte får vara styrelse- Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 70). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt promemo- rians förslag eller inte haft några invändningar mot det. län och har framhållit att motsvarande bestämmelser bör införas även för ekonomiska föreningar och stiftelser. Skälen för regeringens förslag: I artikel 47.1 i SE-förordningen anges att det i bolagsordningen för ett europabolag får föreskrivas att ett bolag eller en annan juridisk person skall ha rätt att vara ledamot i ett organ, såvida inte annat stadgas i den på publika aktiebolag tillämpliga lagen i den medlemsstat där europabolaget har sitt säte. svenska aktiebolagslagen eller någon annan svensk författning innehåller något uttryckligt förbud mot att en juridisk person utses till styrelse- ledamot i ett aktiebolag. Även om det alltså inte finns något uttryckligt förbud mot att en juridisk person utses till styrelseledamot i ett svenskt aktiebolag, har det ansetts att detta inte är möjligt. Frågan om huruvida detta är en lämplig ordning eller inte har behandlats bl.a. inom ramen för den pågående översynen av aktiebolagslagen. tänkande Aktiebolagets organisation (SOU 1995:44 s. 196) uttalas att ett styrelseuppdrag i hög grad bygger på aktieägarnas förtroende för per- sonen i fråga och att det därför framstår som främmande att tillåta en juridisk person att vara styrelseledamot. Någon annan bedömning gjordes inte av regeringen eller vid behandlingen av kommitténs förslag (se prop. 1997/98:99, bet. 1997/98:LU26 och rskr. 1997/98:257). Regeringen har även i andra sammanhang (se ärendena Ju1996/4712 och Ju1997/1743) avvisat tanken på att tillåta juridiska personer som styrelse- ledamöter i aktiebolag. Mot den angivna bakgrunden framstår det inte som lämpligt att en juridisk person tillåts vara ledamot i något bolagsorgan i ett europabolag med säte i . En sådan ordning skulle vara främmande för svensk Prop. 2003/04:112 rätt. För att förhindra detta bör den princip som redan anses gälla lag- Det bör sålunda i aktiebolagslagen tas in en bestämmelse om att endast fysiska personer får utses till styrelseledamöter. En motsvarande regel bör tas in i försäkringsrörelselagen. Som både Länsrätten i län och har anfört vore det givetvis från ett systematiskt perspektiv tilltalande att införa motsvarande bestämmelser i de lagar som reglerar andra associations- former, såsom lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar och stiftelselagen (1994:1220). I promemorian gjordes bedömningen att en sådan reform skulle föra onödigt långt med hänsyn till att det endast rör sig om att lagfästa en redan gällande princip. Vi gör samma bedömning. När den pågående översynen av aktiebolagslagen har slutförts kan det emellertid finnas anledning att anpassa annan associationsrättslig lag- stiftning till de förändringar som har skett på aktiebolagsrättens område. I det sammanhanget kan det finnas skäl att återkomma till den nu aktuella frågan. När skall den första bolagsstämman hållas? Regeringens bedömning: Möjligheten att införa regler om att den första bolagsstämman skall äga rum efter europabolagets bildande bör inte utnyttjas. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens be- dömning (se promemorian s. 73). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot promemorians bedömning. Skälen för regeringens bedömning: Ett europabolag skall, liksom ett svenskt aktiebolag, hålla bolagsstämma minst en gång . skall hållas efter räkenskapsårets utgång. överensstämmer med svensk rätt (9 kap. 7 § aktiebolagslagen). förordningen ges medlemsstaterna en möjlighet att föreskriva att den första bolagsstämman i europabolaget skall äga rum efter europabolagets bildande (artikel 54). Något sådant krav finns inte i Enligt de svenska reglerna kan det inträffa att den första bolagsstämman inte hålls förrän närmare efter bolagets bildande. Ett nybildat bolag får nämligen utsträcka det första räkenskapsåret att omfatta högst 18 månader från den tidpunkt då bokföringsskyldigheten inträdde för bolaget (3 kap. 3 § bokföringslagen [1999:1078]). föringsskyldigheten inträder i och med bolagets registrering. registreras år 1 och bolaget beslutar att det första räken- skapsåret skall löpa till år 2, behöver därför den första bolagsstämman inte hållas förrän år 3. En bestämmelse om att den första bolagsstämman i ett europabolag måste hållas från bolagets bildande skulle alltså innebära att det i detta avseende skulle ställas strängare krav på europa- bolag med säte i än på svenska aktiebolag. behandling av europabolag framstår inte som motiverad. därför inte utnyttja möjligheten att införa regler av detta slag. Minoritetsaktieägares rätt att sammankalla Regeringens bedömning: I svensk lagstiftning bör inte införas någon bestämmelse som avviker från SE-förordningens bestämmelser om sammankallande av bolagsstämman och fastställande av dagordning. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens be- dömning (se promemorian s. 74). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot promemorians bedömning. Skälen för regeringens bedömning: I artikel 55 föreskrivs att sammankallande av bolagsstämman och fastställande av dagordning får begäras av en eller flera aktieägare som tillsammans innehar aktier motsvarande av det tecknade aktiekapitalet.