prop · GR03114 · 2004-03-22 00:00:00 — 2003/04:114 markstationer och ett par kontrollcentraler. navigations- och tidssignaler, som mottagare på marken eller i luften kan ta emot och registrera i form av tidsuppgifter och uppgifter om mottagarens lokalisering. Dessa uppgifter kan införas i olika IT-styrda tillämpningar, och de kan kopplas till elektroniska kartor. Mottagarna kan finnas hos enskilda personer (klocka, mobiltelefon, särskild utrustning), i bilar, båtar, flygplan, missiler, intelligenta bomber, etc. Mottagare kan också skicka signaler som talar om var den befinner sig. (tvåvägskommunikation). Frekvensutrymmet för och , liksom för motsvarande ryska systemet Glonass, är begränsat. Signalerna lägger sig över varandras godkända områden. De stör varandra. Om en signal missbrukas i samband med en militär konflikt kan ett land vilja störa ut den missbrukade signalen. Därvid riskeras att även de egna signalerna störs ut. har flera centrala frågor för behandlats. Förhandlingarna mellan och EU rörande ett avtal om GPS och gjorde stora framsteg och ett avtal kan förväntas bli klart . En avgörande fråga för är att signaler inte onödigt stör GPS framtida militära signaler i händelse av en kris, vilket skulle påverka inte bara försvar utan även andra NATO-länders försvar liksom även den svenska försvarsmakten. Förhandlingarna har kommit långt. Det som återstår är att komma överens om nationella säkerhetskriterier som skall bli vägledande för utformning av GPS och signaltjänster. Arbetsgrupp nr 2 om internationella relationer inom har i uppdrag att leda EU- sidans expertgrupp vid diskussionerna med . innehar ordförandeskapet i arbetsgruppen. Bland andra viktigare frågor som behandlats märks utformningen av säkerhetspolitiska krav, inkl. icke-spridning och exportkontroll, som EU bör ställa i samarbetsavtal om som tredje länder (, , , , , ) och EU vill ingå. De säkerhetspolitiska kraven på kommande markstationer har utformats. Vidare utarbetas krav på de EU-organ som i tidsperspektivet 2008-2030 både skall se till att gemenskapens säkerhetsintressen tillgodoses, inkl. exportkontroll, samt att medlemsstaternas gemensamma säkerhetsintressen i ministerrådet tillgodoses, t ex icke-spridning. Det har också uppmärksammats att , ett civilt system med till stor del privat finansiering, torde diskrimineras av exportkontrollistorna i WA. Förslag om ändring av kontrollistorna tas fram inom EU. 25 Bilaga 1: Svensk krigsmaterielexport () följer kontinuerligt marknadsföring och export av krigsmateriel från och är den myndighet som förser regeringen med det statistiska underlaget för redovisningen av den svenska krigsmaterielexporten. De företag (exklusive ett femtiotal s k handladdare enskilda som tillverkar och säljer jaktammunition) som har tillstånd att tillverka krigsmateriel omkring 120, varav ca 48 är aktiva som exportörer är skyldiga att lämna redovisningar i olika hänseenden till ISP. I prop.1984/85:82 om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport uttalade regeringen sin avsikt att lämna en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Föreliggande redogörelse avser den svenska krigsmaterielexporten . Beviljade utförseltillstånd för försäljning i löpande priser Värde i löpande priser, mkr -25,3 -35,1 -62,6 -75,4 -85,4 Värdet av de beviljade utförseltillstånden redovisas uppdelat på de två underkategorierna krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK). Kategorin krigsmateriel för strid omfattar materiel med förstörelsebringande verkan inklusive sikten för sådan materiel samt materiel för eldledning. Kategorin övrig krigsmateriel omfattar delar och komponenter till krigsmateriel för strid samt materiel som ej har direkt förstörelsebringande verkan i en stridssituation. Värdet av beviljade utförseltillstånd för exportförsäljning låg något högre än det genomsnittliga värde som redovisats , med undantag för då värdet var mycket högt p.g.a. de utförseltillstånd som då beviljades för export av stridsflygplan JAS 39 respektive . Det samlade Skr. 2003/04:114 värdet av de beviljade utförseltillstånden uppgick till 9 021 , vilket innebar en ökning jämfört med . Värdet av de beviljade utförseltillstånden i kategorin krigsmateriel för strid (KS) uppgick till en ökning med jämfört med . Värdet av de beviljade utförseltillstånden i kategorin övrig krigsmateriel (ÖK) uppvisade en ökning med till . Utförseltillstånden för exportförsäljning avser å ena sidan många små transaktioner gällande exempelvis reservdelar eller ammunition, och å andra sidan ett begränsat antal mycket omfattande transaktioner av stora system som levereras . Större affärer, som inte nödvändigtvis uppträder , kan påverka ett enskilt års resultat påtagligt. Som framgår av figur 1 nedan uppvisar statistiken över beviljade utförseltillstånd avsevärda skillnader . Detta blev särskilt tydligt i redovisning för , då beviljandet av export av JAS 39 fick ett mycket starkt genomslag. Variationerna i statistiken över värdet av de beviljade utförseltillstånden har dock en begränsad inverkan på omfattningen av den faktiska exporten av svensk krigsmateriel, som håller sig på en relativt jämn nivå år . Detta beror på att den utförsel som sammanhänger med ett stort utförseltillstånd normalt sprids ut . Värdet av utförseltillstånd respektive faktisk export av krigsmateriel i år 1999-2003 I tabell 2 redovisas till vilka länder utförseltillstånd beviljats, det samlade värdet av utförseltillstånden för respektive land samt inom vilka materielkategorier utförseltillstånden beviljats. Redovisningen av materielkategorierna bygger på krigsmaterielförteckningens huvudområden (KS1-11, ÖK21-37) som även finns återgivna i tabell 4. För närmare information om innehållet i respektive kategori hänvisas till bilaga 1 i förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. De huvudsakliga produkttyperna inom de respektive materielkategorierna har listats. Detta innebär att utförseltillstånd har beviljats för en eller flera av produkterna eller för delkomponenter till dessa inom en materielkategori. Det betyder dock inte att utförseltillstånd har beviljats för samtliga produkter inom varje materielkategori. I de fall där endast ett eller två utförseltillstånd har beviljats, redovisas ett närmevärde, i syfte att skydda kommersiella intressen respektive försvarshemligheter. De olika materielkategorierna inom kategorierna KS och ÖK kan ha samma benämning. Benämningarna är generella och avser typ av materielsystem. Inom respektive kategori gäller följande: Krigsmateriel för strid (KS) är materiel med förstörelsebringande verkan inklusive sikten för sådan materiel samt materiel för eldledning. Övrig krigsmateriel (ÖK) är delar och komponenter till krigsmateriel för strid samt materiel som ej har direkt förstörelsebringande verkan i en stridssituation. Samlat värde av - samt antal beviljade utförseltillstånd fördelat på mottagarländer, inkl. materielangivelse i text och siffror (för en handfull länder: mer detaljerade materielangivelser)* * De huvudsakliga produkttyperna som ingår i respektive materielkategori redovisas, vilket dock inte innebär att det för samtliga produkter har beviljats utförseltillstånd. I förtydligande syfte har redovisningen i huvudkategorier för en handfull länder ersatts av mer detaljerad information om vilken typ av materiel det handlar om. Huvudkategori inom vilken utförseltillstånd beviljats (kategorinummer samt typ av produkter) 2, 3, 7 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 33, 35, ammunition samt krut och Eldrörsvapen, ammunition, bomber, torpeder m m, spanings- skyddsmateriel, sprängämnen, 3, 4, 5, 7 23, 24, 25, 28, 36, 37 Ammunition, robotar, Ammunition, bomber, torpeder raketer m m, m m, spanings- och mätutrustningar, fartyg för 21, 22, 23 22, 25, 36 Eldrörsvapen, spanings- och 4Värdet är avrundat till närmaste decimal. I de fall där endast ett eller två utförseltillstånd har beviljats redovisas ett närmevärde. 5De olika kategorierna inom KS och ÖK kan ha samma benämning. Benämningarna är generella och avser typ av materielsystem. Inom respektive kategori gäller följande: KS: Krigsmateriel för strid är materiel med förstörelsebringande verkan inklusive sikten för sådan materiel samt materiel för eldledning. ÖK: Övrig krigsmateriel är delar och komponenter till krigsmateriel för strid samt materiel som ej har direkt förstörelsebringande verkan i en Huvudkategori inom vilken utförseltillstånd beviljats (kategorinummer samt typ av produkter) 21, 23, 24, 25, 30, 35 Eldrörsvapen, ammunition, bomber, torpeder m m, spanings- och mätutrustningar, fordon och delar därtill samt övningsmateriel 1, 3, 5, 6, 7 21, 22, 23, 25, 26, 35, 36, 37 Eldrörsvapen, ammunition, spanings- och mätutrustningar, skyddsmateriel, övningsmateriel, 3, 5, 7 21, 22, 23, 25, 27, 29, 33 Eldrörsvapen, ammunition, spanings- och mätutrustningar, sprängämnen, materiel till flygplan och helikoptrar samt elektronisk Reservdelar till spanings- och 21, 22, 25, 30, 35 Eldrörsvapen, spanings- och mätutrustningar, fordon och delar 22, 24, 25, 30 Reservdelar till eldrörsvapen, delar till bomber, torpeder m m, samt fordon och delar därtill 2, 3, 5 21, 22, 23, 25 Eldrörsvapen, ammunition samt 21, 23, 24, 25, 29 Eldrörsvapen, ammunition, bomber, torpeder m m, spanings- och mätutrustningar samt materiel till flygplan och helikoptrar, 22, 23, 24, 35, 37 Eldrörsvapen, ammunition, bomber, torpeder m m, Huvudkategori inom vilken utförseltillstånd beviljats (kategorinummer samt typ av produkter) 22, 23, 35 Eldrörsvapen, ammunition och 21, 22, 23, 25 Eldrörsvapen, ammunition samt Ammunition för jakt- och 21, 25, 35 Eldrörsvapen, spanings- och 21, 22, 23, 24, 25, 26, 29, 30, 35, Eldrörsvapen, ammunition, bomber, torpeder m m, spanings- skyddsmateriel, material till flygplan och helikoptrar, fordon och delar därtill, övningsmateriel Delar till bomber, torpeder m m Tävlingsammunition (CISM) 3, 5, 7 Ammunition samt spanings- och Ammunition för jakt- och Ammunition för jakt- och Huvudkategori inom vilken utförseltillstånd beviljats (kategorinummer samt typ av produkter) 23, 24, 25, 33, 36 Ammunition, bomber, torpeder m m, spanings- och 22, 24, 25, 26 Eldrörsvapen, bomber, torpeder m m, spanings- och 23, 25, 26 Ammunition, spanings- och 23, 25, 26, 37 Ammunition, spanings- och 1, 3, 7 22, 23, 25, 29, 30, 35, 37 Eldrörsvapen, ammunition, ammunition samt krut och spanings- och mätutrustningar, material till flygplan och helikoptrar, fordon och delar därtill, övningsmateriel och 23, 25, 36 Ammunition, spanings- och 22, 23, 25, 35 Eldrörsvapen, ammunition, Delar till bomber, torpeder m m Tävlingsammunition (CISM) 3, 5, 6, 7 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 30, 35, Eldrörsvapen, ammunition, bomber, torpeder m m, spanings- skyddsmateriel, sprängämnen, fordon och delar därtill, Ammunition för jakt- och Ammunition för jakt- och Huvudkategori inom vilken utförseltillstånd beviljats (kategorinummer samt typ av produkter) Ammunition samt spanings- och 23, 25, 35 Ammunition, spanings- och Det kan ibland vara av intresse att närmare studera hur stor andel av utförseltillstånden för försäljning till ett visst land som utgörs av s k följdleveranser. I nedanstående tabell redogörs för det förhållandet gällande ett antal länder. I det sammanhanget och aktuella länder redovisas också vilken typ av materiel det rör sig om då nya tillstånd utfärdats. sprängämne för gruvdrift, Utförselstatistiken från grundar sig på exportföretagens lagstadgade redovisning av det fakturerade värdet av levererad materiel. Som framgår av tabell 3 nedan ökade den svenska exporten av krigsmateriel , från till , vilket är en ökning med i förhållande till 2002 räknat i löpande priser. Värdet av utförseln av krigsmateriel för strid (KS) ökade med . Värdet av utförseln av övrig krigsmateriel ökade med jämfört med . Krigsmaterielexportens andel av den totala varuexporten upptog 0,vilket kan jämföras med 0,. Av ökningen kan ca 1 miljard hänföras till ökad försäljning till , framförallt en större affär avseende . I övrigt består ökningen i en generellt ökad export till många mottagarländer, bland annat , , , och . Värdet av svensk krigsmaterielexport i löpande priser År totala varuexport (löpande priser) mkr -10,2 Förändringar från till ett annat i den statistik som redovisas ovan ger i sig inte underlag för en mer långsiktig bedömning av utvecklings- tendenser. En enstaka större leverans kan medföra kraftiga utslag i statistiken. Värdet av svensk krigsmaterielexport i år 1999- 2003 fördelat på kategorierna krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK) Den svenska krigsmaterielexporten redovisas även i den allmänna utrikeshandelsstatistiken, som grundas på tullmyndigheternas uppgifter till (). I SCB:s statistik ingår bl a vissa civila produkter som inte omfattas av lagen om krigsmateriel. Dessa siffror är således inte jämförbara med ISP:s statistik och redovisas inte i denna skrivelse. En närmare beskrivning av handelsstatistikens indelning lämnades i skr 1996/97:138. 25.4Fördelning av exporten på materielslag Tabell 4 visar en uppdelning av krigsmaterielexporten på huvudområden i krigsmaterielförteckningen. Denna indelning ger en viss uppfattning om krigsmaterielexportens struktur, vad avser materielkategorier. Liksom för övriga typer av exportstatistik avråds från alltför långtgående slutsatser vad beträffar trender i exporten eftersom den totalt sett är så pass liten att den inte rymmer ett jämt flöde av materiel i alla kategorier som produceras i , utan snarare uppvisar en slumpmässig tyngdpunkt som förskjuts över tiden beroende på vilka exportkontrakt som industrin erhållit. För den redovisade kan konstateras att finkalibriga militära eldhandvapen (KS1), den viktigaste delen av begreppet "lätta vapen", spelar en mycket marginell roll i den svenska exporten. Detta är av viss betydelse att kunna konstatera i ljuset av aktiva agerande i arbetet inom FN:s ram mot illegal handel med lätta vapen. De finkalibriga eldrörsvapen som ingår i ÖK21 är jakt- och sportskyttevapen, vars utförsel från också kontrolleras i syfte att undvika att större partier sådana vapen används för militära ändamål. Värdet av svensk krigsmaterielexport i år 2002- 2003 fördelat på krigsmaterielförteckningens huvudområden Krigsmateriel för strid (KS) Robotar, raketer, torpeder, bomber 0,6* 1,5* * Exporten av KS6 avser komponenter till tårgasprodukter till länder i Övrig krigsmateriel (ÖK) ÖK21 Finkalibriga eldrörsvapen, delar m m ÖK22 Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m m ÖK24 Övningsraketer, röjningsutrustning m m ÖK25 Spanings- och mätutrustningar m m ÖK28 Fartyg för bevakning m m ÖK29 Flygplan utformade för militärt bruk m m ÖK30 Fordon utformade för militärt bruk m m ÖK33 Elektronisk utrustning för militärt bruk ÖK34 Fotografisk och elektrooptisk utrustning Totalt mottog 57 länder leveranser av svensk krigsmateriel , jämfört med 2002 och 2001. Den regionala fördelningen av exporten, som framgår av tabellerna 5a och 5b, uppvisar det normala mönstret som är att den största delen av svensk krigsmaterielexport går till , övriga och . gick av den totala utförseln till dessa destinationer. Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i * KRIGSMATERIELEXPORTENS VÄRDE I MKR Totalbeloppen kan i vissa fall skilja sig från summan av ÖK- och KS-beloppen vilket beror på att alla siffror har avrundats till en decimal. * Inom de respektive regionerna har exporterat krigsmateriel till följande länder: EU (, , , inkl. , , , , , , , , , och ) (och ) Övriga (, , , , , , , , , , , , , , , och ) (, , och ) (, och ) (och ) (och ) och () (, , , och ) Nordostasien (och Republiken ) () söder om (, och ) 6 har därtill exporterat krigsmateriel till () till ett värde av . Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av värdet I det följande redovisas krigsmaterielexporten fördelad på mottagarländer. I tabell 6 har alla länder medtagits till vilka utförseln av krigsmateriel översteg under något av . Största enskilda mottagarland för svensk krigsmateriel var (), följt av (624,), (617,), (475,) och (441,). Dessa fem destinationer svarade för sammanlagt av den totala svenska krigs- materielexporten. Exporten av krigsmateriel i år 2001-2003 fördelad på länder 7 har därtill exporterat krigsmateriel till () till ett värde av . Totalbeloppen kan i vissa fall skilja sig från summan av ÖK- och KS-beloppen vilket beror på att alla siffror har avrundats till en decimal. Krigsmaterielexport understigande betecknas i tabell 6a med . 8Island, , och 9Argentina, , , , , , , Republiken , , , och 11Bulgarien, FN, , , Republiken , , , och . 12Island, och . 13Bulgarien, , , , , , , och Exporten av krigsmateriel i fördelad på länder uppdelade utifrån inkomst I diagrammen nedan finns den totala krigsmaterielexporten redovisad. Diagrammen visar hur stor del av krigsmaterielexport som går till hög- respektive låginkomstländer. Indelningarna är baserade på den sammanställning som gjort om länders ekonomiska status. Mer information om detta återfinns på . I tabell 7 kompletteras den landvisa exportredovisningen i tabell 6a, som endast anger om den exporterade materielen är övrig krigsmateriel (ÖK) eller krigsmateriel för strid (KS), med uppgifter om vilka materieltyper som varit aktuella för respektive destination. Liksom i tabell 2 har krigsmaterielförteckningens huvudkategorier använts som indelning. För närmare information om innehållet i respektive kategori hänvisas till bilaga 1 i förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Precis som i tabell 2 har de huvudsakliga produkttyperna inom de respektive materiel- kategorierna listats. Detta innebär att en eller flera av produkterna eller delkomponenter till dessa inom en materielkategori har exporterats. Det betyder dock inte att samtliga produkter inom materielkategorin har exporterats. Exporten av krigsmateriel i fördelad på länder och krigsmaterielförteckningen huvudkategorier* * De huvudsakliga produkttyperna som ingår i respektive materielkategori redovisas, vilket dock inte innebär att samtliga produkter har exporterats. I förtydligande syfte har redovisningen i huvudkategorier för en handfull länder ersatts av en mer detaljerad information om vilken typ av materiel som exporterats. Huvudkategori från vilken utgått leveranser (kategorinummer samt typ av produkter) 2, 3, 7 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 33, 14 De olika kategorierna inom KS och ÖK kan ha samma benämning. generella och avser typ av materielsystem. Inom respektive kategori gäller följande: KS: Krigsmateriel för strid är materiel med förstörelsebringande verkan inklusive sikten för sådan materiel samt materiel för eldledning. ÖK: Övrig krigsmateriel är delar och komponenter till krigsmateriel för strid samt materiel som ej har direkt förstörelsebringande verkan i en Huvudkategori från vilken utgått leveranser (kategorinummer samt typ av produkter) samt krut och sprängämnen Eldrörsvapen, ammunition, bomber, torpeder m m, spanings- och mätutrustningar, skyddsmateriel, sprängämnen, fartyg för bevakning, materiel till flygplan och helikoptrar, 3, 4, 5, 7 22, 23, 24, 25, 28, 36, 37 Ammunition, robotar, raketer Eldrörsvapen, ammunition, bomber, m m, eldledningsutrustningar torpeder m m, spanings- och samt krut och sprängämnen mätutrustningar, fartyg för bevakning, tillverkningsutrustning, Delar till elektroniksystem och 21, 22, 23, 25 Ammunition samt krut och Eldrörsvapen, ammunition samt 2, 4, 7 22, 24, 35 Eldrörsvapen, robotar, raketer Eldrörsvapen, bomber, torpeder m m m m samt krut och Fästen till sikten samt jakt- och 21, 22, 23, 25 Ammunition samt krut och Eldrörsvapen, ammunition samt 21, 22, 23, 24, 25, 28, 29, 30, 35 Ammunition samt krut och Eldrörsvapen, ammunition, bomber, torpeder m m, spanings- och mätutrustningar, fartyg för bevakning, materiel till flygplan och helikoptrar, fordon och materiel 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 21, 22, 23, 24, 25, 26, 30, 35, 36, 37 Eldrörsvapen, ammunition, Eldrörsvapen, ammunition, bomber, robotar, raketer m m, torpeder m m, spanings- och mätutrustningar, skyddsmateriel, fordon och materiel därtill, tårgasprodukter, krut och nationerna (FN) 2, 3, 5, 7 21, 22, 23, 25, 29, 33, 35 Eldrörsvapen, ammunition, Eldrörsvapen, ammunition, spanings- och mätutrustningar, Huvudkategori från vilken utgått leveranser (kategorinummer samt typ av produkter) materiel till flygplan och helikoptrar, Reservdelar till spanings- och mätutrustningar samt fartyg för 22, 25, 30 Eldrörsvapen, spanings- och mätutrustningar samt fordon och 22, 24, 30 Reservdelar till eldrörsvapen, delar till bomber, torpeder m m samt fordon och delar därtill 21, 23, 24, 25, 29, 33, 35 Ammunition samt krut och Eldrörsvapen, ammunition, bomber, torpeder m m, spanings- och mätutrustningar, flygplan och helikoptrar och materiel därtill, 22, 23, 24, 35 Eldrörsvapen, ammunition, bomber, torpeder m m och övningsmateriel 22, 23, 35 Eldrörsvapen, ammunition och 21, 22, 23, 25 Eldrörsvapen, ammunition samt 2, 3, 5 22, 25, 35, 37 Eldrörsvapen, ammunition och Eldrörsvapen, spanings- och mätutrustningar, övningsmateriel och Huvudkategori från vilken utgått leveranser (kategorinummer samt typ av produkter) 21, 22, 23, 25, 29, 35 Eldrörsvapen, ammunition, spanings- och mätutrustningar, materiel till flygplan och helikoptrar 3, 4, 7, 10 21, 22, 23, 24, 25, 26, 28, 29, 30, 35 Ammunition, robotar, raketer Eldrörsvapen, ammunition, bomber, m m, krut och sprängämnen torpeder m m, spanings- och mätutrustningar, skyddsmateriel, fartyg för bevakning, materiel till flygplan och helikoptrar, fordon och delar därtill och övningsmateriel Delar till spanings- och 24, 25, 36 Delar till bomber, torpeder m m, delar till spanings- och Ammunition samt krut och Ammunition samt spanings- och Delar till spanings- och Ammunition för jakt- och sportskytte Luftgevär, ammunition för jakt- och 23, 33, 35, 36 CISM-ammunition, delar till 3, 5, 7, 10 21, 23, 25, 30, 33, 35, 36, 37 Eldrörsvapen, ammunition, spanings- och mätutrustningar, materiel till fordon, elektronisk utrustning, övningsmateriel, 3, 4, 5, 8 22, 24, 25, 26, 28, 35, 37 Ammunition, robotar, raketer Eldrörsvapen, bomber, torpeder m m, eldledningsutrustningar m m, spanings- och mätutrustningar, skyddsmateriel, fartyg för bevakning och materiel därtill, övningsmateriel Huvudkategori från vilken utgått leveranser (kategorinummer samt typ av produkter) 23, 25, 26 Ammunition, spanings- och 23, 25, 26, 30 Ammunition samt krut och Ammunition, spanings- och samt fordon och delar därtill 1, 3, 5, 7 21, 22, 23, 25, 29, 30, 33, 35, 36, 37 Eldrörsvapen, ammunition, Eldrörsvapen, ammunition, spanings- och mätutrustningar, flygplan och helikoptrar och materiel därtill, fordon och materiel därtill, 21, 23, 29 Luftgevär, ammunition och delar till 22, 23, 25, 35 Eldrörsvapen, ammunition, spanings- och mätutrustningar samt Ammunition samt krut och Ammunition samt flygplan och helikoptrar och materiel därtill Delar till bomber, torpeder m m 3, 5, 6, 7 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 30, 33, Eldrörsvapen, ammunition, bomber, torpeder m m, spanings- och tårgasprodukter samt krut och mätutrustningar, skyddsmateriel, sprängämnen, fartyg för bevakning och materiel därtill, fordon och materiel därtill, elektronisk Ammunition samt krut och Ammunition samt spanings- och 3, 6, 7 22, 23, 24, 25, 29, 35, 36 Ammunition, komponenter till Eldrörsvapen, ammunition, bomber, tårgasprodukter samt krut och torpeder m m, spanings- och mätutrustningar, flygplan och helikoptrar och delar därtill, Huvudkategori från vilken utgått leveranser (kategorinummer samt typ av produkter) 25.6Försvarsmaktens utförsel av krigsmateriel Nedan redovisas försvarets utförsel av krigsmateriel till . Då utförseln avser begagnad materiel, har inget värde utsatts. Materiel till förband omfattande 25.7Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete m m har fem tillstånd lämnats för upplåtelse av tillverkningsrätt utom riket. Tillstånden har avsett (2 st), , och .