prop · GR031d8 · 2004-01-01 00:00:00 — bidrar till utveckling av bärkraftiga företag i och länder i genom riskkapitalsatsningar i form av aktier eller lån, främst i samverkan med svenskt näringsliv i s.k. joint . har också i växande grad gått in i riskkapital- och investeringsfonder. genomfördes fusionen mellan moderbolaget och dotterbolaget . Dotterbolaget bildades i syfte att bygga upp fungerande finansmarknader i de baltiska länderna. Fusionen innebar, tillsammans med ett tillskott från ägaren, en kapitaltillförsel på till bolaget för insatser i . Det totala kapitalet uppgår nu till , varav hälften är avsett för verksamhet i . gjordes 14 investeringar om totalt . Vinsten uppgick till . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Den internationella expertgruppen för utvecklingsfrågor (EGDI) vid har till uppgift att initiera, publicera och informera om studier kring olika policyrelevanta utvecklingsfrågor. har gruppen gett ut två studier om internationella arbetskraftsrättigheter, en studie om dialogens roll för utveckling, en studie om decentralisering och demokratiska styrelseskick samt en bok om finansiella sektorsfrågor. Dessutom har EGDI- sekretariatet publicerat en studie om riskhantering vid utländska direktinvesteringar i utvecklingsländer. pågår arbete om migration och utveckling, genderfrågor, utvecklingsfinansiering, omfördelning, tillväxt och fattigdomsbekämpning, särskild och differentierad behandling av utvecklingsländer inom WTO-systemet, konflikter, säkerhet och utveckling, koherens samt informell sektor. inleddes ett opinionsarbete om millennieutvecklingsmålen. Ett omfattande arbete har påbörjats för att göra målen kända och bidra till dess uppfyllande. I kampanjen arbetar UD tillsammans med ett 60-tal organisationer och företag. har också ett internationellt samarbete för kampanjen inletts. Stöd har även lämnats till bl.a. den nordiskt samfinansierade verksamheten vid , stiftelsen , () för kostnader för elever från utvecklingsländer, (), Nord-Sydcentrum samt till FN:s speciella grupp för informations- och kommunikationsteknologi (UN ICT Task Force). har enligt sin instruktion till uppgift att inom främja och driva vetenskaplig forskning om , främja samarbete och kontakter mellan nordiska och afrikanska forskare, och utgöra ett dokumentationscentrum för forskning och studier om aktuella afrikanska förhållanden. Forsknings- och seminarieverksamhetens stipendier och seminarier har bidragit till att främja det tvärvetenskapliga nätverksbyggandet mellan forskare i de nordiska länderna och i . Antalet gästforskare har ökat och deltagandet i konferenser har varit flitigt vilket innebär att forskningsresultaten når relevanta grupper och intressenter. Genom sina policyrelaterade aktiviteter har institutet medverkat i olika sammanhang. Bland andra kan nämnas Expertgruppen för Utvecklingsfrågor (EGDI), arbetsgruppen Dialogen i biståndet, arkivprojektet för dokument från befrielserörelserna i och NEPAD (New Partnership for Africa´s Development). Publikationsverksamheten har varit framgångsrik då skrifter och information har en omfattande spridning i olika delar av världen. Målen för verksamheten bedöms vara väl uppfyllda. Insatser utanför politikområdet har redovisats i regeringens proposition 2002/03:112 Gemensamt ansvar politik för global utveckling. Mer ingående redovisning förs inom respektive utgifts- och politikområde. mål för det svenska utvecklingssamarbetet anger vilka effekter samarbetet ska uppnå på lång sikt. var det övergripande målet att utvecklingssamarbetet ska bidra till att höja de fattiga folkens levnadsnivå. Sex delmål samverkar för detta: -ekonomisk och politisk självständighet -ekonomisk och social utjämning -framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön -jämställdhet mellan kvinnor och män. ska bidra till att dessa mål blir uppfyllda. Det är dock inte möjligt att urskilja effekten av bidrag från effekten av alla andra faktorer. Inte heller kan en årlig redovisning ge en bild av de långsiktiga effekterna som bistånd Trots svårigheten att bedöma långsiktiga effekter av såväl bistånd som insatser på andra områden för att främja utvecklingen i fattigare länder är det av största vikt att försöka mäta, prioritera och övervaka insatserna på årlig basis för att stärka effektiviteten i insatserna och därmed resultaten. Den övergripande utvecklingen i regioner och länder är ett resultat av en kombination av olika åtgärder inte minst de som de enskilda länderna genomför själva. Hur våra bidrag tillsammans med andra åtgärder påverkar kan avläsas över tiden genom mätningar av förändringar i fattigdomssituationen, gentemot millennieutvecklingsmålen och de mål som uppsatts i ländernas fattigdomsstrategier. Det kan också avläsas genom utvärderingar som omfattar längre tidsperioder. 3.6.1Att höja de fattiga folkens levnadsnivå Den ökade betoningen på fattigdomsbekämpning och de fattiga ländernas ökade ansvar för sin egen utveckling har kommit till uttryck i de fattigdomsstrategier som utvecklats . De landstrategier som utarbetats för samarbete med dessa länder har landets fattigdomsstrategi som utgångspunkt för att inrikta en allt större del av samarbetet på fattigdomsminskning. har också aktivt bidragit till att utarbeta riktlinjer inom DAC för biståndsgivarnas arbete med fattigdomsbekämpning.1 Sida genomförde ett betydande arbete med att revidera Handlingsprogrammet för Fattigdomsbekämpning. Ett nytt, övergripande synsätt på fattigdomsbekämpning togs fram (Perspectives on Poverty). I detta anges att fattigdomsminskning är det övergripande målet inom ramen för ett mångdimensionellt fattigdomsbegrepp. Ägarskapet betonas liksom fattigdomsanalyser samt en effektiv dialog om fattigdomsfrågorna. Sida tog också fram ett förhållningssätt till de fattiga ländernas fattigdomsstrategier. Dessa skall så långt möjligt stödjas, bland annat genom kompetensutveckling och stöd till effektiva former för folkligt deltagande. Vikten av samordning med 1 /DAC: The DAC Guidelines. Poverty Reduction, 2001 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 andra utvecklingsorganisationer, såväl internationella som nationella, understryks. Sida har också klassificerat hur det bilaterala biståndet inriktas direkt eller indirekt på fattigdomsinriktade insatser. 3.6.2Sex delmål för utvecklingssamarbetet Grunden för fattigdomsbekämpning är en stabil tillväxt som når och involverar de fattiga. Utan ekonomisk tillväxt kan inte fattigdomen varaktigt minskas. För att tillväxten ska komma de fattiga till del är fördelningsfrågorna av stor betydelse. Resurstillväxt är ett bredare begrepp än ekonomisk tillväxt och innebär bland annat att de fattiga ses som en resurs i såväl produktion som beslutsprocesser och som stärks genom god hälsa och utbildning. Ekonomisk tillväxt måste ses i ett mycket långsiktigt perspektiv, eftersom investeringar och biståndssatsningar kan ge avkastning . Flera faktorer är viktiga för tillväxten: -makroekonomisk balans och övergripande ekonomiska reformer -en effektiv offentlig sektor och effektiva offentliga institutioner -ett stort humankapital -en stark privatsektor och grundläggande infrastruktur -goda förutsättningar för ökad utrikeshandel -avsaknaden av diskriminering och konflikter. Det svenska stödet till ekonomiska reformer ges numera huvudsakligen i form av generellt budgetstöd och skuldlättnader. Insatserna ska bidra till makroekonomisk stabilitet och ge finansiering och incitament för fortsatta övergripande reformer. Syftet är att höja den ekonomiska tillväxten och bekämpa fattigdomen. knyts budgetstödet till genomförandet av landets nationella fattigdomsbekämpningsstrategi. En stor del av det svenska stödet ges genom Sida för att effektivisera i utvecklingsländerna, både den centrala nationella förvaltningen och den lokala förvaltningen. skall fortsatt stödja samarbetsländernas arbete med att för- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 bättra hanteringen av offentliga medel, vilket stärker deras förmåga att genomföra sina fattigdomsbekämpningsstrategier, skapar förutsättningar för snabbare tillväxt och kan bidra till att minska korruptionen. Utvecklingen mot att allt större delar av biståndsflödena kanaliseras genom den centrala budgeten i mottagarländerna tydliggör ett stort behov av att stärka kapaciteten hos finans- och planeringsministerier. Det gäller såväl budget- och skuldhanteringsförmåga som revision, skattesystem och förmågan att arbeta med makroekonomiska prognoser och planering. Stödet till rättsväsendet innebär bland annat att förstärka det privata ägandeskyddet och garantera att affärskontrakt är bindande. Syftet är att sänka risken för affärer och underlätta den ekonomiska tillväxten. Arbetet med offentlig förvaltning kan ske bilateralt såväl som multilateralt, t.ex. genom ökat förvaltningsbistånd där svensk expertkunskap tas i anspråk. har varit mycket aktiv inom dessa områden. Satsningar på utbildning och hälsa förbättrar väsentligt produktiviteten och studier visar exempelvis att satsningar på grundskoleutbildning ger större avkastning än andra kapitalsatsningar och att läskunnighet är viktig även för produktiv självsysselsättning. Förbättrad hälsa har också visat sig ge hög ekonomisk nytta i förhållande till kostnaderna. Policyreformer och institutionell utveckling är nyckelinslag i det svenska stödet till infrastruktur, näringsliv och urban utveckling för att ge länder förutsättningar för snabbare tillväxt. Exempelvis har svenskt stöd till den finansiella sektorn i och till landsvägsrehabilitering och landsbygdselektrifiering i givit positiva ekonomiska och sociala effekter. Naturbruket är den största näringsgrenen i många utvecklingsländer där även de flesta fattiga försörjer sig. Därför får naturbruket ett betydande stöd från genom Sida. För att åstadkomma hållbara förbättringar för de fattiga har bl.a. stött ett program för ekonomisk tillväxt och effektivisering av naturbruket. Diskriminering i olika former kan bryta mot de mänskliga rättigheterna och minskar de diskriminerades produktivitet, och dämpar därmed den ekonomiska tillväxten. Detta gäller inte minst diskrimineringen av kvinnor. Satsningar som gynnar kvinnor kan i vissa fall ge större positiva effekter på de fattigas situation än motsvarande satsning på män, detta gäller till exem- Det svenska stödet till mänskliga rättigheter och speciellt till jämställdhet mellan kvinnor och män kan därför också befrämja flera av de svenska utvecklingsmålen. Den förödande effekt väpnade konflikter har på den ekonomiska tillväxten har uppmärksammats. Många av de länder i som uppvisat den sämsta ekonomiska tillväxten över har varit inblandade i väpnade konflikter. Således är insatser för fredsfrämjande och konflikthantering också fattigdomsbekämpande. Fattigdomsbekämpning kan i sin tur vara fredsbefrämjande. Ekonomisk och politisk självständighet Detta måls betydelse har ändrats väsentligt sedan det fastslogs. För det första har de flesta länder numera uppnått formell politisk självständighet. Det är nu viktigt att dessa nya staters legitimitet befästs genom förstärkt demokrati, tydlig respekt för de mänskliga rättigheterna och utveckling av en effektivare offentlig förvaltning. För det andra är inget land i världen ekonomiskt självständigt i meningen självförsörjande. Under det senaste halvseklet har de som öppnat sig mest mot världsekonomin vuxit snabbast, medan de som ekonomiskt avskärmat sig från omvärlden har förblivit ytterst fattiga. I stället för självförsörjning måste målet snarare vara att skapa en ekonomisk handlingsfrihet genom satsningar på bl.a. uppbyggnad av förvaltningskapacitet och kompetens som leder till ökad ekonomisk tillväxt och förmåga att anpassa sig till förändrade förhållanden. Den externa skuldbördan är fortfarande ett väsentligt hinder för många av samarbetsländer. I takt med att länderna kvalificerar sig för skuldlättnader under det fördjupade internationella initiativet för djupt skuldsatta fattiga länder (det s.k. HIPC -initiativet), ges svenskt stöd till ekonomiska reformer i form av ett generellt budgetstöd som kan användas för skuldtjänst eller andra offentliga utgifter. har även genomfört insatser för att bygga upp ländernas kapacitet att hantera skulden. valde , mot bakgrund av att beräkningsbasen för finansieringsgapet ökat att avisera ett ytterligare bidrag om sammanlagt , inklusive bidrag via EU och givet en rimlig bördefördelning mellan givarna. Ekonomisk och social utjämning Ekonomiska studier visar att en relativt jämn fördelning av produktiva tillgångar är en god förutsättning för snabb och uthållig ekonomisk tillväxt. utvecklingssamarbete ska öka de fattigas förmåga att vara ekonomiskt produktiva att skapa ekonomisk tillväxt genom att: -öka de fattigas tillgång till produktiva resurser. Den egna arbetskraften är många fattigas främsta ekonomiska tillgång. Det är därför viktigt att genom utbildningsinsatser bidra till att förutsättningarna för de fattiga att delta i ekonomiska aktiviteter stärks. Mikrofinansiering möjliggör för de fattiga att investera och marknadsföra sina varor. Sida hade trettio mikrofinansinsatser , främst i och . Sidas satsningar mot aids, tuberkulos och malaria syftar bl.a. till att minska sjukdomarnas negativa effekter på människors produktivitet. -öka de fattigas förmåga att använda sina resurser effektivt. Diskriminering, regressiv beskattning och korruption är faktorer som minskar de fattigas produktivitet. -minska de fattigas och de potentiellt fattigas sårbarhet. Mikrokrediter hjälper också de fattiga att spara i goda tider för att kunna låna i sämre tider. har många lyckats stabilisera sina ekonomier, vilket har varit ett av delsyftena med stöd till ekonomiska reformer. obalanser medförde höga räntor, arbetslöshet och inflation som de fattiga hade svårt att skydda sig mot. Människor vill ha frihet att påverka sina liv, att uttrycka sina åsikter och delta i beslut som rör samhället de lever i. En breddning och fördjupning av demokratin måste till för att ett sådant reellt deltagande ska bli verklighet. En demokratisk samhällsutveckling kan uppnås bland annat genom bidrag till insatser som främjar de fattiga människornas möjligheter, säkerhet, makt och rätt till ett värdigt liv. Uppmärksamhet bör ägnas åt att beakta alla människors lika värdighet och rättigheter oavsett ålder, 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 kön, etnisk bakgrund, trosuppfattning, ursprung, sexuell läggning eller ev. funktionshinder. De fattiga gynnas av en demokratisk samhällsstyrning, bland annat genom att demokratiska regimer är mer benägna att föra en politik som respekterar mänskliga rättigheter och garanterar alla människors lika rätt till ett värdigt liv. En demokratisk samhällsstyrning kan också vara konfliktförebyggande i sig genom att intressekonflikter hanteras med andra och mer fredliga medel. En allt större andel av biståndsinsatser har fred, demokrati och mänskliga rättigheter som huvudmål eller delmål. Som ett led i insatserna för demokratisk samhällsstyrning stödjer genom olika insatser politiska processer och institutioner såsom parlament, val, partiväsende, statlig och lokal förvaltning och rättsstater. Genom samarbete med det civila samhället och staten i fråga främjas också framväxten av en demokratisk kultur. Andra insatser främjar yttrandefrihet, fria medier, tillgång till information och oberoende revision. Inom ramen för demokratisk samhällsutveckling stödjer olika typer av insatser vad gäller främjande av de mänskliga rättigheterna bland annat genom stöd till ombudsmannaväsendet och olika organisationer i det civila samhället men även genom olika utbildningsinsatser. Insatserna kräver ofta en långsiktighet då befintliga maktstrukturer utmanas, men i vissa fall kan även kortsiktiga punktinsatser vara mer strategiskt i trängda politiska situationer. Oavsett vilken insats som görs är principfast när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna. stödjer även insatser som avser stöd till rättsväsendet såsom rättshjälp till fattiga människor men även större projekt där hela rättskedjan är involverad. fortsatte arbetet med att tillse att utvecklingssamarbete genomsyras av ett demokrati,- och människorättsperspektiv, bl.a. genom utbildningsinsatser avseende demokratimännisko- rätts- och barnperspektiv. En framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön En stor del av verksamheten präglades av förberedelserna inför i om hållbar utveckling. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 på många sätt en framgång. Inom flera av prioriterade frågor nåddes nya överenskommelser, till exempel inom vatten och sanitet, hållbara konsumtions- och produktionsmönster samt kemikalier. Påfyllnadsförhandlingarna i den globala miljöfonden (GEF) och Montrealprotokollets multilaterala fond för utfasning av ozon-ned- brytande ämnen var två områden där hade stor framgång . Förhandlingarna resulterade i ökade internationella resurser för globala miljöåtgärder. har fortsatt att verka för att de multilaterala miljökonventionerna genomförs, dels genom ett aktivt deltagande på konventionsarbetet, dels genom bilaterala insatser. Framstegen har varit betydande, särskilt inom kemikalieområdet och inom klimatkonventionen där varit aktiv för att bistå de minst utvecklade länderna att anpassa sig till klimatförändringar. Som ett led i genomförandet på hemmaplan har bland annat utarbetat handlingsplaner för biståndet för de viktigaste miljökonventionerna. har aktivt medverkat till att Global Water Partnership blivit en internationell organisation som fick sin hemvist i . Stödet till , som lämnat , har stärkt profil inom internationella vatten- och utvecklingsfrågor. möjligheter att svara upp mot de internationella åtaganden som gjorts för att lösa utvecklingsproblematiken inom vattenområdet stärktes ytterligare genom stöd till etablerandet av som kommer att utgöra ett för effektiv förvaltning av vattenresurser i utvecklingsländer. Arbetet med integrering av miljöaspekter i biståndet har utvecklats framgångsrikt bl.a. genom en informationskampanj om fattigdom och hälsa som särskilt belyste den viktiga kopplingen mellan miljö och hälsa. Ett flertal praktiska instrument har utarbetats som syftar till att bättre integrera miljöaspekter i biståndet: anvisningar för grön upphandling, en handledning för miljöindikatorer i biståndet, revideringar av den tidigare handledningen för miljökonsekvensbedömning, anvisningar för strategisk miljöanalys i samband med landstrategiarbetet liksom en manual för integrering av miljöaspekter i samband med sektorprogramstöd. Jämställdhet mellan kvinnor och män Ett jämställdhetsperspektiv ska sätta sin prägel på hela utvecklingssamarbetet. Andelen insatser där jämställdhet är huvudsyfte eller delsyfte fortsätter därför att öka, även om andelen som har jämställdhet som huvudsyfte förblir liten. De internationella ansträngningarna för att uppnå FN:s millennieutvecklingsmål bidrar till att få jämställdhetstänkandet att genomsyra alla delar av utvecklingssamarbetet. deltog i detta arbete genom såväl multilaterala som bilaterala insatser. Stöd gavs till FN- organ som UNIFEM, , UNDP och UNFPA som arbetar med att förbättra kvinnors situation i fattiga länder. Genom bilaterala insatser bidrar t.ex. till att förebygga hiv/aids bland ungdomar, ge fler flickor möjlighet att gå i skolan samt sprida jämställdhetstänkandet i samarbetsländerna. En utvärdering av Sidas strategi för hur jämställdhetsperspektivet ska genomsyra utvecklingssamarbetet har väckt stort intresse. Utvärderingens viktigaste slutsatser är att strategin har fungerat bra på policynivå, men att den behöver förstärkas på insats- och genomförandenivå. Den pekar också på behovet av tillräckliga resurser för att kunna driva ett arbete som främjar jämställdhet. Det är nödvändigt med kunskaper om det sociokulturella sammanhanget och om hur jämställdhet och fattigdomsbekämpning kan samverka. Strategin skall mot bakgrund av resultaten revideras. Regeringen har stärkt sitt arbete med att bekämpa handel med människor, särskilt kvinnor och barn. intensifierades arbetet med en ny strategi för bekämpning av människohandel genom internationella utvecklingssamarbete. Strategin lades fram under innevarande år och riktar sig till , Sida, och andra myndigheter som arbetar med frågan inom utvecklingssamarbetet. Resultatredovisning och -bedömning bekräftar den analys och de slutsatser som legat till grund för propositionen Gemensamt ansvar: politik för global utveckling (prop. 2002/2003:122), som formulerar en ny utvecklingspolitik. Mångåriga erfarenheter ligger till grund för den sammanhållna politik som propositionen föreslår. Utvecklingsprocessen måste drivas av ett lands egen regering med stöd av befolkningen. politik för global utveckling bygger på att insatser inom alla politikområden inkl. utrikes-, handels-, miljö-, migrations-, säkerhets- och den ekonomiska politiken bidrar till denna process. Utvecklingssamarbetets roll är att stödja och skapa förutsättningar för den samstämda politiken. Regeringen har föreslagit ett övergripande mål för hela regeringens verksamhet: att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. En helhetssyn på global utveckling är det som kan bidra till en utveckling som står på egna ben och därmed minska länders biståndsberoende. En fri och öppen handel, minskade jordbrukssubventioner och ökade insatser för fred och säkerhet är exempel på frågor som är avgörande för den globala utvecklingen. Hela politiken skall präglas av ett rättighetsperspektiv. Människors rättigheter är grunden för de åtgärder som vidtas. Politiken ska också genomsyras av de fattigas perspektiv, som understryker att fattiga människors behov, intressen och prioriteringar skall vara utgångspunkt för arbetet. Båda dessa perspektiv förskjuter fokus från givare till mottagare. Det lyfter fram fattiga länder och människor som aktörer, ansvariga för sin egen utveckling. Demokrati, jämställdhet mellan kvinnor och män, barnets och funktionshindrades rättigheter lyfts särskilt fram. Propositionen ställer tydliga krav på ett samordnat agerande i planering och beslutsfattande mellan olika politikområden och departement. Bättre samordning krävs också på internationell nivå, inom och mellan EU, de multilaterala finansiella organisationerna och FN. Genomförandet av politiken för global utveckling kommer att redovisas till i en resultatskrivelse. Målet för utvecklingssamarbete har varit att bidra till att det övergripande målet att höja de fattiga folkens levnadsnivå och de sex underliggande delmålen uppfylls. Sammantaget skall utvecklingssamarbetet bidra till en utvecklingsprocess som minskar fattigdomen. Årets resultatredovisning bekräftar att ett effektivt utvecklingssamarbete måste bygga på en mångdimensionell syn på fattigdom inte bara som en brist på pengar, utan också som avsaknad av inflytande och säkerhet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Strukturen med ett huvudmål och sex delmål har medfört att det övergripande fattigdomsmålet hamnat i skymundan. Regeringen föreslår därför ett enda mål för utvecklingssamarbetet: att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Fokus på fattigdomsrelaterade frågor och fattigdomsbekämpning har kommit att dominera det internationella utvecklingssamarbetet. Sida har presenterat ett nytt övergripande synsätt på fattigdom, Perspectives on Poverty. Bland annat förtydligas hur övriga mål och styrinstrument länkas till Sidas huvuduppdrag. Centralt i utvecklingssamarbete är det uttalade ägarskap som krävs för en långsiktigt hållbar fattigdomsminskning. Betydelsen på ett sådant ägarskap har tydliggjorts i olika sammanhang, inte minst i , som antogs , och de konkreta målsättningar som hämtats därifrån, de s k millennieutvecklingsmålen. I regeringens utvecklingsproposition betonas utvecklingsländernas eget ansvar. Trovärdigheten i samarbetsländernas utvecklingsansträngningar får ökad betydelse, både för formerna och omfattningen på stödet. De nationella fattigdomsstrategierna (PRS) lyfts fram. De banar väg för mer samordning med andra givare och aktörer.