prop · GS032 · 2004-09-16 00:00:00 — Regeringen avser att fortsätta uppmärksamma dessa gruppers situation och främja lika rättigheter för alla oavsett sexuell läggning. En huvuduppgift för kriminalpolitiken är att förhindra att barn och Prop. 2004/05:2 ungdomar hamnar i kriminalitet eller utsätts för brott. förebygga brott av och mot ungdomar måste engagera hela samhället och kräver samarbete över politik- och verksamhetsområdena. Rättsväsendet har ett viktigt ansvar i detta arbete. Flickor och pojkar skall ha samma möjligheter till rättstrygghet och rättssäkerhet. Detta kräver insikt i och kunskap om de strukturer och normer som fortfarande särskiljer flickor och pojkars levnadsvillkor. När ungdomar begår brott, måste samhället reagera snabbt och tydligt med insatser för att minska riskerna för fortsatt brottslighet. Påföljdssystemet för ungdomar måste vara tydligt och peda- gogiskt så att ungdomar inte stöts bort, vilket kan försämra deras fram- tida möjligheter i samhället. Påföljdssystemet för unga lagöverträdare ses över och en ramlag har antagits för medling som sker i eller statlig regi. Medling innebär ett frivilligt möte mellan gärningsman och brottsoffer inför en opartisk medlare för att tala om brottet. Det brottsförebyggande arbetet är avgörande. Regeringen har satsat på att förstärka och utveckla det brotts- förebyggande arbetet, med utgångspunkt i det nationella brottsförebyg- gande programmet Allas vårt ansvar (Ds. finns lokala brottsförebyggande råd i av landets kommuner och när det gäller ungdomar är det lokala arbetet särskilt betydelsefullt. Det är på lokal nivå man har möjlighet att tidigt se problem och snabbt sätta in skräddarsydda förebyggande åtgärder. Skillnader i pojkars och flickors situation och beteendemönster bör uppmärksammas. Det är också angeläget att uppmärksamma de barn och ungdomar som drabbas av brott. När det gäller brottsofferstödjande insatser för barn och ungdomar är myndigheternas kompetens och samarbete av stor vikt. Detta gäller inte minst rättsväsendets myndigheter och . Regeringen välkomnar ett ökat samarbete mellan de lokala brottsföre- byggande råden och lokala brottsofferstödjande verksamheter. Ungdo- mar, framför allt flickor, som lever under hedersrelaterat hot och tvång är en särskilt utsatt grupp som behöver samhällets stöd. En känsla av otrygghet och rädsla för att utsättas för våld kan göra att människor inte vågar röra sig fritt utomhus vilket påverkar livskvaliteten. Genom en god boendemiljö motverkas otrygghet och en god hälsa främ- jas. Skolan är många unga människors arbetsmiljö och närvaron i grund- skolan är reglerad i lag. Arbetsmiljön i skola och på arbetsplatser regleras av lagstiftning och syftar till att arbetsmiljön skall förebygga ohälsa och olycksfall, vara anpassad till människors fysiska och psykiska förutsätt- ningar samt vara utvecklande för individen. Regeringen ser positivt på de insatser som redan vidtagits på nivå för att minska elevers utsatthet i skolan. finns det utrymme för ytterligare förbätt- ringar. Ingen elev skall behöva utsättas för hot, våld, diskriminering eller trakasserier i skolan. Skolan har också ett ansvar för att skapa en god miljö för lärande som främjar såväl kunskapsutvecklingen som elevernas hälsa och välbefinnande och som uppmanar till en hälsofrämjande livsstil bland annat genom alkohol- och drogförebyggande arbete, sex- och samlevnadsundervisning samt undervisning om sambandet mellan hälsa, mat och fysisk aktivitet. Unga män och kvinnor som gör sin värnpliktstjänstgöring skall inte behöva utsättas för trakasserier, mobbning eller annan kränkande behandling. Arbetsmiljöpolitikens mål för en arbetsmiljö som förebygger ohälsa och olycksfall och som är anpassad till människans fysiska och psykiska förutsättningar gäller även för arbetsmiljön i skolan och under värnplikten. Regeringen strävar efter att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer. Vissa boendemiljöer, särskilt i storstäderna, kan medverka till att skapa särskild utsatthet. Att den sociala, etniska och diskriminerande segrega- tionen i storstadsregionerna bryts är därför av stor betydelse. Vissa ungdomar är mer utsatta än andra. Ohälsan är kraftigt överrepre- senterad bland ungdomar i ekonomiskt och socialt utsatta situationer. Regeringen strävar efter att hälsotillståndet bland ungdomar skall förbätt- ras samt att skillnaderna i ohälsa skall minska mellan olika ungdoms- grupper. Alla skall ha tillgång till saklig och opartisk hälsoinformation. Detta huvudområde för analys, samordning och redovisning omfattar såväl fysisk som psykisk hälsa samt utsatthet i olika former. Regeringens folkhälsopolitik utgör det centrala politikområdet för detta huvudområde. Inom huvudområdet samlas även mål inom hälso- och sjukvårdspolitik, socialtjänstpolitik, idrottspolitik, bostadspolitik, arbetslivspolitik, konsumentpolitik, utbildningspolitik, rättsväsendet och andra politikom- råden som syftar till att förbättra ungdomars hälsa och minska deras utsatthet. Ungdomars möjlighet till inflytande och representation är en viktig aspekt av tillgången till verklig välfärd och makt. Möjligheten att kunna göra sin röst hörd påverkar både individens syn på den egna välfärden och tillgången till välfärd. Regeringen vidtar åtgärder inom ett flertal politikområden för att förbättra ungdomars möjligheter till inflytande och representation. Ett samhälle som genomsyras av jämställdhet, jämlikhet och ett högt demokratiskt deltagande ger goda möjligheter till ett bra liv för alla. Ungdomars verkliga inflytande över sin närmiljö, samhällsplane- ringen och skolan är en nyckelfråga för huvudområdet. Inom ramen för EU:s nya samarbete på ungdomsområdet har medlemsländerna antagit gemensamma mål för att utveckla de priorite- rade områdena delaktighet och inflytande samt information. Syftet med det första målet är att öka ungdomars delaktighet genom att införa och stödja åtgärder som gynnar utövandet av ett aktivt medborgarskap och som ökar ungdomars faktiska delaktighet i det demokratiska livet. Demokratipolitiken utgör det huvudsakliga verktyget för regeringens ambitioner inom detta huvudområde. Ungdomars deltagande i valen bör uppmuntras bland annat för att deras åsikter och värderingar skall finnas representerade i de valda församlingarna. För att stärka ungdomars till- gång till makt bör också deras möjligheter att påverka den politiska pro- cessen förbättras. Möjligheterna att med hjälp av IT locka ungdomar att i större utsträckning ta del av samhälleliga och demokratiska processer bör tas tillvara av såväl skola som offentliga verksamheter. mationstekniken en del av ungdomars livsstil och genom den kan Prop. 2004/05:2 delaktigheten i olika samhälleliga processer påverkas. politikens främsta uppgifter är att minska skillnaderna inom ungdoms- gruppen avseende möjligheterna till delaktighet. För att långsiktigt öka jämlikheten i politiskt deltagande och därmed stärka det demokratiska system som är grunden för vårt samhälle måste klyftan överbryggas mellan dem som anser sig ha möjlighet för att påverka sin livssituation genom politiken och dem som anser att de saknar denna möjlighet. För att öka funktionshindrade ungdomars möjligheter till inflytande krävs att lokaler och information görs tillgängliga utifrån olika gruppers behov. Möjligheter bör vidareutvecklas att med stöd av informationstekniska lösningar inkludera dessa grupper. Ungdomars representation i partiväsendet och i beslutande församlingar både lokalt och centralt måste förbättras. De politiska partierna bör ta ett ansvar för att utse och behålla unga medlemmar, både kvinnor och män, till politiska förtroendeposter inom styrelser och nämnder, liksom till folkvalda för- samlingar. Partierna har ett ansvar att aktivt utveckla sina arbetsmetoder så att de lockar till sig även unga medborgare. Även skolan har här ett viktigt ansvar. Den offentliga sektorn och hela det svenska samhället står inför ett genomgripande generationsskifte under det närmaste decenniet. Det är således viktigt att ungdomar skolas in i offentliga uppdrag och att den äldre generations erfarenheter överförs till den yngre. är mindre än en procent av samtliga ledamöter i statliga myndig- hetsstyrelser och kommittéer . En majoritet av dessa är unga kvinnor. Regeringen avser att vidta åtgärder för att förbättra ålders- sammansättningen i statliga myndighetsstyrelser och kommittéer genom att öka antalet unga kvinnor och män i dessa organ. Regeringen strävar också efter att ungdomar skall vara representerade i internationella sam- manhang där frågor som påverkar ungdomars levnadsvillkor behandlas. Ungdomars vardag påverkas till stor del av beslut fattade på nivå, som därför är en viktig arena för ungdomars delaktighet. Reger- ingen välkomnar kommunernas utvecklingsarbete med inflytandeforum för ungdomar och ungdomspolitiska handlingsplaner. Dessa inflytande- forum bör dock ses som en av flera vägar för att öka ungdomars makt och delaktighet. De får inte bli den enda kanal som ungdomar kan göra sin röst hörd genom. För de ungdomar som fyllt utgör inflytandefo- rum endast ett komplement till delaktighet i de formella demokratiska påverkansvägarna. Erfarenheterna från bland annat det lokala arbetet kring FN:s handlingsprogram för miljö och hållbar utveckling, , bör tas till vara och vidareutvecklas i arbetet för ungdomsinflytande i kommunerna. Ett viktigt område för ungdomars delaktighet och inflytande är skolan. Elevers rätt till inflytande i skolan finns inskrivet i skollagen. Även i läroplanerna för förskolan, och gymnasieskolan behandlas elevers ansvar och inflytande. Inflytande och delaktighet i skolan har en tydlig demokratiaspekt; om skolan skall kunna utbilda i demokrati är det en förutsättning att skolan även arbetar demokratiskt. Regeringen har vidtagit, och avser att vidta ytterligare åtgärder i syfte att stärka elevin- flytandet i skolan. En arbetsgrupp inom har presenterat förslag som syftar till ökat elevinflytande i skriften Var-dags- inflytande i förskola, skola och vuxenutbildning (Ds 2003:46). Det kon- kreta arbetet med elevers inflytande och delaktighet sker dock i kommu- nerna och på varje enskild skola. Varje skola bör utforma och organisera elevdemokrati och elevinflytande på det sätt som bäst passar verksam- heten. Det ideella föreningslivet har en viktig roll i att skapa förutsättningar för ett jämlikt demokratiskt deltagande i samhället och är därmed en vik- tig aktör i den demokratiska infrastrukturen i vårt samhälle. Regeringen arbetar för att synliggöra och skapa förutsättningar för människor att bilda, och delta i, olika typer av folkrörelser och föreningar. Lagar och andra offentliga regelverk inom olika samhällsområden som påverkar ideella organisationers verksamhet skall kartläggas. Ungdomars egen organisering och föreningars arbete med demokratirelaterade frågor, mångfald och jämställdhet såväl i samhället som inom organisationslivet skall stödjas. Kunskapen och erfarenheterna hos ungdomsföreningarna bör tas till vara i utformandet av kommunala insatser för ungdomar. Till- växten av nya organisationer och nätverk bör uppmärksammas i arbetet med att stödja ungas möjligheter till organisering. Regeringen verkar genom kulturpolitiken för att alla skall ha möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till ett eget skapande. Huvudområdet om- fattar förutom dessa mål också mål inom demokratipolitik, folk- rörelsepolitik, handikappolitik, miljöpolitik, bostadspolitik och konsu- mentpolitik. Verksamhet för ungdomars möjligheter till deltagande, inflytande och representation bedrivs även direkt inom ungdomspolitiken. Ungdomars möjligheter till inträde på arbetsmarknaden är en central fråga för ungdomars tillgång till välfärd och utbildning är en av de vikti- gaste förutsättningarna för ungdomars möjligheter att få arbete. Kopp- lingen mellan detta huvudområde och huvudområdet om lärande och personlig utveckling är i detta sammanhang viktig. De tillfällen till arbete som tidigare fanns för ungdomar med enbart grundskoleutbildning eller ofullständig utbildning har nästan helt försvunnit. I dagens är fullföljd gymnasieutbildning det som oftast krävs för att få en anställning. Ungdomar som inte fullföljt gymna- sieutbildning utgör en grupp som har särskilt svårt att få ett arbete och därmed att försörja sig själva. Olikheter i gruppers grundläggande kun- skaper i hantering av informationsteknik, så kallade digitala klyftor, riskerar också att leda till att vissa ungdomar ställs utanför arbetsmark- naden. Långvarig arbetslöshet bland ungdomar måste motverkas. En viktig målsättning för regeringen är att fler unga människor ser ent- reprenörskap och företagande i olika former som en lika självklar och möjlig väg som anställning för att realisera sina idéer och försörja sig. Ungdomars initiativförmåga, företagsamhet och kreativitet är också en viktig drivkraft. För detta krävs en nationell samsyn och ett konkret sam- arbete mellan politikområden. Regeringen avser att fortsätta det pågå- ende arbetet för att öka möjligheterna och höja intresset hos ungdomar att starta eget företag. Skolan har en viktig roll i att i enlighet med läroplanen för de frivilliga skolformerna sträva mot att eleverna skall få kännedom om arbetslivets villkor, särskilt inom sitt studieområde. Undersökningar och utredningar, så som Unga utanför (SOU 2003:92), visar att arbetslöshet påverkar individens framtida förutsättningar på arbetsmarknaden. Arbetslösa ungdomar med bristfällig utbildning löper större risk att hamna i en ond cirkel där kort eller ingen arbetslivserfarenhet gör det svårt att få ett arbete. Detta leder till ett ökat bidragsberoende eller beroende av föräldrar för den egna försörjningen. Därför bör ungdomar som har särskilt svårt att få ett arbete vara dem inom ungdomsgruppen som särskilt skall uppmärksammas. En av orsa- kerna till att ungdomar inte får arbete kan vara diskriminering. Alla for- mer av diskriminering skall bekämpas. Det svenska försäkringssystemet bygger till stor del på att rättigheten till till exempel sjukpenning, föräldraförsäkring och arbetslöshetsför- säkring tjänas in. Ungdomar befinner sig i början av sitt arbetsliv och har ofta låga och/eller tillfälliga inkomster, vilket medför att de också har till exempel låg sjukpenning eller föräldrapenning. Många ungdomar som saknar arbete lever under svåra ekonomiska villkor. En ökande grupp ungdomar som varken studerar eller arbetar är inte heller anmälda som arbetslösa och får i princip helt förlita sig på stöd från familj och andra närstående för sin försörjning. Att ta emot försörjningsstöd från är vanligare bland ung- domar än bland övriga befolkningen. Det är önskvärt att andelen ungdo- mar som är beroende av försörjningsstöd skall minska, framför allt genom att fler ungdomar söker och får arbete. Ungdomars inkomst är generellt sett betydligt lägre än för den vuxna befolkningen. har ungdomar ofta inte lägre levnadsomkostnader än vuxna bland annat beroende på att deras möjligheter att få en egen bostad till rimlig kostnad är begränsade. Att ha ett eget och tryggt boende till rimliga kostnader är en viktig aspekt av ungdomars välfärd. Frånvaro av tillsvidareanställning gör det ofta omöjligt att hyra eller köpa en lägenhet. Ungdomar bor hemma hos sina föräldrar en allt . Många ungdomar måste också i perioder flytta tillbaka till föräldrarna på grund av höga bostadskostnader eller svårigheter att hitta en bostad. Bostadssituationen är besvärlig för många studenter, särskilt på de större universitets- och högskoleorterna. Kommunerna har det övergripande ansvaret för bostadsförsörjningen och är skyldiga att skapa förutsättningar för alla invånare att leva i goda bostäder. Regeringen betonar att ungdomars behov av bostäder måste vägas in i planeringen av bostadsbehovet och ungdomar bör vara del- aktiga i samhällsplaneringen. Ungdomar är en delvis köpstark grupp som är utsatt för ett hårt kom- mersiellt tryck. Varu- och tjänsteutbudet ställer höga krav på kunskap och medvetenhet och det är angeläget att ungdomars kännedom om såväl hushållsekonomi som konsumenträttigheter ökar. Även mål inom kon- sumentpolitiken om inflytande på marknaden är viktigt för målområdet. Skolan har en given roll i arbetet att stärka elevernas kunskaper om hus- hållsekonomi och konsumentfrågor, främst genom ämnet hem- och kon- sumentkunskap, men även i den ämnesövergripande undervisningen. Arbetsmarknadspolitiska mål är betydande för detta huvudområde. Näringspolitiska mål om företagande och entreprenörskap ingår också i huvudområdet. Mål med bäring på ungdomars möjligheter till en egen försörjning finns också inom utbildningspolitiken, socialtjänstpolitiken, bostadspolitiken och socialförsäkringspolitiken. Ungdomars rätt och möjlighet till deltagande i det kulturella och konst- närliga livet är en viktig fråga för regeringen. Fritiden är viktig och får en allt viktigare betydelse i ungdomars liv och identitetsutveckling. En meningsfull och varierande fritid bidrar till både välmående och person- lig utveckling. Regeringen vill skapa goda möjligheter för alla ungdomar att såväl delta i som att skapa kultur- och fritidsaktiviteter på egna vill- kor. Såväl flickors som pojkars behov måste beaktas. Tillgängligheten till kultur- och fritidsaktiviteter för ungdomar med funktionshinder är begränsad och måste förbättras. Regeringens kulturpolitiska ambition är att ge ungdomar möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till ett eget skapande. Den kulturella mångfalden och konstnärliga förnyelsen skall främjas. De offentliga kulturinstitutionerna har ett ansvar för att utveckla ungdo- mars möjligheter att utveckla sina kulturella uttryck. Dessutom bör poli- tiker och beslutsfattare vara lyhörda för nya former av kultur och fritids- verksamhet utifrån ungdomars intressen och önskemål. Regeringen avser att stödja arbetet med kultur och estetik i skolan. Skolbiblioteken har en viktig roll i att stimulera förskolors och skolors arbete med språkutveckling, läsning och litteratur. Den pedagogiska miljön från förskolan och framåt är avgörande för elevernas språkut- veckling liksom behovet av en variation av olika läs- och skrivmiljöer. Det finns också ett ökande behov att kunna orientera sig i informations- flödet, att kunna granska och värdera information och att arbeta pro- blemlösande. Regeringen anser att en ökning av resurserna till personal i skolbiblioteken skulle betyda mycket för stimulans till läsning. Det är möjligt för kommunerna att utnyttja statens stöd till personalförstärkning i skola och fritidshem för detta ändamål. Inom föreningslivet skapar ungdomar sin egen kultur och fritid. Ung- domarnas egna organisationer intar här en särställning. Ungdomar skall ges bästa möjliga förutsättningar att bilda och delta i olika typer av folk- rörelser och föreningar. Det är viktigt att de offentliga stöden till ungdo- mars föreningsliv ger möjligheter till såväl långsiktighet som förnyelse. God tillgång till öppna mötesplatser skapar grogrund för en livlig lokal föreningsdriven kultur- och fritidsverksamhet. Fritidsledare och andra ungdomsledare är viktiga i ungdomarnas liv och bör därför ha sådana kunskaper att de kan möta både pojkars och flickors behov. Regeringen strävar efter en jämställd fritid och anser att flickors och pojkars fritids- verksamheter bör ges likvärdiga resurser med hänsyn till tid och pengar. Mötesplatser såsom idrottsanläggningar, fritidsgårdar, och andra platser där ungdomar kan utöva aktiviteter spelar också en viktig roll i att erbjuda infrastruktur för ungdomars möjligheter till infly- tande. Ungdomars möjligheter till eget kulturellt skapande och till att utveckla sina färdigheter inom folkbildningen bör värnas. Goda förut- Prop. 2004/05:2 sättningar skall ges till internationella ungdomsutbyten och volontärverk- Idrotten är en av de viktigaste arenorna för ungdomars fritid. Idrotten bidrar till en god folkhälsa och kan bidra till demokratisk delaktighet. Kopplingar finns således mellan detta huvudområde och huvudområdena hälsa och utsatthet samt inflytande och representation. Idrottsförening- arna kan utgöra en positiv vardaglig mötesplats för många ungdomar, både flickor och pojkar, med skiftande bakgrund. Arbetet för jämställd- het, etnisk och kulturell mångfald samt breddad rekrytering inom idrotts- rörelsen skall därför stödjas. Unga människor upplever det ofta som diskriminerande att klubbar och andra nöjesarrangörer har åldersgränser som inte bara lig- ger långt över myndighetsåldern utan som dessutom är olika för män och kvinnor. Kollektiva restriktioner och inskränkningar av ungdomars rät- tigheter och självständighet som endast utgår från kön är inte förenliga med den nationella ungdomspolitiken. Detta huvudområde innefattar mål framför allt inom kultur-, medie-, idrotts- och folkrörelsepolitiken. Ungdomspolitiken bedriver också egen verksamhet på detta huvudområde. Källa: Tyck till på webbplats . Uppföljning, analys och kunskapsinhämtning Prop. 7.1Uppföljning och analys av mål, huvudområden och åtgärder Regeringens bedömning: Uppföljningen av ungdomars levnadsvill- kor bör främst ske inom respektive politikområde. För varje politik- områdesmål av betydelse för ungdomars verkliga tillgång till välfärd och makt bör det finnas en eller flera mätbara indikatorer som följs upp regelbundet. En bred analys av utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor inom hela eller delar av ett huvudområde bör genomföras regelbundet. Redovisningen av de åtgärder som staten vidtar för att uppnå målen bör förbättras. förslag: förslag om fram- tagande av indikatorer, en årlig översiktlig redovisning av dessa, tematiska fördjupningar inom målområden, arbetsfördelning inom ramen för EU:s öppna samordningsmetod samt behovet av metodstöd för myndigheterna stämmer i huvudsak överens med regeringens bedömning. För att kunna göra mer specifika analyser av olika åldersgrupper och deras specifika förutsättningar, till exempel i övergången mellan olika livsfaser, föreslår att det skall införas två olika analy- tiska målgruppskategorier för ungdomspolitiken: ungdomar och unga vuxna. Myndighetsåldern bör utgöra den huvudsakliga avgränsningen mellan de två kategorierna. Statskontorets förslag: Statskontoret bedömer att det nuvarande systemet för uppföljning av delmålen inte på ett tillfredsställande sätt kunnat skapa en helhetsbild av ungdomars situation och att det har varit svårt att identifiera vilka åtgärder som målstyrningen givit upphov till. Remissinstanserna: I stort sett samtliga remissinstanser som har uttalat sig i frågan är eniga om att uppföljningen av såväl ungdomars levnadsvillkor i förhållande till målen för ungdomspolitiken som åtgärderna för att påverka levnadsvillkoren bör stärkas. , , och kommun påpekar dock att sådana uppföljningar riskerar att bli resurskrävande och ytliga om de sker . anser att det är värdefullt att komplettera uppföljningarna med kunskap om aktiviteter i förhållande till huvudområdena. anser att målen bör följas upp även i mål- och resultatdialogen mellan ansvariga departement och myndigheter och att bestående uppdrag bör överföras från regleringsbrev till instruktionen för myndigheten. föreslår att tidpunkten för redovisningar bör kopplas till när fakta finns att tillgå hos respektive myndighet. anser att samordningsvinster kan uppnås om statistiksamlande myndigheter samordnar sina redovisningar. Flera remissinstanser, bland andra , anser att mål bör formuleras så att man kan se eventuella skillnader mellan olika ungdomsgrupper och så att social och etnisk bakgrund kan analyseras. (JämO) anser att målen även bör följas upp utifrån kön. Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) anser att sexuell läggning bör vara en variabel i analys och uppföljning. JämO, HomO och (Sverok) betonar behovet av kvalitativa analyser vid sidan av kvantitativa uppföljningar av indikatorer.