prop · GR031d27 · 2004-01-01 00:00:00 — Verksamheten på dessa områden bör därför utvecklas vidare. har bidragit till att svenska intressen tas tillvara i det handelspolitiska arbetet, bl.a. genom sin utredningsverksamhet. Regeringen anser därför att har uppfyllt sitt uppdrag att verka för ett öppet och starkt multilateralt handelssystem och fortsatt liberalisering av handeln. 4.7 Handels- och investeringsfrämjande Målet är ökad export och ökade utländska direktinvesteringar i . Handels- och investeringsfrämjandet är en integrerad del av regeringens program för tillväxt, jobb och rättvisa. Utgångspunkten för den särskilda främjandeoffensiv (Aktiva, Attraktiva ) som lanserades inför valrörelsen är att det i en globaliserad värld är allt viktigare att kunna hävda sig på de internationella arenorna. Därigenom kan främja export, utländska investeringar, attrahera turister och förstärka bilden i utlandet av vårt land som ett modernt, öppet och framtidsorienterat välfärdssamhälle. Exporten motsvarade av BNP 2002 och spelar därmed en avgörande roll för den svenska ekonomin och hur den utvecklas. En ökad förmåga att exportera varor och tjänster är avgörande för tillväxten. Regeringen prioriterar därför ett aktivt exportfrämjande för att öka de svenska, särskilt de små och medelstora, företagens förmåga till internationalisering. På motsvarande sätt prioriterar regeringen ett aktivt investeringsfrämjande för att attrahera utländska direktinvesteringar till , som bidrar med arbetstillfällen och ny kompetens. framtida välstånd kommer i hög grad att avgöras av att vi ständigt förnyar oss och att fler företag med fler produkter får fotfäste på fler marknader. Allt fler företag måste för att kunna konkurrera inom sina produktområden agera på en väsentligt större marknad än på den inhemska marknaden. Det är också tydligt att nya marknader som traditionellt inte varit av någon större betydelse för svenska företag blir allt viktigare. Att är väl länkat till omvärlden innefattar också en ökad etablering av utländska företag i . Den internationella konkurrensen om företagens investeringar är mycket hård och det är viktigt för att få del av dessa investeringar. En avgörande faktor för dynamiken inom en viss sektor är att de allra främsta företagen finns på plats och bidrar till att sporra varandra till utveckling, nytänkande och framgångar som ger ökad sysselsättning. Det är mot denna bakgrund som regeringen satsar på ökad närvaro och aktivitet gentemot strategiska marknader i vårt närområde som de blivande EU-medlemmarna i och . Också , och prioriteras länder som erbjuder särskilt stora möjligheter framöver. Redan viktiga marknader som , och övriga kräver också riktade insatser. En ambition för handels- och investeringsfrämjandet är att befästa och förstärka positionen för , svenska företag och svensk kompetens på områden där vi har särskilda förutsättningar att konkurrera. Verksamheten med statsstödda exportkrediter och garantier spelar en central roll för att skapa förutsättningar för ökad svensk export. Detta gäller inte minst projekt och affärer med långa kredittider. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 inom UD (EIM-PES) verkar för att öka svensk projektexport och upphandling från svenska företag till projekt finansierade av EU, FN- systemet och internationella finansinstitutioner. Inom fem svenska utlandsmyndigheter finns särskilda projektexportfrämjare som har i uppdrag att främja sådan svensk export. Den ökade uppmärksamhet som utrikesförvaltningen ägnat åt främjandet av i utlandet gäller även fortsättningsvis. Det innefattar uppdraget att aktivt främja svenska intressen i utlandet, med särskild inriktning på handel med varor och tjänster, utländska direktinvesteringar och Sverigeprofilering. Regeringen lägger här stor vikt vid ett offensivt och slagkraftigt Sverigefrämjande och att det genomförs så att kombinationsmöjligheter mellan näringslivsfrämjande och allmänt Sverige- och kulturfrämjande tas tillvara. Främjande av utrikeshandeln innefattar även import, som också är viktig för att skapa välstånd och sysselsättning. konsumenter är beroende av en effektiv import importen bidrar till ökat utbud, sund konkurrens på den svenska marknaden och till lägre priser för konsumenterna. En viktig del av importfrämjandet är att vidareutveckla EU:s inre marknad. I internationella utvecklingssamarbete spelar ömsesidigheten i handeln en allt viktigare roll. Genom att öppna våra marknader för import av produkter som utvecklingsländerna kan producera ger vi dem en reell möjlighet till utveckling. är regeringens viktigaste instrument för att stimulera en ökad export och underlätta små och medelstora företags internationella expansion. har inom ramen för det s.k. statliga uppdraget och särskilda program med statlig finansiering genomfört åtgärder för att främja svensk export, bl.a. genom att förse framför allt små och medelstora företag med information och råd om exportmöjligheter och handelsteknik. Inom ramen för regeringens 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 satsning på strategiska marknader och branscher har särskilda exportsatsningar genomförts inom it och telekom, bioteknik, upplevelseindustri, miljöteknik och förnybar energi. Samarbete sker mellan branschprogram och ISA:s verksamhet inom näraliggande områden. har genomfört småföretagsprogram och projekt med cirka 600 företag, i många fall med finansiering med statliga medel, t.ex. programmet Internationell marknadsföring särskilda branscher. Motsvarande siffra var cirka 1 000 företag. Programmet Svensk miljöteknikexport genomförde 2002 sitt fjärde verksamhetsår. fattade regeringen beslut om en förnyad satsning på export av svensk miljöteknik genom detta program, som aktiverat ett nätverk med nära 600 företag. har med särskild finansiering inlett eller projekterat satsningar på bl.a. export av förnybar energi, marknadsintroduktion för småföretag, utbildning av exportsäljare för och andra marknader där personer med invandrarbakgrund har särskilda förutsättningar. Nya handelssekreterarkontor har öppnats i och i . Programmet Marknadsplats med finansiering ur Östersjömiljard 2 erbjuder små och medelstora företag stöd och vägledning i samband med exportsatsningar i . har sedan starten kontinuerligt vidareutvecklat programmet, som getts en allt tydligare inriktning på tjänster som omgående kan bidra till konkreta, mätbara affärer för företagen. Antalet deltagande företag har stadigt ökat. På uppdrag av genomför en särskild satsning på livsmedelsexport. introducerade regeringen ett antal satsningar på , som blir en allt viktigare marknad för svenska företag, inte minst sedan landet blivit medlem i WTO. har en särskild satsning på inletts. Inom projektexporten lades stor vikt vid konceptuellt arbete, bl.a. utformning av marknadsföringskonceptet i samarbete med och , vilket presenterades vid för miljö och utveckling i . innefattar integrerad samhälls- och miljöplanering för stadsbebyggelse. Svenska ambassader och generalkonsulat har 2002 och , parallellt med sitt löpande främjandearbete, genomfört ett stort antal fokuserade aktiviteter i samverkan med andra främjandeorganisationer, företag och lokala samarbetspartners för att främja strategiska branscher, både nya högteknologiska och mer traditionella branscher. Syftet är att främja svenska företags affärsmöjligheter, attrahera utländska direktinvesteringar till och förstärka bilden av som en ledande nation inom olika områden. Sammanlagt har ett 90-tal större aktiviteter med inriktning på strategiska branscher genomförts i ett 50-tal länder. De svenska honorärkonsulaten har, bl.a. genom tillägg i regelverket för utrikesförvaltningen, konsulskonferenser och -besök, lyfts fram som en viktig resurs för den Sverigefrämjande verksamheten vid utlandsmyndigheterna. () har 2002 reserverat betydande medel för kompensation för den riskkoncentration som följer av stora enstaka affärer med vissa länder och har i samma syfte tecknat vissa återförsäkringar. EKN har stora engagemang i enstaka länder och branscher. I synnerhet är engagemanget stort i , , , och . EKN har med verkan från antagit nya miljöriktlinjer som medfört ökad hänsyn till internationella standards och ökad transparens. Fortsatta insatser har gjorts för att främja garantigivningen till små och medelstora företag. Representanter för och har deltagit i för exportkrediter och i arbete för att motverka handelssnedvridning. Arbetet påverkas i hög grad av pågående WTO-förhandlingar. Regeringen föreslog i prop. 2002/03:142 Vissa ägarfrågor m.m. rörande AB bl.a. att staten skulle förvärva ABB Structured Finance Investment AB:s aktier i . Efter godkännande (rskr. 2002/03:244) fick AB () en ny ägarstruktur genom att statens ägarandel ökade till . Regeringen erhöll genom samma riksdagsskrivelse bemyndigande att ställa ut garantiförbindelse gentemot AB i samband med att den garantiförbindelse som ingått för bolaget upphör. Frågan bereds med sikte på beslut /04. initierades insatser för att bygga upp ett allmänt importfrämjande. beviljades bidrag för särskilda importfrämjande insatser i samverkan med Sida, , handelskammare och andra handelsfrämjande organisationer och projekt. inleddes ett antal projekt, såväl på närmarknader i och övriga som i länder i och . Satsningen fortsätter under innevarande år. Inom investeringsfrämjandet har den centrala myndigheten, Invest in (), verkat för att antalet utländska direktinvesteringar i skall öka. har bland annat vidareutvecklat sin projektverksamhet och de uppsökande aktiviteter som syftar till att etablera kontakter med investerare i utlandet. Genom höjda anslag med 2003 och särskilda uppdrag avseende på har 2003 fått ökade möjligheter att locka utländska företag till olika innovationssystem inom t.ex. it och elektronik. Projektet informerar strategiska marknader och målgrupper om ledande ställning inom it. Projekten , IVSS (fordonssäkerhet) och Life and Bio Sciences (biovetenskap) har igångsatts . Ett ISA-kontor öppnades i i . Satsningen på innefattar också verksamhet i och Kanton. Samarbetet med nationella, regionala och lokala aktörer har stärkts. Ett viktigt inslag i detta var de medel, , som regeringen avsatte för en särskild satsning på internationell marknadsföring av Skåne-delen av om . Som ett led i regeringens styrning och uppföljning av genomfördes en planerad utvärdering av ISA:s verksamhet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Denna resulterade i betänkandet Statens roll för att främja viktiga utländska investeringar i (SOU 2001:109). Utredningens allmänna slutsats var att väl uppfyllt de politiska målsättningarna för verksamheten och att den i allt väsentligt borde fortsätta som dittills. Flertalet av utredningens förslag och synpunkter är genomförda eller beaktas i samråd med och andra berörda aktörer. Regeringen har genom beslut , Förordning med instruktion för Myndigheten för utländska investeringar i (2003:331), i linje med utredningens förslag omvandlat från delegation till reguljär myndighet. Insatser inom andra politikområden Inom handels- och investeringsfrämjandet är ett flertal såväl statliga och kommunala som privata aktörer verksamma eller involverade. och samarbetar med dessa inom sina respektive verksamhetsfält, t.ex. med ITPS () och/eller (Verket för Näringslivsutveckling). Det är angeläget att detta samarbete fortsätter. i utlandet (NSU) är ett forum för informationsutbyte, samordning och gemensamt agerande mellan de statliga och halvstatliga organisationerna inom Sverigefrämjandet. NSU tar initiativ till Sverigefrämjande projekt. Den totala svenska varuexporten var 2002 oförändrad i värde jämfört med men ökade med i volym, dvs. i ungefär i samma takt som världshandeln i stort. ökade exporten i värde jämfört med . Vissa exportframgångar kunde 2002 noteras trots en svag internationell efterfrågan. Bland annat var exportutvecklingen god till , som 2002 blev största exportmarknad. var den region som ökade snabbast inom svensk export. I regionen ökade framför allt exporten till (+ 19 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 procent), de baltiska länderna och . Merparten av den svenska exporten gick fortfarande till , men den svaga konjunkturen i flera länder ledde till vikande export, bl.a. till som tidigare länge varit vår största exportmarknad. Importen av varor minskade . Den svaga utvecklingen hänger till stor del samman med den svaga exportutvecklingen. steg importen i värde jämfört med . Det svenska handelsnettot förstärktes och fortsatte att vara kraftigt positivt (+ ). Med målsättningen att hjälpa svenska företag, särskilt små och medelstora, att växa internationellt har utfört ett antal årsuppdrag med statlig finansiering. Inom verksamhetsområdet har kontor och representanter i totalt 40 länder (43 kontor) besvarat cirka 50 000 affärsförfrågningar. Till detta kommer cirka 25 000 affärsförfrågningar i från svenska företag. Undersökningar visar att många av dessa förfrågningar leder till nya exportaffärer. har vidareutvecklat itstödet för affärsförfrågningar och fortsatt satsningen på webbplatserna. I internationell jämförelse har en ledande position på detta område. Den avgiftsfria rådgivningen har blivit alltmer kvalificerad. har fortsatt att bygga upp ett kunskaps- och för elektronisk handel. har utfört ett stort antal avgiftsfria konsultationer vid utlandskontoren för besökande svenska företag samt tagit emot och utformat program för inkommande delegationer. Man har genomfört kurser och konferenser för cirka 750 deltagare samt fortsatt att bygga ut samarbetet med utrikesförvaltningen, utbildat personal vid utlandsmyndigheter som är prioriterade inom exportfrämjandet, inklusive förstärkt it-stödet för dessa. Inom konsultverksamhet, som är avgiftsfinansierad, har cirka 1 200 konsultuppdrag genomförts i ett 40-tal länder. Intäkterna i konsultverksamheten gick ned på grund av minskad efterfrågan. Utsikterna för konsultverksamhet 2003 beror i hög grad på konjunkturutvecklingen på de viktigaste marknaderna. sammanlagt 13 samverkansgrupper med 400 medlemsföretag. resultat bedöms utvecklas positivt 2003 under förutsättning att den internationella konjunkturen inte försvagas ytterligare. har finansierats förutom med konsultintäkter med anslagsmedel och till en mindre del med medlemsavgifter. Mot bakgrund av sjunkande medlemsavgifter föreslog regeringen i prop. 2002/03:84 Ändring i avtalet om Exportråd att dessa avgifter skulle avskaffas och ersättas av ett årligt bidrag på från , och att avtalet om skulle ändras som en följd av detta. Efter godkännande (rskr. 2000/03:214) har regeringen genomfört denna ändring. Svenska företags projektexport ökade inom flera multilaterala organ, bl.a. FN, och Tacis-program, till en del som ett resultat av högre aktivitet från företagens sida och en medveten satsning på projektexportfrämjande. Satsningarna på projektexportfrämjande har också inneburit ökad tonvikt på insatser av strategiskt värde, där det konkreta resultatet kommer att märkas först på . De näringslivs- och Sverigefrämjande aktiviteter som svenska ambassader och generalkonsulat med samarbetspartners genomfört, har inneburit goda exponeringsmöjligheter på olika marknader, vilket framgår av avrapportering från berörda ambassader, och har rönt stort intresse hos målgrupperna. Genomslaget i utländska medier har i många fall varit mycket positivt. Verksamheten med statsstödda exportkreditgarantier låg 2002 på i stort sett samma nivå som föregående år. Nya garantiutfästelser utfärdades till ett värde av . Per hade () utestående garantier och bundna utfästelser på . Ramutnyttjandet, vilket även inkluderar utfästelser, var , inom den ram om som beslutat om. Ramutnyttjandet beräknas genom att garantier och bundna utfästelser avräknas till , obundna utfästelser till och förhandsbesked till . 2002 ett överskott på , vilket innebär att det ackumulerade resultatet åter är positivt (+ ). har garantiverksamheten gått ned något, främst på grund av minskad efterfrågan inom telekomsektorn. Överskotten 2002 och har åstadkommits trots stora avsättningar för riskkoncentration. Verksamheten med statsstödda exportkrediter låg 2002 på en låg nivå vilket främst berodde på ränteläget. Systemet med statsstödda exportkrediter gav 2002 ett överskott på . Inom investeringsområdet var den internationella utvecklingen och t.o.m. mycket dynamisk och direktinvesteringarna växte snabbare än både utrikeshandeln och BNP. skedde dock en minskning . De internationella investeringsflödena mer än halverades och 2002 skedde en ytterligare minskning med omkring en tredjedel. Trots den kraftiga globala nedgången av utländska direktinvesteringar 2002 var minskningen till . I en global jämförelse låg 2002 på en sjuttonde plats bland mottagare av utländska direktinvesteringar, jämfört med en tolfteplats . Det totala inflödet till minskade till 2002, jämfört med 2001 och 2000. var de in- och utgående investeringsflödena i balans. över ett något längre tidsperspektiv har haft ett nettoinflöde av investeringar. Inflödet var cirka fem gånger så stort som för . var inflödet av utländska direktinvesteringar större än utflödet. Utflödet av direktinvesteringar uppgick till nära , jämfört med 2001 och 2000. Dessa siffror illustrerar att både ut- och inflödena av direktinvesteringar kan variera mycket mellan enstaka år, främst till följd av stora förvärv. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 medverkade i 112 nya genomförda etableringar, jämfört med 2001. Dessa nya etableringar ledde till mer än 800 nya arbetstillfällen i . Drygt 450 arbetstillfällen kunde bibehållas genom förvärv av utländska ägare. För investeringar som kommit till stånd 1999-2001 (446 stycken) har sysselsättningen ökat med 2 800 anställda. De utländska investeringarna bidrar förutom med arbetstillfällen med ny teknik och nya arbetsmetoder och medför också skärpt konkurrens på den svenska marknaden. /2003 hade en aktiv kundstock om cirka 1 650 kvalificerade förfrågningar jämfört med 1 2001. har medverkat i 55 etableringar. Regeringen anser att genomfört åtgärder för att främja svensk export på ett mycket positivt sätt. Genom verksamhet har små och medelstora företag fått tillgång till kvalificerad exportinformation, kompetensutveckling och rådgivning av stor betydelse för företagens exportansträngningar. Programmet Internationell marknadsföring särskilda branscher med statlig finansiering, liksom det särskilda uppdraget Marknadsplats inom ramen för Östersjömiljard 2, är exempel på framgångsrika exportsatsningar. Programmen har nått ett stort antal små och medelstora företag, av vilka många avser att gå vidare i en aktiv marknadssatsning. Det kan också konstateras att förhållandevis många företag snabbt kommit i gång med affärer liksom att värdefulla order tecknats i anslutning till specifika exportfrämjande aktiviteter. Genom både strategiska och operativa konsulttjänster har hjälpt svenska företag att stärka sin närvaro och öka sin framgång på internationella marknader. genomförde man 1 200 konsultuppdrag i 39 länder. Arbetet med att främja projektexport har bidragit till att öka projektexportens betydelse, byggt nätverk med näringslivet och innefattat insatser av strategisk betydelse för svenska företags möjligheter att positionera sig på projektexportmarknaden. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Erfarenheterna från genomförda satsningar att främja strategiska branscher internationellt är goda. Aktiviteterna har bidragit till att förstärka bilden av som ledande högteknologiskt land och har tjänat som plattform för affärsinriktade satsningar. Samordningen mellan departement, myndigheter och näringsliv har stärkts när det gäller den internationella marknadsföringen av svensk kompetens. Regeringen anser att det är viktigt att svenska företag har tillgång till statsstödd exportfinansiering för att uppnå konkurrensneutralitet mellan svenska och utländska företag. Verksamheten med statsstödd exportfinansiering har 2002 och utgjort ett viktigt bidrag för att stärka svensk industris internationella konkurrenskraft. har genom sin garantigivning medverkat till att svenska exportföretag kan erbjuda med konkurrentländerna likvärdiga villkor i konkurrensen om exportkontrakt. Regeringen anser att EKN på ett framgångsrikt sätt har förenat målet om garantigivning för svensk exportindustri på gynnsamma villkor med målet att verksamheten skall vara självbärande . Insatserna med att komma tillrätta med problem med riskkoncentrationen i garantiportföljen har varit värdefulla. Främjandet av utländska direktinvesteringar i är av stor betydelse för tillväxt och sysselsättning och fyller här en central funktion på ett mycket förtjänstfullt sätt. Regeringen bedömer att ISA:s aktiva bearbetning av medier och det intresse som detta skapar för , har positiva effekter även utanför investeringsfrämjandet. har bidragit till att bygga nätverk nationellt-regionalt-lokalt. Regeringen ser det som angeläget att också fortsättningsvis aktivt samverkar med nationella, regionala och lokala aktörer för att utveckla investeringsfrämjandet, bl.a. genom projektverksamhet, utbildningsverksamhet och samarbetsavtal. Målet är att förstärka svenska företags position i och förbättra svenska företags deltagande i utvecklingen av regionens näringsliv. Efter förslag vårproposition inrättades anslaget Näringslivsutveckling i , den s.k. Östersjömiljarden 2, för . Medlen skall användas till näringslivssatsningar och omfatta stöd till företagsetableringar, projektexport och marknadssatsningar samt till angelägna miljö- och energisatsningar och andra främjandeinsatser. export till regionen uppgick till . Trots en viss avmattning i den polska ekonomin har vår export till dessa fem grannländer ökat . integrering i världsekonomin och de baltiska ländernas och blivande anslutning till EU och dess inre marknad innebär att potentialen för investeringar, företagande och handel i i växande takt ökar. I regeringsförklaringen framhölls att potential som snabbaste tillväxtområde skall tillvaratas. Regeringen ger också fortsatt hög prioritet åt insatser för att skapa bästa möjliga förutsättningar för svenska företag att delta i den ekonomiska utvecklingen i området, vilket genom ökad export och ökade investeringar bidrar till allt närmare relationer mellan och länderna på andra sidan . anvisas inga nya medel till anslaget Anslaget övergår därmed i ett äldre anslag. Anslagets användning följer rekommendationerna från Östersjöberedningen, vilken tillkallades med uppgift att lämna förslag till prioriteringar, riktlinjer och Verksamheten avser de baltiska länderna, och nordvästra inklusive . Vissa av anslagets program har utvidgats till att gälla även Moskva-området och . Särskild tonvikt har lagts vid små och medelstora företags deltagande i näringsliv. Strävan är att delegera beslut om enskilda insatser till statliga myndigheter eller andra statsstödda organ. Till och med har regeringen fattat beslut om insatser motsvarande . Besluten har innefattat stöd till demonstrations- och pilotinsatser på miljö- och energiområdet (DemoÖst), internationella kurser, it-satsningar, investeringsfrämjande insatser och till programmet Marknadsplats genom . och i har tilldelats medel för att stödja regionala samarbetsinitiativ, främst inom ramen för de regionala tillväxtavtalen. Ett stort antal insatser för näringslivsutveckling i har kunnat genomföras med stöd ur anslaget. Som ett led i genomförandet av den högt prioriterade miljösatsningen för en hållbar utveckling i har erhållit medel till projekt inom den särskilda insatsen Baltic 21 Näringsliv. Medel har även avsatts för satsningar på riskkapital i genom delfinansiering av ett kapitaltillskott till det statliga riskkapitalbolaget . Multilaterala insatser har främjats genom stöd till Nordiska Investeringsbanken (NIB), Nordiska projektexportfonden (Nopef) och (). De inledda stödinsatserna för Aktiv Projektutveckling och arbetet inom Den nordliga dimensionen har fortsatt.