prop · GR03129 · 2004-04-22 00:00:00 — Genom att ställa miljömässiga, sociala och etiska krav på produkter och tjänster eller på det säljande företaget i sig, stimuleras företagen att minska negativ påverkan på miljön och samhället. Offentlig upphandling behandlas i avsnittet 7.6.4. Det finns flera likartade sätt att integrera tvärgående frågor som kvalitet, arbetsmiljö, miljö och jämställdhet i en organisation. Miljöled- ningssystem är ett verktyg för att strukturera miljöarbetet i ett företags eller en organisations planering och verksamhet. Det miljölednings- system som används mest i är det internationella systemet ISO EU:s miljöledningssystem EMAS bygger på samma principer Skr. 2003/04:129 som ISO 14001 men kräver därutöver en årlig redovisning. Andra miljöledningssystem finns också, t.ex. för skolor och daghem, skogsbruk och för småföretag. Kvalitetsaspekter omhändertas i kvalitetslednings- systemet ISO 9000. Liknande system för sociala frågor som rör bl.a. arbetsmiljö, jämställdhet och mångfald blir vanligare. I syfte att effektivi- sera har de olika systemen i praktiken ofta förts samman på företagsnivå. De lokala investeringsprogrammen och klimatinvesteringsprogrammen är några av de viktigaste nationella instrumenten för att främja investeringar i ny teknik. beviljades kommunerna i stöd till sina lokala investeringsprogram för ekologiskt hållbar utveckling. Det huvudsakliga syftet med de lokala investeringsprogrammen var att öka takten i omställningen av till ett ekologiskt hållbart samhälle. Ett annat syfte var att programmen skulle bidra till ökad sysselsättning. De lokala investeringsprogrammen utvärderas . Den totala investeringsvolymen för programmen beräknas uppgå till ca , varav är miljörelaterade investeringar. Insatserna har bl.a. inneburit stora förbättringar på miljöområdet men har också beräknats bidra till 20 000 årsarbeten och 2 000 permanenta jobb. Efterföljare till de lokala investeringsprogrammen är klimatinveste- ringsprogrammen. har beslutat om sammanlagt för klimatinvesteringsprogram. Regeringen föreslår ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100) att klimatinvesteringprogrammet utökas med 2005 och 2006. Detta möjliggör en ökad takt och höjda ambitioner i klimatarbetet. Satsningarna på forskning och utveckling inom energi- och transportområdet är nödvändiga för att utveckla morgondagens energisnåla teknik. Dessutom ges möjligheter att mobilisera ett lokalt arbete och föra ner klimatarbetet till enskilda människor och stimulera den kreativitet och det engagemang som finns lokalt, i det lokala näringslivet, i lokala institutioner och hos allmänheten. Dessa investeringsprogram har sitt fokus på miljöförbättringar men förväntas även ge positiva effekter på andra sektorer i samhället, bl.a. sysselsättningen. 9 Fortsatt genomförande och uppföljning För att utnyttja resurserna så effektivt som möjligt är det viktigt att åtgärder följs upp och utvärderas. Det är också viktigt att det sker en återkoppling av erfarenheter och resultat till medarbetare, invånare, företag etc. Det pågår ett intensivt arbete inom bl.a. FN-systemet, , EU och med att utveckla indikatorer som speglar resultatet av arbetet kring hållbar utveckling. Regeringen verkar för att öka samordningen i arbetet och jämförbarheten mellan indikatorerna. antog strukturindikatorer för att beskriva arbetet inom ramen för Lissabonprocessen. Dessa indikatorer skall ses som ett komplement till den längre lista med indikatorer som har utarbetat. Indikatorerna ingick i underlaget inför . Därutöver är det tänkt att indikatorerna skall kommuniceras med media och andra aktörer. Nationellt utarbetas inom respektive politikområde indikatorer för frågor som rör hållbar utveckling. Det kan handla om folkhälsa, jämställdhet, barn och ungdom, näringsliv eller global utveckling. har fem s.k. gröna nyckeltal redovisats i den ekonomiska finansplanen. Dessa är användning av energi, utsläpp av försurande ämnen, utsläpp av koldioxid, bensenhalten i tätortsluft samt tillförseln av kväve och fosfor till haven. De skall ses som ett komplement till den traditionella ekonomiska redovisningen. utarbetade () i samarbete med en första uppsättning om 30 indikatorer för att beskriva omställning till hållbar utveckling (Sustainable Development Indicators for a first set 2001). Avsikten med dessa indikatorer har varit att belysa omställningen till ett mer socialt, ekonomiskt och ekologiskt hållbart . Som ett led i uppföljningen av den nationella strategin för hållbar utveckling har data i de befintliga 30 hållbarhetsindikatorerna uppdaterats av SCB . () har också granskat indikatorerna och lämnat förslag till hur de kan utvecklas. I många kommuner och regioner pågår också ett arbete med att utifrån olika nationella mål och indikatorer utarbeta lokala hållbarhets- indikatorer. Det är viktigt att det i arbetet kring hållbar utveckling finns en koppling mellan internationella, nationella, regionala och lokala hållbarhetsindikatorer. På så sätt underlättas kommunikation och det är möjligt att tydliggöra kopplingen och sambandet mellan lokala aktiviteter å ena sidan och nationell eller internationell påverkan å andra sidan. Återkoppling av resultat är viktigt för att skapa intresse och engagemang. Det är därför önskvärt att hållbarhetsindikatorerna skall vara möjliga att följa upp så lokalt som möjligt. Ett system för datainsamling som möjliggör att mer data kan användas och kommuniceras lokalt behöver därför utvecklas. bör övervägas hur dessa indikatorer på bästa sätt skall kommuniceras gentemot olika målgrupper, vilka kanaler som skall användas, hur ofta indikatorerna skall uppdateras etc. Indikatorerna i sig själva kan, rätt utformade, medverka till aktiva val i en viss riktning. Det är viktigt att indikatorer konstrueras och kommuniceras på ett åskådligt sätt. Det ekologiska fotavtrycket är ett exempel på detta. Fotavtrycket kan sägas beskriva den yta mark som behövs för att förse en individ med det han/hon konsumerar samt omhänderta det avfall som genereras. Arbetet med att utveckla och förfina mätmetoderna pågår. för och Habitat föreslog i sitt slut- Skr. 2003/04:129 betänkande att SCB i samarbete med berörda myndigheter och andra samhällsinstitutioner skulle vidareutveckla arbetet med hållbarhets- Därutöver underströks vikten av att tillskapa en struktur som möjliggör att mer data kan användas lokalt. Flera remissinstanser ansåg att det är positivt att ett begränsat antal lättillgängliga indikatorer utarbetas. Flera lokala instanser framhåller vikten av att den lokala nivån involveras i utvecklingsarbetet. och i pekar på betydelsen av att arbetet samordnas med bl.a. miljömålsarbetet. Regeringen anser det viktigt att utveckla indikatorer som kan bidra till att stimulera agerande på såväl lokal, regional som nationell nivå. Det är viktigt att de indikatorer som utarbetas knyter an till det arbete som bedrivs inom bl.a. folkhälsoarbetet, miljömålsarbetet, FN, och EU. En av uppgifterna för kansliet för hållbar utveckling vid Stadsrådsberedningen är att se över hur indikatorer som beskriver hållbar utveckling kan vidareutvecklas. Som en del i uppföljningsarbetet är det viktigt att de förslag till åtgärder som föreslås i strategin kontinuerligt följs upp. Uppföljningen kan också prioritera angelägna frågor som kan kräva särskild uppmärksamhet. En viktig del i arbetet med att följa upp strategin är, utöver indikatorerna och uppföljningen av åtgärder, att också regelbundet genomföra utåtriktade aktiviteter för att återkoppla och sprida erfarenheter, resultat och kunskap kring arbetet som det blir möjligt att samla in erfarenheter, synpunkter och nya idéer till det fortsatta arbetet. Åtgärder och initiativ krävs på alla nivåer i samhället för att den nationella strategin skall omsättas och förverkligas. En förutsättning för att uppnå detta är att det finns kunskap och information om strategin hos alla aktörer. Detta kan uppnås genom seminarier och konferenser eller andra former av aktiviteter. Som ett led i arbetet med att utveckla strategin har en kommunikationsplan utarbetats. Denna plan tar delvis fasta på de tankegångar som fördes fram i förslag till nationell kommunikationsstrategi för (rapport 5059). Regeringen har, som angivits i avsnitt 5.2, uppdragit åt att bistå och stötta lokala myndigheter och kommuner i deras arbete att omsätta den nationella strategin på lokal nivå. Möjligheter att ge synpunkter via Internet, webbkonsultation Som ett led i arbetet med att samla in synpunkter och kommentarer i samband med revideringen av den nationella strategin för hållbar utveckling skickade miljöministern ut ett vykort till landets kommuner, myndigheter och organisationer som uppmanades till att lämna synpunkter och förslag på en särskild hemsida. I en särskild enkät via Internet kunde man anonymt besvara fem De handlade om vad som kunde förbättras i samband med revidering av strategin, vilka som är de tre största problemen ur ett Skr. 2003/04:129 hållbarhetsperspektiv 2010, de tre viktigaste åtgärderna för att komma till rätta med problemen, vilka åtgärder regeringen kan vidta samt hur intresset för hållbar utveckling kan öka och vidmakthållas. inkom över 240 svar, med fler än 1 000 förslag. De viktigaste frågorna som lyftes fram är bl.a. klimatförändringar, människors brist på engagemang och att ekonomin ofta väger tyngre än miljöfrågorna. Synpunkterna på hur man kan komma till rätta med detta spänner över ett brett område. Bl.a. framhålls vikten av tydliga och uppföljningsbara mål, att rollfördelningen mellan olika nivåer och aktörer behöver klargöras, att folkhälsa och arbetsliv bör ges större vikt, att det måste löna sig att vara miljövänlig samt vikten av utbildning om hållbar utveckling på alla nivåer. Regeringen måste också enligt enkätsvaren skapa ett politiskt tryck i hållbarhetsfrågan, tydligare lyfta in hållbarhetsaspekterna i all utbildning, återkoppla resultat och sprida information och goda exempel samt skapa långsiktiga och tydliga mål kring exempelvis energipolitiken. Kommande uppföljningar och revideringar Strategin behöver regelbundet följas upp för att spegla samhälls- utvecklingen. För att ligga i fas med andra processer, såväl nationellt som inom EU, avser regeringen att revidera strategin . Därefter bör strategin följas upp en gång per mandatperiod. Regeringen avser att inför kommande uppföljningar och revideringar i ett tidigt skede i processen bjuda in olika aktörer, organisationer och enskilda, för att på så sätt öka intresset och bredda ägarskapet för strategin och dess genomförande. Förteckning över remissinstanser för för och Habitat betänkande En hållbar framtid i sikte (SOU 2003:31) Storstadskansliet, Miljövårdsberedningen, , , , , , , , , , , i , i , i , i , i , i , , Myndigheten för skolutveckling, , , , , , , , , , , , , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , , , , , , , Jämställdhetsombuds- mannen, , , , Verket för näringslivsutveckling, Verket för innovationssystem, , , kommun, kommun, , , , stad, kommun, , , , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , , , , , , , , , , i , Agenda 21-forum , Gröna Korset, Hela ska leva!, , för Ungdoms- organisationer, , Arkitekter Förteckning över remissinstanser för Miljövårdsberedningens betänkande Tänk nytt, tänk hållbart! dialog och samverkan för hållbar utveckling (SOU 2001:20) Kammarkollegiet, Statskontoret, , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll, , , , , , , , i , i , , , , för Framtidsstudier, , , , , , vid , IVL , , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, , AB , , , , , , , , geologiska undersökning, , Verket för näringslivsutveckling, Verket för innovationssystem, , , kommun, kommun, , kommun, Handikappförbundens Samarbetsorgan, , , , , , , , Föreningen , , Akademikers , i , , , , , Bil , , , , FöreningsSparbanken, IT-Företagen, Kemikontoret, Livsmedels- industrierna, , , Näringslivets miljöchefer, , , , , , Byggindustrier, , Konsumenter i Samverkan, konsumentråd, , arkitekter , Återvinningsindustrierna Förklaringar till förekommande förkortningar Handlingsprogram för hållbar utveckling som antogs vid om miljö och utveckling i Handlingsplanen innebär att människor och organisationer på alla nivåer i samhället ändrar de vanor och beteenden som skadar miljön. Målet är att få bukt med miljöproblemen och utrota fattigdomen. står för "dagordning för det 21:a århundradet". United Nations Commission on Sustainable Development Eco-Management and Audit Scheme Ett handlingsprogram som världens statschefer kom överens om att genomföra i respektive länder vid FN:s världskonferens i (HABITAT II). stora likheter med den överenskommelse som träffades vid världskonferensen i 1992 (). står för boplats. Det som skiljer Habitat och åt är att primärt har miljömässiga utgångspunkter medan Habitat har bebyggelse som utgångspunkt. HELCOM Convention on the Protection of the of the Baltic Sea Area Intergovernmental Panel on Climate Change Convention for the Protection of the of Programme for the Endorsement of Particularly Sensitive Sea Area Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals European Environment and Health Strategy Joint United Nations Programme on HIV/AIDS on Trade and Development United Nations Development Programme United Nations Economic Commission for Europe United Nations Environment Programme United Nations Educational, Scientific and Cultural Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , , , , , , , , , , Andnor, Nuder, , , , Jämtin. Regeringen beslutar skrivelse En svensk strategi för hållbar utveckling tryckeriexpedition, 100 12 OMSLAGSFOTO: / PRESSENS BILD, / TIOFOTO, /