prop · GS035 · 2004-09-24 00:00:00 — ramen för närliggande beredningsprocesser inom olika politikområden. Uppdrag till vissa länsstyrelser/landshövdingar Landshövdingarna vid länsstyrelserna i , , Värm- lands och kommer att få i uppdrag att, i nära samråd med bl.a. berörda kommuner, myndigheter, universitet, högskolor, näringsliv och organisationer, föreslå lämpliga lokala, regionala och nationella åtgärder, för ökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsättning i Utgångspunkt för arbetet skall vara de regionala till- Särskilda kontaktpersoner kommer att få i uppdrag att för regeringens räkning följa och aktivt delta i länsstyrelsernas arbete. är en resurs för länsstyrelserna i deras uppdrag, med särskilt ansvar att uppmärksamma regeringen på möjligheter och potential i respektive Prop. 2004/05:5 region. Kontaktpersonerna skall ha fokus på det lokala näringslivets dynamik, samverkan och förnyelse. En statlig utredare kommer att tillsättas med uppdraget att föreslå lämp- liga lokaliseringar av statliga arbetstillfällen till LA-regionerna , , /och . Förslagen ska grunda sig på gjorda analyser, bl.a. av möjligheterna till synergi- effekter med andra offentliga och privata verksamheter i berörda regio- ner, kompetensförsörjningen, bl.a. åldersstrukturen i olika myndigheter, olika verksamheters möjligheter att bidra till att förstärka kommuni- kations- och servicestrukturer i berörda regioner, samt de lokaliserings- möjligheter som genomförda, pågående och planerade omorganisationer av vissa statliga myndigheter erbjuder. Förslagen ska tas fram i bred dialog med , berörda myndigheter, andra statliga aktörer, fackliga organisationer, regionala och lokala aktörer däribland regionala partnerskap med lands- hövdingarna vid de länsstyrelser som fått regeringens uppdrag att föreslå åtgärder för berörda LA-regioner, samt av regeringen utsedda särskilda kontaktpersoner för omställningsarbetet. Utredaren ska analysera och överväga vilka, hela eller delar av, statliga verksamheter som skulle kunna vara lämpliga att lokalisera till LA-regionerna, , , /eller . Utredaren skall särskilt analysera de verksamheter som redan är lokaliserade till LA-regionerna genom sin regionala organisation. Även de statliga bolagen kan inom ramen för sina mål och verksamhetsinriktningar vara aktuella. Medel för forskning och innovationer I den forskningsproposition som regeringen avser presentera för riks- dagen kommer att tillföras de regioner som berörs mest av försvarsomställningen. Utgångs- punkten är att dessa satsningar skall bidra till bra förutsättningar för regional utveckling genom ett samspel med regeringens övriga omställ- ningsåtgärder, som exempelvis strategiska lokaliseringar av statlig verk- samhet. Näringspolitikens myndigheter och organisationer De tillväxtpolitiska myndigheterna Verket för näringslivsutveckling (), Verket för innovationssystem () och Invest in (), liksom och andra aktörer inom näringspolitik, främjande av handel och internationell konkurrenskraft, kommer att vara särskilt värdefulla resurser i det kommande arbetet. De statliga bolagen bör, inom ramen för sina mål och verksamhetsinrikt- ningar, bidra till ett framgångsrikt omställningsarbete. Regeringen kommer att bjuda in till en dialog med bolagen kring detta. Av de medel som avsatts till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting avsätts 2005 och 2006 till insatser i kommunerna i de mest berörda försvarsomställningsregionerna. Av de resurser som finns inom utgiftsområde 19 Regional utveckling kommer medel att avsättas för analys- och konsultinsatser. Medlen är avsedda att användas i ovanstående uppdrag till landshövdingarna vid länsstyrelserna i , , respektive att föreslå åtgärder för ökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsättning inom vissa LA-regioner. Det statligt ägda bolaget kommer att spela en viktig roll i omställningsarbetet, genom de resurser och den kompetens som finns för utvecklingsarbete. Bolagets uppdrag är att utveckla och förädla före detta försvarsfastigheter för att slutgiltigt sälja dem på kommersiella villkor. Vasallen har tillsammans med kommuner och lokalt näringsliv på ett positivt sätt medverkat till att utveckla fastigheter som försvaret lämnat i samband med tidigare försvarsbeslut. Fastigheterna har därmed kunnat nyttiggöras inom ramen för tidigare omställningsarbete. Några exempel på detta är Campus , Garnisonen i och I17- parken i som Vasallen förvärvade 1997. Vasallen har genom ett omfattande utvecklingsarbete omvandlat dessa anläggningar till levande stadsdelar med ny verksamhet i unik miljö. De fastigheter, mark och byggnader, som frigörs för andra ändamål skall hanteras på ett sådant sätt att bästa möjliga förutsättningar för samtliga försvarsomställningsregioner skapas. har stor andel sysselsatta inom försvaret. LA- regionen ligger inte på pendlingsavstånd till andra arbetsmarknader, vilket ökar dess sårbarhet. En nedläggning av Försvarsmaktens verksam- het i får därför mycket allvarliga konsekvenser. Utöver de insatser som -En kriminalvårdsanläggning inrättas i . -Statliga arbetstillfällen med inriktning på tillväxtanalys och regio- nal tillväxt lokaliseras till från myndigheterna ITPS, samt från bolaget . Förutsätt- ningarna och formerna för fördjupad samverkan med Glesbygds- verket kommer att klarläggas. -Arbetstillfällen från lokaliseras till . -kommer i sitt utvecklingsarbete i omställningen bl.a. att kunna bistå med att omvandla militärfastigheter till student- bostäder. behov kommer särskilt att beaktas vid framtida utbyggnad av den grundläggande högskoleutbildningen. När det gäller och dess näromgivning blir de regionala konsekvenserna mycket allvarliga. Försvarsmaktsberoendet, dvs. andel sysselsatta inom Försvarsmakten i förhållande till totala antalet sysselsatta, är störst av alla regioner. De försvarsanställda och de värnpliktiga spelar en stor roll för upprätthållande av lokal offentlig och kommersiell service och för flygplatsens passagerarunderlag. Utöver de insatser som tidigare aviserats i propositionen kommer regeringen att genomföra följande specifika insatser för . -En kriminalvårdsanläggning lokaliseras till . -Den nya kommer att få i uppdrag att lokalisera viss verksamhet till . Regeringen vill därutöver betona potential inom test- och övningsverksamhet. gav regeringen landshövdingen vid i ett uppdrag som kontaktman för bil- och komponenttestverksamheten i övre inland. Regeringen bedömer att rapporten utgör ett viktigt underlag för i i arbetet med att föreslå åtgärder för ökad konkurrenskraft, ökade investeringar, hållbar tillväxt och sysselsättning i med näromgivning. Detta uppdrag innefattar också att föreslå ytterligare åtgärder som kan stödja utvecklingen av test- och övningsverksamhet i området. tillväxtpotential ligger, enligt en gjord omvärlds- analys, i att utveckla regionala och nationella innovationssystem som främjar fortsatt tillväxt inom tillverkningsindustrin. En nedläggning av Försvarsmaktens verksamhet kan få konsekvenser för den strukturom- vandling som skett inom industrin i /. Utöver de insatser som tidigare aviserats i propositionen kommer rege- Prop. 2004/05:5 ringen att genomföra följande specifika insatser för /. -SiS etablerar en ny institution i . -Till förläggs utökad internationell verksamhet inom (). Verksamheten är tänkt att hantera frågor som rör humanitära, civila insatser i fredsoperationer, katastrofer och återuppbyggnad. har tidigare påverkats negativt av försvars- och företagsnedlägg- ningar, bl.a. av företaget nedläggning i . Som beskrivs nedan har regeringen gjort mycket för att stödja utveckling. Den nu aviserade förändringen av Försvarsmaktens organisation kommer att få ytterligare konsekvenser för arbetsmarknaden på . Utöver de insatser som tidigare aviserats i propositionen kommer rege- ringen att genomföra följande specifika insatser för . -Arbetstillfällen från lokaliseras till . -kommer i sitt utvecklingsarbete i omställningen bl.a. att kunna bistå med att omvandla militärfastigheter till student- bostäder. Bland annat som ett resultat av förre talmannen och statsrådet . uppdrag som särskild kontaktperson för med anledning av bl.a. nedläggning i , presenterade rege- ringen följande statliga insatser: - Östersjöcentrum på . Regeringen beslöt om direktiv för den utredning som skall föreslå organisation av ett Östersjöcentrum med lokalisering till . Uppdraget skall redovisas . - Utbyggnad av Högskolan på . Den kompetens som Hög- skolan på har byggt upp bör kunna utgöra en viktig till- gång för ett Östersjöcentrum, som högskolan kan till- föras värdefulla impulser från verksamhet vid Östersjöcentrumet. Det är angeläget att bygga ut Högskolan på så att antalet studenter fördubblas . För att ytterligare stärka satsningen med att etablera ett Östersjöcentrum på så kommer Högskolan på att tillföras resurser motsvarande en professur med inriktning mot handel och kultur i Östersjö- området. När högskolan växer utökas också antalet tjänster successivt. En dubblering av antalet platser kan leda till att uppemot 100 nya jobb kommer att skapas på . - En ny profilenhet inom Sida med inriktning på Östersjösamarbete placeras på . Enheten kommer att omfatta 15 20 permanenta tjänster. Denna satsning blir en viktig del i den miljö av forskning, utveckling, utbildning och samarbete kring som utvecklas på . - AB satsar ännu mer på . slogs Tipstjänst ihop med och blev AB . Placeringen av huvudkontoret på blev lyckosam med många nya arbetstillfällen i . AB planerar att Prop. 2004/05:5 öka antalet tjänster på med 25 30 kvalificerade IT- tjänster senast /05. Pågående omstrukturerings- projekt kommer dessutom att leda till ytterligare nyanställningar på . -Det statligt ägda bolaget och staten genom Fortifika- tionsverket äger mark på norra . Ett avtal har ingåtts för att området Bungenäs öster om skall kunna utvecklas till ett attraktivt område för fritidshusbebyggelse, sport och rekreation och därmed gynna utvecklingen på öns norra del. -Förstärkning av marknadsföringen av Visbys nya kongresshall. Den nya kongress- och möteshallen beräknas öppna . Kongresshallen kommer att få stor betydelse som framtida mötes- plats mellan öst och väst. Regeringen kommer därför att bidra med extra resurser för att stärka marknadsföringen av kongresshallen i . 12 Sekretess för risk- och sårbarhetsanalyser 12.1.1Strukturen för krishantering i samhället Regeringen föreslog i propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10) en förändring av strukturen för krishantering i samhället (vilket även har berörts i kapitel 8). Behovet av en förändrad struktur motiverades med det nya säkerhetspolitiska läget. Den då rådande funktionsindelningen av myndigheterna i planeringssystemet för höjd beredskap byggde på att det stod i fokus. Funktions- indelningen borde därför avskaffas och ett nytt system införas, där planeringen för fredstida kriser lyftes fram vid sidan av höjd beredskap. Regeringen angav att en reformerad struktur för krishantering borde bygga på ett sektors- och områdesansvar med ökad samverkan mellan berörda aktörer. Regeringen bedömde att en helhetssyn borde prägla samhällets resurser och att beredskapen skulle byggas underifrån, dvs. att utgångspunkten skulle vara de åtgärder som vidtogs i den normala freds- verksamheten, varefter kompletterande åtgärder skulle vidtas för bered- skapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred samt för att motstå ett krig. beslutade i enlighet med regeringens förslag att funk- tionsindelningen skulle upphöra. I propositionen Samhällets säkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158) utvecklade regeringen den nya strukturen för krishantering. Alla statliga myndigheter borde i syfte att stärka krishanteringsförmågan analysera om det finns sådan sårbarhet eller sådana risker inom myndighetens ansvarsområde som mycket allvarligt kan nedsätta för- mågan hos verksamheten inom området. Samtliga statliga myndigheter borde vidare vara skyldiga att i sin verksamhet beakta totalförsvarets krav. Ett antal statliga myndigheter borde åläggas ett särskilt ansvar för att vidta de förberedelser som behövs för att möta svåra påfrestningar på samhället i fred och inför höjd beredskap. För att möjliggöra en effektiv Prop. 2004/05:5 planering av särskilt viktiga verksamheter borde dessa verksamheter delas in i samverkansområden. De utpekade områdena och myndigheter- na borde kunna ändras över tiden med hänsyn till samhällsutvecklingen och förändringen av de risker som samhället kan tänkas utsättas för. Regeringen ansåg att vad som anförts om myndigheters ansvar och skyldigheter borde regleras i en förordning. Förordningen om åtgärder för fredstida krishantering och höjd bered- skap De statliga myndigheternas ansvar och skyldigheter vid fredstida kris- hantering och höjd beredskap regleras i förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap. Enligt 23 §§ nämnda förordning skall varje statlig myndighet, med undantag av och Försvarsmakten, samt de allmänna försäkringskassorna i syfte att stärka sin krishanteringsförmåga analysera om det finns sådan sårbarhet och sådana risker inom myndighetens ansvarsområde som synnerligen allvarligt kan försämra förmågan till verksamhet inom området. Vid denna analys skall myndigheten särskilt beakta 1.situationer som uppstår hastigt, oväntat och utan förvarning, 2.situationer som kräver brådskande beslut och samverkan med andra samhällsorgan, 3.situationer som allvarligt påverkar samhällets funktionsförmåga eller tillgång på nödvändiga resurser, och 4.förmågan att hantera mycket allvarliga situationer inom myndig- Myndigheten skall värdera och sammanställa resultatet av arbetet i en risk- och sårbarhetsanalys. Analysen skall lämnas till som gäller för inlämnande av årsredovisningen. Det första tillfälle som det blev aktuellt för myndigheterna att lämna in sina risk- och sårbarhetsanalyser var i samband med inlämnandet av årsredo- visningarna . En risk- och sårbarhetsanalys skall avse sådana tillstånd som kan uppstå när en eller flera händelser utvecklar sig eller trappas upp till att omfatta flera delar av samhället. Tillståndet skall vara av en sådan omfattning att det uppstår allvarliga störningar i viktiga samhällsfunk- tioner och att det krävs att insatser från flera olika myndigheter och organ samordnas för att kunna hantera situationen och därmed begränsa konsekvenserna (prop. 2001/02:158 s. 38). Det är således fredstida kriser av mycket allvarlig karaktär som avses. I 4 § regleras det särskilda ansvar för fredstida krishantering som ålagts vissa myndigheter. Angivna myndigheter (i fortsättningen benämnda samverkansansvariga myndigheter) skall planera och vidta förberedelser för att förebygga, motverka och begränsa identifierad sårbarhet och risker inom aktuellt samverkansområde. De samverkansansvariga myn- digheterna skall därvid bl.a. samverka med länsstyrelserna i deras roll som områdesansvarig myndighet samt med övriga statliga myndigheter, kommuner, landsting, sammanslutningar och näringsidkare som är berörda. I förordningen regleras även beredskapsplanering och åtgärder vid Prop. 2004/05:5 höjd beredskap (621 §§). Härmed avses höjd beredskap inför en even- Även i dessa fall skall risk- och sårbarhetsanalyser genomföras (8 §). Som en del i den förändrade strukturen för krishantering ingick också att en ny myndighet, , inrättades i samband med att det nya planeringssystemet trädde i kraft . har till uppgift att fylla en sammanhållande funktion i det nya systemet. Enligt förordningen (2002:518) med instruktion för Krisberedskaps- myndigheten skall myndigheten, i samarbete med ansvariga samhälls- organ, bidra till att minska samhällets sårbarhet samt utveckla och stärka samhällets krishanteringsförmåga inom området för krishantering och civilt försvar. Vad gäller risk- och sårbarhetsanalyser har myndigheten till uppgift att inom sitt område sammanställa dessa och genomföra övergripande analyser av dem samt utveckla metoder för analyserna (2 och 3 §§). Lagen om extraordinära händelser hos kommuner och landsting i freds- tid Kommunernas och landstingens ansvar och organisation vid extra- ordinära händelser regleras i lagen (2002:833) om extraordinära händel- ser i fredstid hos kommuner och landsting. Med en extraordinär händelse avses en sådan händelse som avviker från det normala, innebär en allvarlig störning eller överhängande risk för en allvarlig störning i viktiga samhällsfunktioner och kräver skyndsamma insatser av en kommun eller ett landsting (1 §). I kommuner och landsting skall det finnas en fullgöra uppgifter under extraordinära händelser (krisledningsnämnd, 3 §). ges rätt att överta verksamhetsområden från andra nämnder (5 §). Kommuner och landsting är vidare skyldiga att en gång per mandatperiod anta en plan för hur extraordinära händelser skall hanteras (2 §). Förordningen om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap träffar såsom påpekats ovan fredskriser av mycket allvarlig karaktär. Med begreppet extra- ordinär händelse avses händelser av mindre geografisk omfattning, där en kommun eller ett landsting eller ett par grannkommuner, har drabbats av en kris. Det är händelser som ligger mellan normaltillstånd och höjd beredskap. I propositionen Extraordinära händelser i kommuner och landsting (prop. 2001/02:184 s. 15) anges att en extraordinär händelse undantagsvis kan utgöra en sådan allvarlig fredstida kris som avses träffas av förordningen om fredstida krishantering och höjd beredskap. En överenskommelse mellan och staten om att kommunerna bl.a. skall kunna få till uppgift att utföra risk- och sårbarhetsanalyser enligt det mönster som gäller för de statliga myndig- heterna har träffats . ligga till grund för det fortsatta arbetet i denna fråga. krav på kommuner och landsting att ta fram planer för hanteringen av och ett viktigt instrument i detta arbete kan utgöras av risk- och sårbarhetsanalyser. I Risk- och sårbarhetsanalyser Vägledning för statliga myndigheter som utgivits av (KBM rekommenderar 2003:1) anges att det ställs högre krav på de risk- och sårbarhetsanalyser som utförs av samverkansansvariga myndigheter. De skall bl.a. läggas upp på ett sådant sätt att åtgärder enligt 4 § förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap kan genomföras på ett ändamålsenligt sätt. I rekommendation anges vilka steg en risk- och sårbarhetsanalys bör omfatta: Vad kan hända? Myndigheten skall till en början bedöma vad som ingår i dess ansvars- område. Myndigheten skall sedan identifiera situationer som synnerligt allvarligt kan försämra förmågan till verksamhet inom området och vad som kan leda till att de uppstår. Det kan t.ex. vara en händelse som utvecklas till en katastrof på grund av brister i skyddssystem och bered- skapsåtgärder. Varför kan det inträffa och hur ofta? I det andra steget skall myndigheten bedöma sannolikheten för att de ovan identifierade situationerna uppstår och närmare kartlägga de orsakssamband som leder till att förmågan till verksamhet inom området synnerligen allvarligt försämras. Myndigheten bör beakta orsaker med avseende på människa, teknik, organisation, sabotage, yttre faktorer m.m. Speciellt bör brister eller svagheter i krishanteringssystemet identifieras, inklusive samverkan med andra myndigheter. Myndigheten bör dokumentera hur arbetet med att kartlägga orsakssambanden för var och en av situationerna genomförts. Vilka blir konsekvenserna för samhället? I det tredje steget utgår man från att de situationer som behandlats ovan verkligen uppstår och identifierar och värderar konsekvenserna av hän- delserna. Det kan gälla konsekvenser för andra verksamheter och funk- tioner än den egna myndigheten, dock bör det vara konsekvenser som leder till att samhällets funktionsförmåga eller tillgång på nödvändiga resurser allvarligt påverkas. Vad kan förebyggas? Målet med det fjärde steget är att identifiera åtgärder som leder till att händelsen inte inträffar. Hur kan sårbarheten minskas? Myndigheten skall värdera den egna förmågan att: -förutse vad som kan inträffa och baserat på detta vidta lämpliga åtgärder, -tidigt upptäcka att något allvarligt håller på att hända eller har hänt, -hantera mycket allvarliga situationer inom myndighetens ansvars- område, -motstå, det vill säga att kunna fortsätta verksamheten på en acceptabel miniminivå, -återställa, det vill säga att kunna återgå till normal funktion. Myndigheterna bör också göra en bedömning av den samlade för- mågan hos de berörda aktörerna och samhället att samverka vid sådana situationer. Vidare skall möjligheten att förbättra förmågan i ovanstående avseenden analyseras och en bedömning göras av var det behövs förbätt- ringar. I rekommendation ges förslag till hur den rapport som skall lämnas till bör se ut. Rapporten utgör en sammanställning av det som framkommit vid analyserna. Vid sidan av rapporten kan det vid myndigheternas arbete med risk- och sårbarhetsanalyser även komma att utarbetas ett flertal andra dokument; de olika stegen ger en uppfattning om vilken typ av dokumentation som kan bli aktuell. Myndigheternas arbete med risk- och sårbarhetsanalyser handlar bl.a. om att klarlägga risker och sårbarhet i och tekniska system och processer hos myndigheterna och andra aktörer, t.ex. näringslivet inom myndigheternas ansvarsområde. Det kan gälla handläggningsprocesser hos myndigheterna, larmanordningar, styr-, mät- och reglersystem samt transfereringssystem som används i myndigheternas verksamhet. Dokument kan komma att utarbetas vid genomförandet av analyserna med information om exempelvis följande: -detaljerade verksamhetsbeskrivningar, avseende t.ex. hur sam- verkan sker mellan olika medarbetare och om enskilda hand- läggare med särskilt utsatta arbetsuppgifter eller beskrivningar av tekniska system för handläggning och medelstransferering, etc., -uppgifter om säkerheten, t.ex. i tekniska system för informations- behandling, -analyser av verksamheten med kartläggning av risker och svaga punkter i denna samt resultatet av genomförda analyser, - beredskapsåtgärder, t.ex. planer med detaljerade beskrivningar av Prop. 2004/05:5 hur myndigheten och dess personal skall agera i en situation av kris eller svår påfrestning, kontaktlistor med information om vilka personer som omfattas av myndighetens beredskap för kriser och svåra påfrestningar samt placering och utformning av beredskaps- anläggningar. Enligt 2 kap. tryckfrihetsförordningen (TF) är en handling allmän om den förvaras hos myndighet och är att anse som inkommen till eller upprättad hos myndigheten. Om en handling är att anse som allmän skall den på begäran tillhandahållas den som önskar ta del av den. Hinder mot utlämnande kan dock föreligga på grund av bestämmelser om sekretess. I den mån sådana handlingar som utarbetas vid genomförandet av risk- och sårbarhetsanalyser samt vid planering och förberedelser för hantering av aktuella situationer utgör allmänna handlingar, skall de således lämnas ut på begäran, om inte en eller flera sekretessbestämmelser hindrar utlämnandet. 12.1.4 Myndighetsbegreppet och bestämmelser om sekretess Rätten att ta del av allmänna handlingar får begränsas endast om det är påkallat med hänsyn till vissa i 2 kap. 2 § TF angivna grunder. Dessa grunder är: 1.rikets säkerhet eller dess förhållande till annan stat eller mellan- folklig organisation, 2.rikets centrala finanspolitik, penningpolitik eller valutapolitik, 3.myndighets verksamhet för inspektion, kontroll eller annan tillsyn, 4.intresset att förebygga eller beivra brott, 5.det allmännas ekonomiska intresse, 6.skyddet för enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, 7.intresset att bevara djur- eller växtart. Begränsningar av rätten att ta del av allmänna handlingar skall anges noga i en särskild lag, eller undantagsvis, i annan lag vartill den särskilda lagen hänvisar. Den särskilda lag som avses är sekretesslagen (1980:100).