prop · GR03145 · 2004-04-28 00:00:00 — Överklagande av den skattskyldige eller av sökanden skall ha kommit in till beskattningsmyndigheten från den dag då den skattskyldige eller sökanden fick del av beslutet. Överklagande av allmänna ombudet skall ha kommit in till beskattningsmyndigheten för det överklagade beslutet. Klagotiden bör kunna börja löpa även när den klagande fått del av ett beslut som sänts i lösbrev. Detta innebär dock att en uppgift från den enskilde om när han fått del av beslutet i regel måste godtas i dessa fall. Det krävs prövningstillstånd i kammarrätt. Bestämmelserna redovisas närmare i avsnitt 7.8. I bestämmelsen stadgas att länsrätt skall hålla muntlig förhandling vid handläggning av mål om tilläggsavgift, om den skattskyldige begär det. Bestämmelsen har utformats till viss del i enlighet med 47 § fordonsskattelagen. För handläggning av mål om tilläggsavgift i kammarrätten skall bestämmelserna om handläggning enligt 9 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) tillämpas. Bestämmelsen avhandlas närmare i avsnitt 7.8.1. Enligt bestämmelsen måste den skattskyldige betala den skatt eller avgift som omprövningen eller överklagandet avser, även om en begäran om omprövning eller ett överklagande av ett beslut har gjorts. Den som inte betalar trängselskatt, expeditionsavgift eller tilläggsavgift inom föreskriven tid kommer att bli utsatt för indrivningsåtgärder enligt bestämmelserna i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. De sammanlagda beloppen som inte har betalats för det aktuella kalenderdygnet kommer i normalfallet att vara tillräckligt höga för att motivera en indrivning. Vid indrivning får verkställighet ske enligt utsökningsbalken. Lagen, utom bilagan till lagen, träder i kraft och gäller Bilagan till lagen träder däremot i kraft den dag regeringen bestämmer och gäller till och med . tillämpas även därefter för förhållanden som hänför sig till tiden före den för de fall skattskyldighet har inträtt till och med den 12.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Uppräkningen i paragrafens fjärde stycke av vilka mål i länsrätt som får avgöras i sak av en lagfaren domare ensam kompletteras med en ny punkt 7 som avser mål enligt lagen om trängselskatt. I paragrafen görs dessutom en redaktionell ändring. 12.3 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) I andra stycket tydliggörs det att med skatt skall jämställas även expeditionsavgift och tilläggsavgift enligt lagen om trängselskatt. Trängselskatt är en indirekt skatt och skatten omfattas därmed av styckets första mening. Förslaget behandlas i avsnitt 10.4. Beslut om skatt är enligt huvudregeln i tredje stycket undantagna från sekretess. I lagtexten finns ett par undantag från denna regel. Genom tillägget kommer även beslut, varigenom trängselskatt bestäms eller underlag för bestämmande av sådan skatt fastställs, att till viss del undantas från huvudregeln om offentlighet. Ändringen, som innefattar ett tillägg i tredje stycket och ett införande av ett nytt fjärde stycke, innebär att uppgift i sådana beslut om vilken betalstation bilen har passerat och om tidpunkten för denna passage omfattas av sekretess. Förslaget behandlas i avsnitt 10.4. Eftersom 9 kap. 1 § sekretesslagen genom detta lagstiftningsärende tillförts ett nytt fjärde stycke kommer bestämmelsen om uppgiftslämnande till konkursförvaltare att finnas i femte stycket. En följdändring görs därför i första stycket punkten 3. Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Lagen om trängselskatt tas in som en ny punkt 10 i paragrafens uppräkning av skatte- och avgiftsförfattningar. 12.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning I paragrafen anges de fall av allmän kameraövervakning för vilka tillstånd inte krävs. Genom tillägget i andra punkten undantas från kravet på tillstånd även den övervakning som utförs av för att samla in endast sådana uppgifter som behövs för att beslut om trängselskatt enligt lagen om trängselskatt skall kunna fattas och för att kontrollera att sådan skatt betalas. Den övervakning som bedrivs utan krav på tillstånd får inte ske i något annat än det i paragrafen angivna syftet. Övervakningen måste alltså inrättas så att så långt som möjligt enbart sådana uppgifter som är nödvändiga för uttaget och kontrollen av trängselskatt fångas på fotografierna. Detta betyder att fordonets registreringsskylt är objektet för övervakningen och att risken för överskottsinformation skall minimeras. Härigenom begränsas det intrång i den personliga integriteten som kameraövervakningen innebär, se avsnitt 10.2. Kameraövervakningen måste alltså anordnas så att kameran inte riktas in på sådant som inte är nödvändigt för att beslut om trängselskatt skall kunna fattas och för kontrollen av att trängselskatt betalas. Det kan dock inte ställas ett absolut krav på att sådant som inte behövs för de angivna syftena aldrig kommer med i bilden. Det kan ju tänkas att, t.ex. en fotgängare av misstag befinner sig på en sådan plats att han eller hon blir fotograferad eller att en bil är så konstruerad att det inte går att fotografera registreringsskylten utan att föraren eller någon passagerare kommer med på fotografiet. För att övervakningen skall vara undantagen från tillståndskravet krävs dock att den anordnas så att detta undviks. Som framgår av avsnitt 10.3 har regeringen för avsikt att i förordningen (2001:650) om vägtrafikregister ta in bestämmelser om att uppgifter som inte behövs inom ramen för systemet med trängselskatt skall gallras. Av bestämmelsen framgår vidare att kameraövervakningen får ske endast vid sådana betalstationer som avses i bilagan till lagen om trängselskatt. Kameraövervakning på andra ställen inne i de skattebelagda områdena får alltså inte ske utan tillstånd. Kameraövervakningen kommer i praktiken att gå till så att registreringsskylten på de fordon som passerar en betalstation fotograferas. Uppgiften om fordonets registreringsnummer kommer därefter att föras in i vägtrafikregistret. I vägtrafikregistret framgår det vem som äger fordonet. Med stöd av dessa uppgifter kan bl.a. fatta beslut om trängselskatt samt fullgöra sina uppgifter i fråga om uppbörd och indrivning av skatten. I den nya tredje punkten i andra stycket görs ett undantag beträffande material som har tagits upp vid kameraövervakning inom ramen för systemet med trängselskatt från första styckets bestämmelser om att material från kameraövervakning får bevaras under högst en månad. Undantaget, som behandlas i avsnitt 10.2, innebär att lagen om allmän kameraövervakning inte sätter någon gräns för hur länge materialet får behandlas. Regeringen avser att minska det integritetsintrång som bevarandet av materialet innebär, genom att i 3 kap. förordningen (2001:650) om vägtrafikregister ta in föreskrifter som innebär att materialet skall gallras så snart det inte längre behövs. 12.6Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Andra stycket är nytt och utgör det generella avdragsförbudet för trängselskatt. Bestämmelsen avhandlas närmare i avsnitt 9.1. En ny mening har fogats till första stycket vilken hänvisar till det generella avdragsförbudet för trängselskatt i 9 kap. 4 §. Se kommentaren under 9 kap. 4 §. 12.7Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:558) om vägtrafikregister Paragrafen avser att ge en tydlig bild av vägtrafikregistrets innehåll, se prop. 2000/01:95 s. 100. Genom tillägget i andra stycket tydliggörs att det i registret också förs in sådana uppgifter som behövs för att bl.a. beslut om skatt och avgift skall kunna fattas enligt lagen om trängselskatt. Sammanfattning av betänkandet Trängselavgifter Stockholmsberedningens uppgift är bl.a. att i ett delbetänkande utreda frågan om hur användning av trängselavgifter i trafiken kan genomföras. Beredningen har tolkat detta uppdrag generellt vilket innebär att resultatet av utredningen skall kunna tillämpas på förhållanden i hela även om trängselavgifter framför allt är en åtgärd som diskuterats för storstadsområden. I kapitel 2 förklaras några begrepp som används i detta betänkande. Med trängselavgifter avses avgifter som är konstruerade för att minska trängselproblem i vägtrafiken. Avgifterna differentieras så att de tas ut vid tider när och platser där det är problem med trängsel. Olika syften med vägavgifter Kapitel 3 behandlar de olika syftena med vägavgifter. De två huvudsyftena är att finansiera trafikåtgärder och att styra vägtrafiken. Trängselavgiftssystem i andra länder En internationell utblick görs i kapitel 5. Det äldsta systemet för trängselavgifter, i drift , finns i . Från början var det utformat som ett manuellt system med klistermärke i framrutan men är det helautomatiskt och baserat på korthållskommunikation. Det senast införda och kanske mest omskrivna systemet togs i bruk i . Systemet är utformat med en avgift för vistelse i en zon i och videoregistrering av de bilar som färdas i zonen. De allra första resultaten pekar på att systemet ger förväntade effekter. Krav som kan ställas på system för trängselavgifter I kapitel 6 redovisas de viktigaste kraven som bör ställas på ett system för trängselavgifter. Det gäller framför allt förutsättningarna för att ett system skall accepteras av de som berörs av det, men även andra krav som teknisk flexibilitet och trafiksäkerhet. De viktigaste kraven för acceptans är att systemet är lätt att förstå och använda för brukarna, att det är rättvist, att det innebär rimliga kostnader, uppfyller de krav man kan ställa på personlig integritet m.m. En genomgång av de effekter som kan förväntas av ett system för trängselavgifter görs i avsnitt 7. De utredningar som beredningen därvid huvudsakligen använt sig av finns beskrivna i bilagorna 5-8. från de olika utredningarnas slutsatser är att de påvisar likartade Det förtjänar att påpekas att tillgängliga trafikprognosmodeller inte är konstruerade för trängselavgiftssystem och att resultaten, vad gäller effekter av sådana system, därför är osäkra och måste användas med stor försiktighet. Även om analysresultaten ofta är osäkra kan inledningsvis konstateras att effekterna på trafiken av ett avgiftssystem i stor utsträckning beror på utformningen av systemet. De beräkningar som gjorts för Stockholmsförhållanden visar att biltrafikarbetet skulle minska mellan 10 och i innerstaden beroende på avgiftssystemets utformning. skulle minskningen bli , som antalet kollektivresor skulle öka med motsvarande andel. kostnadsökning som bilisterna i allmänhet får kännas vid genom trängselavgifter uppvägs inte av den tidsvinst de gör med anledning av den minskade trängseln. Även om fler höginkomsttagare än låginkomsttagare får betala avgift är det ändå de senare som drabbas mest sett till enskilda individer. För företag i beräknas avgifternas styrande effekt bli liten. Kostnadsökningarna för företagen bedöms ungefär motsvara värdet av tidsvinsterna, som i sin tur uppskattas till att bli relativt små. antas effekten på hushållens disponibla inkomster bli knappt en halv procentenhet, med motsvarande köpkraftsminskning. ekonomi kommer frågan om hur uppburna intäkter används och investeras att ha stor betydelse. Det finns risk för att regionens sociala och ekonomiska integration motverkas av trängselavgifter enligt Stockholmsexemplen. En trafikminskning förväntas allmänt sett minska buller och utsläpp. Effekterna av ett trängselavgiftssystem bedöms sannolikt bli mycket små Utformning av system för trängselavgifter Kapitel 8 behandlar utformningen av avgiftssystem vad gäller principer för att sätta avgifter, tekniska förutsättningar och vissa geografiska Tre principer för avgifter redovisas, nämligen tillträdes- eller passageavgift, vistelseavgift och färdvägsavgift. bedöms av beredningen som mest beprövade och lämpligast att använda. I fråga om vilka tekniska lösningar som skall utnyttjas så anser beredningen att det är korthållskommunikation och videoregistrering som på kortare sikt är möjliga att bruka. Vad slutligen gäller geografiska förutsättningar så pekar beredningen på riskerna med så kallade inträngningseffekter för kommuner som inte ingår i avgiftssystemet och med avgiftsbeläggning av förbifarter runt områden med avgift. Beredningen behandlar i kapitel 9 de integritetsfrågor som uppkommer i samband med den registrering och kontroll som behövs för ett fungerande system för trängselavgifter. Skall registrering utföras i ett sådant system bör den göras i det av förda vägtrafikregistret. Skyddet för den personliga integriteten är i hög grad beroende av hur vald teknik för avgiftssystemet tillämpas och hur systemet organiseras. Enligt beredningens bedömning bör avgiftssystem baserade på såväl korthållskommunikation som videoregistrering kunna utformas på ett sådant sätt att de uppfyller de krav som ställs för att skydda den personliga integriteten, med en viss fördel för ett system med korthållskommunikation. Innan färdvägsrelaterade system med teknik som bygger på GPS-lösningar kan införas behöver enligt beredningen ytterligare överväganden göras om hur ett sådant system påverkar den personliga integriteten. Konstitutionella aspekter på trängselavgift I regeringsformen (RF) finns inte någon definition av begreppen skatt och avgift. I förarbetena anges att gränsen är flytande. Medan skatt kan karaktäriseras som ett tvångsbidrag till det allmänna utan direkt motprestation till den enskilde är avgiften en penningprestation som betalas för en preciserad motprestation från det allmänna. Det som avgör om trängselavgift kan bedömas vara en avgift i statsrättslig mening är om motprestationen, dvs. rätten att köra bil på gator och vägar inom ett visst område, kan anses vara en tillräckligt preciserad och individuellt bestämd motprestation för den enskilde betalande bilföraren. Beredningens bestämda slutsats är att en sådan motprestation i detta fall inte kan konstateras och att trängselavgiften därför är en skatt. Eftersom kommuner inte får beskatta andra än sina egna medlemmar, är trängselavgiften att bedöma som en statlig skatt. Ställningstagandet innebär att normgivning skall ske utifrån de bestämmelser i som gäller statlig skatt. Enligt 8 kap. 3 § RF skall föreskrifter om bl.a. skatter meddelas genom lag och därmed beslutas av . Det är inte möjligt för att delegera beslutanderätten avseende skatter. Utformningen av en lag om trängselavgift Beredningen lämnar ett förslag till lag om trängselavgift respektive en förordning om trängselavgift. Dessa generella författningsförslag, som utvecklas närmare i kapitel 11, behandlar frågor som bör regleras på samma sätt oberoende av i vilken tätort ett system med trängselavgift införs. Vissa andra bestämmelser förutsätts komma att variera mellan olika tätorter och bör därför regleras i bilaga till lagen. Detta gäller typiskt sett frågor om avgränsningen av det avgiftsbelagda området, avgifternas storlek, differentiering av avgifter, eventuella lokala undantag från avgiftsskyldighet samt betalningssystem och därmed sammanhängande frågor. Avgiftsskyldighet föreslås gälla bilar enligt den definition som finns i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. lastbilar och bussar. Bilens registrerade ägare är avgiftsskyldig. undantag från avgiftsskyldighet som föreslås, knyts till bilens registrering och inte till den faktiska användningen. Beredningens förslag innebär att betalning inte bara skall kunna ske i samband med färden utan även i Om betalning inte sker inom den föreskrivna tiden skall bilens ägare anmanas att betala avgiften. Sker inte betalning efter anmaning skall en förhöjd avgift påföras. skall vara den formella beskattningsmyndigheten men får enligt förslaget ansvaret för den praktiska hanteringen. Överklagande av beslut om förhöjd trängselavgift, föreslås kunna ske hos Beredningen behandlar i kapitel 12 de skatterättsliga frågor som Det föreslås att avdrag för avgiften skall medges i inkomstslaget näringsverksamhet samt vid resor i tjänsten men däremot inte vid resor till och från arbetet. Mervärdesskatt skall inte tas ut på trängselavgift. Användningen av intäkterna från ett system med trängselavgift I kapitel 13 behandlas frågan om användningen av intäkterna från ett system med trängselavgift. Med hänsyn till att avgiften bedöms vara en statlig skatt, tillfaller intäkterna statskassan. Beslut om användningen av intäkterna får fattas av i den ordinarie budgetprocessen. Det är beredningens mening att intäkterna från ett system med trängselavgift skall användas till åtgärder som gynnar trafikanterna i den region där bilisterna har betalat pålagan. Detta får dock i sin tur inte påverka storleken av de anslag till infrastruktur som regionen annars skulle ha erhållit. Kommunfullmäktige i beslutade att godkänna ett försök med miljöavgifter/trängselavgifter. För att tillgodose det i regeringsformen föreskrivna kravet på beredning av ett förslag till lag om trängselavgift, som skall kunna tillämpas på försöket i , lämnas i betänkandet ett förslag till utformning av en bilaga till lagen avseende försöket i . Utformningen av bilagan grundas på det beslut som fattats av kommunfullmäktige. I fråga om utformningen av fullskaleförsöket i uttalar sig beredningen på två punkter. Dessa gäller att invånare i skall garanteras fri passage utan avgift till allmänt icke avgiftsbelagt vägnät samt att Essingeleden skall vara avgiftsfri. 1 Förslag till lag om trängselavgift 1 § För färd med bil skall skatt i form av trängselavgift betalas till staten enligt vad som föreskrivs i denna lag. Det avgiftsbelagda området framgår av bilaga till denna lag. Med bil avses i denna lag detsamma som i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. 2 § Bilens ägare svarar för att trängselavgift betalas. Har bilen flera ägare, är de solidariskt ansvariga för den avgift som skall betalas. Som bilens ägare anses 1.den som för färden var införd eller bör vara upptagen som ägare i vägtrafikregistret eller motsvarande utländska register eller i det militära fordonsregistret, eller den som senare har införts i sådant register som ägare för färden, eller 2.i fråga om bil som används med stöd av saluvagnslicens, den som vid den aktuella tidpunkten innehade licensen. 3 § Trängselavgift betalas inte för bil 1.som är registrerad på ägare som enligt lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall är undantagen från skatteplikt i , 2.som är registrerad som utryckningsfordon och 3.i vilken färdas person som beviljats särskilt parkeringstillstånd för rörelsehindrade personer enligt trafikförordningen (1998:1276). Andra undantag från avgiftsskyldigheten regleras i bilaga till denna lag. 4 § Regeringen eller den myndighet eller kommun som regeringen bestämmer får besluta om tillfälliga inskränkningar av det område som anges i bilagan till denna lag, om anläggningsarbeten eller andra förhållanden medför störningar i trafiken. 5 § är beskattningsmyndighet för trängselavgift. Regeringen får meddela föreskrifter om vilken annan myndighet som får besluta om avgift för beskattningsmyndighetens räkning. Trängselavgift beslutas genom automatiserad behandling på grundval av uppgifter i vägtrafikregistret. Om det i vägtrafikregistret saknas uppgifter som behövs för bestämmandet av avgiften, bestäms den enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. 6 § Trängselavgiftens storlek och hur den tas ut anges i bilaga till denna lag. 7 § Trängselavgift skall betalas efter färden. Har betalning inte skett , skall bilens ägare anmanas att , senast efter dagen för färden, betala trängselavgift. Ägaren skall då även betala en expeditionsavgift. Regeringen får meddela föreskrifter om expeditionsavgiftens storlek. 8 § Om trängselavgift inte betalas inom den tid som har satts ut i betalningsanmaningen, påför beskattningsmyndigheten förhöjd avgift med . Sådan avgift får dock inte påföras, om det kan antas att bilens ägare inte har mottagit betalningsanmaningen i sådan tid att denne haft möjlighet att fullgöra betalningen inom den utsatta tiden. Förhöjd avgift får påföras för högst en färd per bil och dygn. Om trängselavgift har betalats för sent eller med otillräckligt belopp, skall inbetalat belopp avräknas från den förhöjda avgiften. Förhöjd trängselavgift skall betalas senast inom en månad för beslutet om sådan avgift. 9 § får besluta att trängselavgift eller förhöjd trängselavgift helt eller delvis inte skall tas ut i den mån det skulle framstå som uppenbart oskäligt att ta ut sådan avgift. Beslutar beskattningsmyndigheten att förhöjd trängselavgift inte skall tas ut, kvarstår skyldigheten att betala trängselavgift, om inte annat förordnas. Betald trängselavgift eller förhöjd trängselavgift återbetalas 1.i den mån det följer av beslut enligt första stycket, 2.betalningsansvaret annars har undanröjts genom beslut som har vunnit laga kraft eller 3.det är uppenbart att avgiften inte borde ha tagits ut. 10 § beslut om förhöjd trängselavgift får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol av bilens ägare och av det allmänna ombudet hos . Andra beslut enligt denna lag får inte överklagas. Överklagande av bilens ägare skall ha kommit in till beskattningsmyndigheten från den dag då denne fick del av beslutet och överklagande av allmänna ombudet för det överklagade beslutet. skall ompröva det överklagade beslutet. Detta gäller dock inte om överklagandet skall avvisas. Ett överklagande förfaller om beskattningsmyndigheten ändrar beslutet så som den klagande begär. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten 11 § Om förhöjd trängselavgift inte betalas inom föreskriven tid, skall den lämnas för indrivning enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Vid indrivning får verkställighet ske enligt Överklagande inverkar inte på skyldigheten att betala föreskriven Bilaga 1 Bilaga 2 För färd in i och ut från det på kartan angivna området samt vid passage av Saltsjö-Mälarsnittet enligt markering på kartan skall trängselavgift betalas. 2.Förutom de generella undantagen från avgiftsskyldighet enligt 3§ gäller undantag även för2 3.Betalning av trängselavgift kan ske i förskott, vid färd och efter färden. 4.Trängselavgift skall betalas med följande belopp. Vid färd in till och ut från innerstadszonen vardagar från kl. 7.30 till 8.30 samt från 16.00 till 17.30 uppgår trängselavgift till . , från 8.30 till 16.00 samt från 17.30 till 18.30 uppgår avgiften till . Avgiften vid Saltsjö-Mälarsnittet uppgår till i båda riktningarna . , helgdagar samt dag före helgdag är avgiftsfria dagar. 1Anmärkning: I bilagan har det inte varit möjligt att från få en karta utvisande det avgiftsbelagda området enligt fullmäktiges beslut. När det gäller den geografiska omfattningen av området har beredningen i avsnitt 14.2 uttalat sig i två avseenden. 2Anmärkning: I tillgängligt material från har angivits följande. Följande fordon är aktuella att undanta från miljöavgifter: utryckningsfordon, fordon med handikapptillstånd, bussar i linjetrafik, miljöbilar enligt definition, taxibilar, färdtjänstfordon, skolskjutsfordon och motorcyklar. 2 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar Härigenom föreskrivs att 18 § lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar skall ha följande lydelse. Länsrätt är domför med en lagfaren domare ensam 1.när åtgärd som avser endast måls beredande vidtages, 2.vid sådant förhör med vittne eller sakkunnig som begärts av annan länsrätt, 3.vid beslut som avser endast rättelse av felräkning, felskrivning eller annat uppenbart förbiseende, 4.vid annat beslut som inte innefattar slutligt avgörande av mål. Om det inte är påkallat av särskild anledning att målet prövas av fullsutten rätt, är länsrätt domför med en lagfaren domare ensam vid beslut som inte innefattar prövning av målet i sak.