prop · GR03145 · 2004-04-28 00:00:00 — och kommuner anför att om Essingeleden undantas från skattebeläggning, kommer det att innebära försämrad framkomlighet för de mer långväga trafikanterna som vill utnyttja leden för genomfart. kommun menar dessutom att i den fortsatta utformningen av systemet måste Essingeledens funktion som genomfartsled kunna säkras. menar att det är nödvändigt att även Essingeleden beläggs med skatt. Om inte detta sker kommer köproblemen på leden, enligt föreningen, att förvärras med ett antal negativa effekter, bl.a. en ökad tudelning av regionen. De argument mot en skattebeläggning som redovisas är, enligt , ohållbara. anför vidare att på delar av Essingeleden väntas miljökvalitetsnormerna för såväl kväveoxid som partiklar (PM10) att överskridas och om ett system med trängselskatt som undantar Essingeleden införs måste effekterna av denna åtgärd på halterna av kväveoxider och partiklar fullt ut kompenseras. Detta kan, enligt föreningen, ske genom att man på andra sätt begränsar trafiken på leden i åtminstone samma omfattning som den ökning av trafiken skattesystemet orsakar. Föreningen anser vidare att det inte finns några sakliga motiv till att befria trafikanterna på från skatt, eftersom även trafiken till och från bidrar till trängselproblem. anser att det är uppenbart att frånvaron av skatt på kommer att minska framkomligheten på och öka sannolikheten för att leden överskrider EU:s luftkvalitetsnormer. anför vidare att det saknas anledning att ta ut skatt på fordon som färdas mellan riksvägnätet och . Förslaget i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: i , Naturvårds- verket, i och anser att trängselskatten måste tas ut på med hänsyn till kösituationen på leden och möjligheten att klara miljökvalitetsnormen för kväveoxid och partiklar där. Även anför att trängselskatt måste tas ut på . i anför dessutom att bestämmelser om miljökvalitets- normer även gäller för försöksverksamhet. i och ifrågasätter om det inte strider mot bestämmelser om bl.a. luftkvalitetsnormer att inte ta ut trängselskatt på . i och kommun betonar vikten av att Essingeleden förblir skattefri. anför som skäl härför att leden är en av de viktigaste och mest trafiksäkra vägarna förbi . anser det vara positivt att Essingeleden, som ingår i det nationella vägnätet med genomfartstrafik, inte innefattas av skattesystemet, men att nya lösningar krävs om miljökvalitetsnormerna för bl.a. kväveoxid kan komma att överskridas samt anför att den tekniska lösning som avser trafik till och från kommun är acceptabel. Skälen för regeringens förslag Trafiken till och från kommun har i beslut från om godkännande av genomförande av ett försök med miljöavgifter/trängselavgifter, angett sin synpunkt på det skattebelagda områdets omfattning. Kommunen har därvid även angett i vilka hänseenden lagstiftningen enligt kommunen bör anpassas till de lokala förutsättningarna och kommunens önskemål om det skattebelagda områdets omfattning, skattens storlek, undantag från skattskyldighet samt hur och när betalning skall ske. Vad gäller problematiken med trafiken till och från kommun har ansett att det skall finnas betalningsportaler på och på . I skrivelse som kom in till , har framkommit uppgifter om att kommuns beslut föreslås bli förändrat enligt följande. Bilresor mellan och övriga länet bör skattebefrias, under förutsättning att bilen passerar genom det skattebelagda området i inom (dnr Fi2003/6624). Ärendet har och , kompletterats med kommunens beslut från . Beslutet överensstämmer med den tidigare skrivelsen. Om lagstiftningen utformas i enlighet med kommuns ursprungliga beslut innebär det att person som är bosatt i kommun måste betala trängselskatt för att komma ut på det allmänna vägnätet. Visserligen måste även bosatt i betala trängselskatt för att komma ut på det allmänna vägnätet. En skillnad är dock att kommun inte har framställt något begäran om att trängselskatter skall införas i kommunen. Trängselskatt är en statlig skatt som skall beslutas av , varför varken regeringen eller är bunden av det beslut som har fattat. Trafik till och från orsakar lika mycket trängsel i som trafik från någon annan kommun i . Trafiken från och till kommun bidrar dock till trängsel i och en skatt skall därför betalas vid passage av en betalstation i . Till skillnad från boende i andra kranskommuner i regionen har dock de som är bosatta i kommun och andra som skall färdas till och från kommun inte några andra alternativ för att ta sig mellan kommun och det allmänna vägnätet än genom de skattebelagda passagerna i . Mot denna bakgrund anser regeringen att trafik till och från kommun, under försöket med trängselskatter, i enlighet med vad som angetts i ovan nämnda skrivelse, skattebefrias under förutsättning att bilen passerar in och ut ur inom via två skilda betalstationer, varav den ena skall utgöras av någon av betalstationerna vid Ropsten (se vidare avsnitt 8.2.2). Skattebefrielsen gäller således all trafik från och till kommun. När det gäller Essingeleden noteras det att gett till känna att leden inte skall vara skattebelagd. har i samband härmed anfört följande. Trafikvolymerna på är mycket höga, framför allt under högtrafiktimmarna och eftermiddag. Trafiken väntas dessutom öka när öppnar . Men Essingeleden är den huvudsakliga förbindelsen mellan södra och norra regionhalvan och en mycket stor del av trafiken på är trafik som varken har start eller mål i innerstaden. I remissyttranden från bland annat länets kommuner framhålls dessa argument för att Essingeleden skall vara fri från avgifter. avser därför inte att avgiftsbelägga Essingeleden när försöket med miljöavgifter påbörjas. kommer dock att ta initiativ till en överläggning med länets samtliga kommuner i syfte att enas om en acceptabel hantering av trafiken på för det fall att framkomligheten försämras gentemot hur den är . Staden avser att i dessa överläggningar bland annat söka samförstånd kring acceptabel medelhastighet på . Dessa överläggningar skall vara vägledande för om en miljöavgift på skall inkluderas i försöket. 2003/04:145 Detta förutsätter dock att riksdagsbeslut möjliggör en sådan justering under Åtgärder för att möjliggöra en trafikstyrning i rusningstrafik måste därför genomföras. I detta ingår att upphandla dubbelriktad avgiftsportal på . Regeringen anser med hänsyn till Essingeledens betydelse för förbindelserna mellan södra och norra delarna av samt att vägsträckan är en del av som går genom hela landet från till , att det inte är lämpligt att ta ut trängselskatt för färd på . Ett flertal remissinstanser har framfört farhågor för att miljö- kvalitetsnormerna för såväl kväveoxid som partiklar kommer att överskridas om Essingeleden inte skattebeläggs, eftersom en stor del av trafiken då kommer att välja leden som färdväg. Med beaktande av att införandet av trängselskatt i är en försöksverksamhet, anser regeringen att om det visar sig att miljökvalitetsnormerna överskrids eller om framkomligheten försämras gentemot hur den är , får frågan om att skattebelägga Essingeleden beaktas vid en utvärdering av försöket. 8.2.2Skattebeloppens storlek och maximibelopp per kalenderdygn Regeringens förslag: Skattebeloppens storlek skall framgå av en bilaga till lagen om trängselskatt. Trängselskatt skall tas ut vid passage av en betalstation med , vardagar, utom , 06.59, 09.0015.29 och 18.0018.29. Ett skattebelopp om skall tas ut vardagar, utom , klockan 07.0007.29, 08.3008.59, 15.3015.59 och 17.3017.59. Vid färd i högtrafik skall trängselskatt tas ut med , vardagar, utom , klockan 07.3008.29 och 16.0017.29. Tidpunkten för passagen skall bestämmas av timmen och den påbörjade minuten. Skattskyldighet inträder inte om en bil vid passage till eller från kommun passerar två skilda betalstationer, varav den ena skall utgöras av någon av betalstationerna vid Ropsten, och restiden däremellan uppgår till högst . I övrigt betalas trängselskatt för färd till och från kommun med samma belopp som gäller för andra resor. Vardagar, utom , klockan 18.3006.29, , helgdagar och dagar före helgdag skall någon skatt inte tas ut. Den sammanlagda skatten per kalenderdygn och bil skall högst uppgå till . Kommitténs förslag: Uttalar sig inte i frågan. Remissinstanserna: Uttalar sig inte särskilt i frågan, förutom vad som har framkommit i avsnitt 8.2.1. Förslaget i promemorian: Överensstämmer i stort med regeringens Skälen för regeringens förslag: har i skrivelsen som inkom till , vilken senare kompletterats med beslut , föreslagit vissa justeringar i förhållande till sitt tidigare beslut . 2003/04:145 Kommunen har angett att skatt bör tas ut enligt följande (dnr Fi2003/6624). Vid färd in i och ut ur det skattebelagda området tas, utom , ett belopp om ut, vardagar 07.00, 09.0015.30 och 18.0018.30. Ett skattebelopp om skall tas ut vardagar, utom , klockan 07.0007.30, 08.3009.00, 15.3016.00 och 17.3018.00. Vid färd i högtrafik skall trängselskatt tas ut med , vardagar, utom , klockan 07.3008.30 och 16.0017.30. För färd till och från kommun skall trängselskatt inte betalas om färden till eller från kommun påbörjas eller avlutas utanför skattebelagt område från att passagen genom det skattebelagda området till eller från kommun gjordes. I övrigt betalas trängselskatt för färd till och från kommun med samma belopp som gäller för andra resor. Vardagar, utom , klockan 18.3006.30, , helgdagar och dag före helgdag skall någon skatt inte tas ut. Ett maximalt skattebelopp om per kalenderdygn och bil skall införas. Regeringen anser att skattebeloppens storlek och maximibelopp per kalenderdygn som förordats i kommuns beslut samt i framställan , är väl avpassade. Dessa skall därför, med en viss justering, utgöra regeringens förslag till skattebeloppens storlek, liksom regeringens förslag att det högsta skattebelopp per kalenderdygn och bil som skall tas ut, skall uppgå till . Tidpunkten för passagen skall dock bestämmas av timmen och den påbörjade minuten. Det bedöms också att orden in i eller ut ur skattebelagt område lämpligen byts ut mot orden passage av en betalstation, eftersom ett skattebelagt område inte alltid överensstämmer med var betalstationen är belägen. Regeringen finner att den gradvisa upp- och nedtrappningen av skattenivåerna, i anslutning till det skattebelopp som skall tas ut under högtrafik, är nödvändig. Med den föreslagna trappan minskas risken för att bilister stannar eller saktar ned farten för att vänta in en billigare tidsperiod eller att bilister ökar farten till otillåtna hastigheter, eftersom de olika tidsintervallerna endast innebär en skillnad på . Om det framkommer att skattenivåerna behöver ändras, lämnar regeringen en proposition till om en sådan ändring. Regeringen anser också att passage in i och ut ur kommun inte skall omfattas av skatteplikt, om passagen till eller från kommun har påbörjats eller avlutats utanför skattebelagd betalstation från att passagen av en betalstation till eller från kommun gjordes, varav den ena skall utgöras av någon av betalstationerna vid Ropsten. Skattebeloppens storlek och tidpunkt för när dessa skall tas ut, skall framgå av en bilaga till lagen om trängselskatt. Regeringens förslag: Lagen om trängselskatt, som inledningsvis endast kommer att tillämpas i , skall gälla tills vidare. Lagen, utom bilagan till lagen, skall träda i kraft . Bilagan till lagen om trängselskatt, som reglerar de särskilda förutsättningar som gäller för , träder i kraft den dag regeringen bestämmer och gäller till och med utgången av . En utvärdering av effekterna av trängselskatten i kommer att genomföras . Kommitténs förslag: Uttalar sig inte i frågan. Remissinstanserna: påpekar vikten av att den tidsbegränsning och möjlighet till utvärdering som har beslutat, måste kunna verkställas. Resten av remissinstanserna uttalar sig inte särskilt i frågan. Förslaget i promemorian: Överensstämmer i stort med regeringens förslag, förutom att det i promemorian inte har föreslagits att bilagan till lagen om trängselskatt skall träda i kraft den dag som regeringen bestämmer samt att det i promemorian inte angavs något datum för ikraftträdande av lagarna och under vilken tidsperiod bilagan till lagen om trängselskatt skall gälla. Remissinstanserna: och anser att tiden för förberedelser och införande av system med trängselskatt är så snävt tilltagen, att det blir svårt att få garantier för att systemet kommer att vara tillförlitligt och tillräckligt testat i alla delar. anser att försöket med trängselskatt bör pågå för att det skall gå att bedöma försökets för- och nackdelar. tycker att tidpunkten för försöket kunde ha varit bättre vald då det i praktiken är omöjligt att undanröja järnvägens kapacitetsbegränsning i Stockholms- området. anser att, för det fall fortsatt uttag av trängselskatt får stöd av en majoritet folkomröstning, det är viktigt att lagen inte upphör att gälla tidigare än vid utgången av . och anför att det är viktigt med en noggrann vetenskaplig utvärdering av försöket. Skälen för regeringens förslag: Såsom har angetts i bl.a. avsnitt 8.1, träffade Socialdemokraterna, den s.k. 121-punktsöverenskommelsen. Överenskommelsen innebär bl.a. att partierna är beredda att pröva möjligheten att låta de kommuner eller regioner som så önskar införa trängselskatter. I dessa fall kommer regeringen att medverka till en överenskommelse mellan staten och den berörda kommunen/regionen. I sammanhanget får med begreppet regionen avses kommuner, landsting och/eller sådana sammanslutningar av kommuner och/eller landsting som ansvarar för trafikuppgifter. I överenskommelsen anges vidare att ett flerårigt fullskaligt försök med trängselavgifter införs i innerstad i . En kontrollstation skall hållas /06. har i beslutet om försöks- verksamhet med miljöavgifter/trängselavgifter i kommunen, anfört följande. Försöket är tidsbegränsat . angett att den i samband med de allmänna valen 2006 avser ha en folkomröstning för att fastställa kommunmedlemmarnas inställning till Prop. 2003/04:145 ett fortsatt system med trängselskatt. Såsom har angetts i avsnitt 5.1 är ett system med trängselskatt något nytt. Effekterna av att införa ett system med trängselskatt i , är svåra att förutse. I den s.k. 121-punktsöverenskommelsen har avtalats att en kontrollstation skall hållas /06. Även om det är som, efter förslag från regeringen, beslutar om både lagens ikraftträdande och upphörande, anser regeringen att den rådgivande folkomröstning som planerar att genomföra kommer att få betydelse för den fortsatta hanteringen av trängselskatter i . Försöket med systemet med trängselskatt föregås bl.a. av en rad komplicerade tekniska upphandlingar. pågår en upp- handling om det övervakningssystem liksom det tekniska betalsystem som skall användas för försöket, vilket framöver kommer att påverka myndigheternas hantering genom att lagen om trängselskatt träder i kraft. Det är inte möjligt att ange en exakt tidpunkt för när dessa tekniska system är färdiga att börja användas, så att systemet med trängselskatt kan fungera och att aktuella myndigheter kan börja tillämpa lagen. har, enligt uppgift, bedömt att försöket kan börja löpa och gälla till och med . Mot bakgrund härav föreslår regeringen att lagen om trängselskatt, utom bilagan till lagen, skall träda i kraft och gälla tills vidare. Regeringen bör bemyndigas att bestämma den dag då bilagan till lagen om trängselskatt skall träda i kraft. Bilagan till lagen om trängselskatt skall gälla till och med utgången av . En utvärdering av effekterna av trängselskatten i kommer att göras . Efter denna utvärdering får ställning tas till om bilagan bör göras permanent. 9 Övriga skatterättsliga frågor Regeringens förslag: För att säkerställa att trängselskatten blir effektiv utifrån syftet skall trängselskatt inte få dras av. Kommitténs förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Kommittén konstaterar i fråga om inkomstslaget näringsverksamhet att avdrag för särskilda skatter till vilka trängselskatten får räknas skall göras enligt 16 kap. 17 § inkomstskattelagen (1999:1229) under förutsättning att det är fråga om utgifter för intäkternas förvärvande och bibehållande. Beträffande inkomstslaget tjänst föreslås att avdragsrätt för utgifter för trängselskatt skall föreligga vid tjänsteresor men inte vid resor till och från arbetet. Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna har inte yttrat sig särskilt i frågan. anser att någon avdragsrätt inte skall föreligga i inkomstslaget tjänst. Kommitténs förslag i fråga om inkomstslaget tjänst kommer enligt verket att medföra betydande kontrollproblem och kräva mycket resurskrävande utredningar. Länsrätten i anför att länsrätten i och för sig inte har något att erinra mot förslaget, men att det med kommitténs förslag kan antas att kontrollsvårigheter kommer att föreligga i fråga om arbetsresor och de fall där förmånsbeskattning skall ske. Förslaget i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: , i och instämmer i promemorians förslag om att trängselskatt inte skall få dras av. Länsrätten i anser att de skäl som redovisas i promemorian för att inte tillåta avdrag inte är tillräckliga för att motivera ett avsteg från huvudregeln om att utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster alltid skall dras av och Länsrätten i län anför att ett avdragsförbud är principiellt felaktigt i inkomstslaget näringsverksamhet. anför att ett avdragsförbud för trängselskatt är en förbättring jämfört med kommitténs förslag. i anser att det föreslagna avdragsförbudet är olyckligt eftersom syftet med trängselskatt är att på ett smidigt sätt skapa ett system för att kunna prioritera användningen av det begränsade vägutrymmet och då bör varutransporter och kollektivtrafik prioriteras. Föreningen anför vidare att i valet mellan generell eller ingen avdragsrätt, är dock den senare att föredra. anser att det är olämpligt med ett avdragsförbud och anför att arbetstagaren riskerar att få stå för en del av kostnaderna vid tjänsteresor. anför vidare att förslaget kan leda till att kunderna drabbas av ökade kostnader och att ett avdragsförbud är än mer förödande från konkurrenssynpunkt, eftersom utlandsregistrerade fordon inte omfattas av skattskyldighet för trängselskatt. Skälen för regeringens förslag: Svenska allmänna skatter får inte dras av. Som sådana skatter räknas bland annat och statlig inkomstskatt, förmögenhetsskatt och kupongskatt. Detta gäller samtliga inkomstslag (9 kap. 4 § inkomstskattelagen). När det gäller inkomstslaget näringsverksamhet gäller enligt huvudregeln i 16 kap. 1 § inkomstskattelagen att utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster skall dras av som kostnad. Det finns i inkomstslaget näringsverksamhet även en uttrycklig bestämmelse om att särskilda skatter som avser näringsverksamheten skall dras av (16 kap. 17 § inkomstskattelagen). Bestämmelsen tar sikte på den situationen att den skattskyldige också är skattskyldig för den särskilda skatten. Trängselskatt är att betrakta som en särskild skatt i den mening som avses i bestämmelsen. Även i inkomstslaget tjänst gäller att utgifter för inkomsternas förvärvande och bibehållande får dras av. Den särskilda skatten utgör i detta fall normalt en del av det pris som betalas för varan eller tjänsten. Enligt huvudregeln i inkomstbeskattningen borde således trängselskatten få dras av, förutsatt att den utgör en utgift för inkomsternas förvärvande och bibehållande. Kommittén menar att trängselskatten skall kunna få dras av om den utgör en kostnad i näringsverksamhet eller i tjänst vid tjänsteresor. Däremot skall trängselskatten inte få dras av som utgift vid resor mellan bostad och arbetsplats. Kommitténs förslag innebär således en åtskillnad i den skattemässiga behandlingen av utgifterna beroende på vad för typ av resa den skattskyldige företagit. Är det fråga om en tjänsteresa, dvs. en resa som sker i arbetet, skall avdrag göras för utgiften för trängselskatt. Utgiften skall däremot inte dras av om det är fråga om en resa mellan bostad och arbetsplats. Kommitténs ställningstagande grundar sig på ett propositionsuttalande (prop. 1993/94:90 s. 106) i samband med införandet av avdragsrätt för väg- bro- och färjeavgifter vid arbetsresor. Uttalandet innebär att väg- eller broavgifter som i statsrättslig mening är en skatt inte skulle få dras av. Trängselskatten skiljer sig emellertid avsevärt från de väg-, bro och färjeavgifter som då var aktuella när det gäller bl.a. omfattning och ekonomisk betydelse. Det är därför mindre lämpligt att utan vidare applicera propositionsuttalandet på trängselskatten utan frågan om avdragsrätt bör främst bedömas utifrån andra omständigheter. Regeringen anser att den lösning som kommittén föreslagit kan leda till en rad oönskade effekter. Uppdelningen kan leda till godtyckliga skattemässiga resultat. Frågan om en resa är i tjänsten eller en resa mellan bostaden och arbetsplatsen kan bli beroende av hur den skattskyldige planerar sin arbetsdag. Att inte medge avdrag för trängselskatt vid resor mellan bostaden och arbetsplatsen kommer sannolikt inte heller att få någon betydelse för personer som har bilförmån. Detta eftersom det är ägaren av bilen som är skattskyldig för trängselskatten och inte föraren. har påpekat att uppdelningen kommer att medföra betydande kontrollproblem och kräva resurskrävande och tidsödande utredningar. Skattskyldiga som regelbundet rör sig in i och ut ur aktuellt område förutsätts hålla noggrann kontroll på vilka resor som görs i tjänsten respektive mellan bostaden och arbetsplatsen. Antalet överklaganden till domstolarna kan också väntas bli betydande. Invändningarna mot kommitténs förslag talar, enligt regeringens mening, för att en annan lösning bör sökas. Ett generellt avdragsförbud enbart i inkomstslaget tjänst, såsom föreslagit, är inte en acceptabel lösning. Det missgynnar fall där arbetstagaren själv betalar utgifter för resor i tjänsten i förhållande till dem där arbetsgivaren betalar utgifterna direkt. Regeringen anser att utgångspunkten för en lösning i stället bör vara att trängselskatten behandlas skattemässigt lika oavsett i vilket inkomstslag den utgör en utgift. Om utgifter för trängselskatt vid resor mellan bostad och arbetsplats får dras av leder det dock till delvis andra fördelningseffekter än de som kommittén utgått från, vilket har sin grund i reglerna för avdrag för utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen. Reglerna för avdrag vid sådana resor, som finns i 12 kap. 2628 §§ inkomstskattelagen, innebär att avdrag skall göras för skäliga utgifter för sådana resor om arbetsplatsen ligger på ett sådant avstånd från den skattskyldiges bostad att han behöver använda något transportmedel. För avdrag för bilresor krävs normalt att avståndet är och att den skattskyldige regelmässigt gör en tidsvinst jämfört med att använda allmänna transportmedel. allmänna transportmedel tillämpas dock inte tvåtimmarsregeln. Den som använder bilen i tjänsten minst ges också avdrag för bilresor till och från arbetet oavsett tidsvinst eller avstånd. Avdrag ges med per mil för bilresor och i övrigt med faktiska kostnader. Utgifter för väg-, bro- och färjeavgifter skall också dras av. Generellt gäller att avdrag vid resor mellan bostad och arbetsplats skall göras endast till den del resekostnaderna överstiger . Preliminära beräkningar visar att ca en fjärdedel av hushållen kan göra avdrag för resor mellan bostaden och arbetsplatsen. Avdragsmöjligheten gör att trängselskatten får mindre ekonomiskt genomslag för personer som har förvärvsinkomster av den storleken att de skall betala statlig inkomstskatt än för personer som endast betalar inkomstskatt. Om bruttokostnaden för trängselskatten antas uppgå till innebär det för en inkomsttagare med en marginalskatt på att den årliga nettokostnaden för trängselskatten blir ca , om utgiften för trängselskatten får dras av. För en inkomsttagare som enbart betalar inkomstskatt med genomsnittlig marginalskatt på blir den årliga nettokostnaden ca .