prop · GR031d16 · 2004-01-01 00:00:00 — 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Lag om ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska Statliga insatser inom politikområdet................................................... Insatser utanför politikområdet............................................................ Analys och slutsatser............................................................................. 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ................. 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader............ 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade ................................... 22:5 Rådet för Europeiska socialfonden i ............................... 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för .............. 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet ................................ 22:9 Bidrag till ................................................................... 22:10 Bidrag till Stiftelsen ......................... 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning ................................................. 22:12 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen.............................. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet .................................................................... Härledning av ramnivån 20042006 utgiftsområde 13 Arbetsmarknad.................. Skatteavvikelser, netto.............................................................................................. Utgiftsutveckling inom politikområdet .................................................................. Kvantitativa mål för AMV och budgetåren 2001, 2002 och 20031 .... Antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna samt deras andel av samtliga arbetslösa respektive samtliga inskrivna i respektive grupp .............................. Förändring av antal anställda i företag i konkurs, jämfört Statistik kring lönegarantiersättningen ................................................................... Arbetslivstjänster, ALT ............................................................................................ Härledning av anslagsnivån 20042006, för anslag 22:1 Arbetsmarknads- Härledning av anslagsnivån 20042006, för anslag 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd.......................................................... 4.16 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden......................................................... Härledning av anslagsnivån 20042006, för anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader ............................................... 4.19 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden......................................................... Härledning av anslagsnivå 20042006, för anslag 22:4 Särskilda insatser för Härledning av anslagsnivån 20042006, för anslag 22:5 Rådet för Europeiska 4.24 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden ........................................................... Härledning av anslagsnivå för 20042006, för anslag 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för ........................................................ 4.27 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden......................................................... Härledning av anslagsnivån 20042006, för anslag 22:7 Institutet för 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Härledning av anslagsnivån 20042006, för anslag 22:8 Bidrag till administration av grundbelopp ............................................................................ Härledning av anslagsnivå för 20042006, för anslag 22:9 Bidrag till Nettoutgifter respektive 2003 .............................................. Härledning av anslagsnivån 20042006, för anslag 22:11 Bidrag till Härledning av anslagsnivån 20042006, för anslag 22:12 Inspektionen för 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner regeringens förslag till mål för politikområdet Arbetsmarknadspolitik (avsnitt 4.3), 2.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program (avsnitt 2.1), 3.bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 3 2007 (avsnitt 4.9.3), 4.bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 6 under 20052007 (avsnitt 4.9.4), 5.bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 4 2008 (avsnitt 4.9.6), 6.bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget 22:7 ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst under 20052007 (avsnitt 4.9.7), 7.godkänner regeringens förslag om att avskaffa det utökade förstärkta anställningsstödet (avsnitt 4.8), 8.godkänner regeringens förslag om att avskaffa stöd till utbildning av anställda (avsnitt 4.8), 9.för anvisar anslagen under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad enligt följande uppställning: 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader Särskilda insatser för arbetshandikappade Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 Bidrag till administration av grundbeloppet 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Lag om ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program skall ha följande lydelse. Den som tar del av ett arbets- Den som tar del av ett arbets- marknadspolitiskt program skall inte marknadspolitiskt program skall inte anses som arbetstagare om inte pro- anses som arbetstagare om inte pro- grammet gäller en anställning med grammet gäller en anställning med anställningsstöd eller lönebidrag eller anställningsstöd eller lönebidrag, skyddat arbete, reguljärt arbete inom ramen för aktivitetsgarantin eller en anställning med särskilt stöd för intro- duktion och uppföljning (). När ett program bedrivs på en arbetsplats skall den som tar del av programmet dock likställas med arbetstagare vid tillämpning av följande regler i arbetsmiljölagen (1977:1160): 2 kap. 19 §§ om arbetsmiljöns beskaffenhet, 3 kap. 14 och 714 §§ om allmänna skyldigheter, 4 kap. 14 och 810 §§ om bemyndiganden, 5 kap. 1 och 3 §§ om minderåriga, 7 kap. om tillsyn, 8 kap. om påföljder, och 9 kap. om överklagande. Vad som i arbetsmiljölagen sägs om arbetsgivare skall gälla den som har upplåtit en arbetsplats för programverksamhet. Denna lag träder i kraft . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ar- betsmarknadspolitik. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Miljoner kronor (löpande priser) Totalt för utgiftsområde 13 Arbetsmarknad 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Redovisning av utgiftsutvecklingen görs under politikområdet Arbetsmarknadspolitik, avsnitt 4.2. skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (Avgifter vid , prop. 2002/03:63, bet. 2002/03:FiU27, rskr. 2002/03:189). Avgifter och ersättningar tillförs statskassan och redovisas mot inkomsttitel. För anslagsfinansierade myndigheter som inte erlägger någon avgift för årlig revision medför föreslagen nyordning en tillkommande kostnad. En kostnad som myndigheterna föreslås kompenseras för genom en nivåhöjning av anslagen . Beloppen för härledning av ramnivå 2004 2006 förklaras i huvudsak av det som framgår av härledningen av anslagsnivån för anslagen 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd samt 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20042006 utgiftsområde 13 Arbetsmarknad Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2002/03:FiU10). Beloppen är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.3 Skatteavvikelser, netto Skyddat arbete hos offentliga arbetsgi- vare (OSA) Bidragen under utgiftsområdet redovisas i huvudsak som anslag på statsbudgetens utgiftssida. finns emellertid även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av särregler i Detta betecknas som saldopåverkande skatteavvikelse. Anställningsstöd lämnas i form av en skattekreditering på arbetsgivarens skattekonto och innebär minskade skatteintäkter på budgetens inkomstsida. I enlighet med beslut på regeringens förslag om tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition lämnas också stöd till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare () i form av skattekreditering från . Sammantaget beräknas dessa stöd medföra skattekreditering om . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Politikområdet omfattar platsförmedling, arbetsmarknadspolitiska program, bidrag till arbetslöshetsersättning, särskilda insatser för arbetshandikappade samt bidrag till lönegarantiersättning. Vidare ingår Europeiska socialfonden samt bidrag till och Stiftelsen bildning . litikområdet förvaltningskostnader för (), Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, () och Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) samt AMV:s avgiftsfinansierade verksamheter Arbetslivstjänster och . Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Miljoner kronor (löpande priser) 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivi- 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade 22:5 Rådet för Europeiska socialfonden i 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet 22:10 Bidrag till Stiftelsen 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning 22:12 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 2 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utgifterna inom politikområdet är i huvudsak konjunkturberoende och styrs av utvecklingen av den öppna arbetslösheten, omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska programmen och ersättningsnivåerna inom arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstöden samt av antalet företagskonkurser. Utgifterna har minskat i takt med konjunkturförbättringen och den kraftigt ökade sysselsättningen. Denna utveckling har också bidragit till att den öppna arbetslösheten har minskat och regeringen har beslutat att antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program successivt skall minska. Ut- gifterna har dock ökat med 2002 jämfört med . Den främsta orsaken är konjunkturavmattningen som inleddes samt höjningen av ersättningsnivåerna inom arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstöden . Den öppna arbetslösheten var i det närmaste oförändrad 2002 jämfört med och uppgick till 176 000 personer i genomsnitt . ökade dock antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program med i genomsnitt 6 000 personer och uppgick till i genomsnitt 117 000 personer . Andelen arbetslösa och i program varierar stort mellan olika regioner i riket. Norrlandskommunerna har i högre utsträckning obalansproblem än kommuner i . Konjunkturuppgången förväntas dröja och utgifterna beräknas därför öka 2003 till följd av högre öppen arbetslöshet för att därefter återigen minska. Utgifterna för den statliga lönegarantiersättningen har ökat kraftigt . Nettoutfallet för anslaget 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning uppgick till 2002, vilket kan jämföras med 2001. Nettoutfallet beräknas uppgå till . Regeringens förslag: Målet är att arbetsmarknadspolitiken skall bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att målet för arbetsmarknadspolitiken skall formuleras om och få en tydligare inriktning mot huvuduppgiften matchningen av lediga jobb och arbetssökande. Arbetsmarknadspolitiken skall tillsammans med övrig politik bidra till att målet för den ekonomiska politiken uppnås full sysselsättning och ökat välstånd genom en god och uthållig ekonomisk tillväxt. För att förtydliga den arbetsmarknadspolitiska målstrukturen och effektivisera styrningen, och därmed ta fasta på vad anför i sitt betänkande 2002/03:AU8 samt revisorers granskningsrapport (RR 2002/03:2), föreslår regeringen därför att målet för politikområdet skall formuleras om samt att målstrukturen skall förtydligas. presenterade revisorer en granskningsrapport om målen och styrningen av arbetsmarknadspolitiken. revisorer menar att arbetsmarknadspolitiken har en otydlig målstruktur och i vissa fall olämplig målsättning med nuvarande övergripande mål. De anser bl.a. att nuvarande mål kan uppfattas som om enbart arbetsmarknadspolitiken skall uppnå målet om full sysselsättning. För att konkretisera och förtydliga målstrukturen avser regeringen att införa verksamhetsområden för arbetsmarknadspolitiken. Dessa verksamhetsområden kommer att fastställs i regleringsbreven för berörda myndigheter. Arbetsmarknadspolitikens målstruktur kommer att ha tre målnivåer. Ett övergripande mål för arbetsmarknadspolitiken, tre delmål som formuleras under verksamhetsområdena och slutligen mål för verksamhetsgrenarna som är de operativa målen för myndigheterna. Även målsättningarna inom fungerar som ett komplement till denna struktur. Se bilaga 1, figur 1. Målet för arbetsmarknadspolitiken är fastställt mot bakgrund av arbetsmarknadspolitikens uppgifter. Uppgifterna för arbetsmarknadspolitiken är att: -effektivt sammanföra den som söker arbete med den som söker arbetskraft, -främja sysselsättning och kompetensutveckling för arbetslösa på en effektiv och flexibel arbetsmarknad, -underlätta för personer med svag ställning på arbetsmarknaden att få arbete och förhindra utslagning från arbetsmarknaden, -motverka långa tider utan reguljärt arbete, -öka arbetsutbudet, -motverka en könsuppdelad arbetsmarknad och på andra sätt bidra till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män samt till ökad mångfald i arbetslivet. Regeringens mål för arbetsmarknadspolitiken är mångdimensionellt och resultaten låter sig inte kvantifieras med en eller ett fåtal indikatorer. Inte heller går det att empiriskt avgöra i vilken utsträckning utvecklingen på arbetsmarknaden och inom ekonomin påverkas av annat än arbetsmarknadspolitik, exempelvis insatser inom andra politikområden och inhemsk eller internationell konjunkturutveckling. Trots svårigheterna är det viktigt att som en del av uppföljningen specificera kvantifierbara indikatorer. Som exempel på indikatorer för det övergripande målet har regeringen valt: -matchningsfunktioner, andel arbetsgivare som fått tillräckligt med sökande inom önskad tid samt tillsatta och icke tillsatta vakanser (SCB:s vakansstatistik), -sysselsättningsgrad (undergrupper invandrare och arbetshandikappade), -antal långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna (antal och andel av total arbetslöshet), -könsperspektivet skall integreras i alla övriga indikatorer redovisningen görs könsuppdelad, -rörligheten på arbetsmarknaden, -sökaktiviteten hos de arbetssökande. Uppgifterna och inriktningen för den svenska arbetsmarknadspolitiken ligger väl i linje med och dess mål och riktlinjer. Strategin är ett viktigt instrument för att genomföra Lissabonstrategin för hållbar tillväxt, fler och bättre jobb och en ökad social sammanhållning och bidrar till att nå det övergripande målet om full sysselsättning för EU. Utifrån strategin avgör medlemsstaterna vilken kombination av åtgärder och mål som är lämplig i nationellt hänseende. Medlemsstaterna är överens om att strategins övergripande mål för full sysselsättning och ökad social integration kan uppnås genom att arbetslösa och personer utanför arbetskraften ges möjlighet att konkurrera och integreras på arbetsmarknaden genom stöd från moderna arbetsmarknadsmyndigheter. Sysselsättningsriktlinjerna täcker flera politik- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 För att genomföra strategin krävs därför en bred samverkan. De för EU gemensamma målen kan inte ersätta de nationella målen, i flera fall är den svenska ambitionen högre än för EU totalt, men de fungerar som ett komplement. Hur genomför EU:s sysselsättningsriktlinjer redovisas i handlingsplan för sysselsättning. För att förbättra styrningen av arbetsmarknadspolitiken och redovisningen till avser regeringen att införa s.k. verksamhetsområden, som skall ligga till grund för bedömningen av måluppfyllelsen för det övergripande målet. Syftet är att få en bättre redovisning av effekterna av gjorda insatser i relation till kostnaderna. Den nya strukturen innebär att insatser som görs inom verksamhetsgrenarna (som styr myndigheterna) bidrar till att uppnå verksamhetsområdets mål. Samlat skall insatser inom verksamhetsområdena bidra till en väl fungerande arbetsmarknad och därigenom bidra till tillväxt, ökad sysselsättning och ett konkurrenskraftigt näringsliv i alla delar av landet samt skapa förutsättningar för flexibilitet, trygghet och delaktighet samt jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Regeringen avser inte att göra några större förändringar av indelningen i verksamhetsgrenarna. Målen för verksamhetsgrenarna kommer att fastställas i regleringsbreven i dialog med myndigheterna. Följande tre verksamhetsområden med mål skall gälla för arbetsmarknadspolitiken : Målen är att: -Bidra till att arbetslöshetstiden för de arbetssökande samt vakanstiden för otillsatta platser förkortas. -Säkerställa arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring. Insatser inom verksamhetsområdet skall bidra till att nå målet i EU:s sysselsättningsriktlinjer om att alla arbetslösa erbjuds en ny start när de, vad gäller ungdomar, börjar närma sig sex månaders och vad gäller vuxna, tolv månaders arbetslöshet. Denna nystart skall ske i form av utbildning, omskolning, arbetspraktik, anställning eller andra åtgärder som främjar anställbarheten och när det är lämpligt kombinerat med fortlöpande stöd i sökandet efter arbete. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Inriktningen för verksamhetsområdet är att insatserna skall medverka till att arbetssökande snabbt sammanförs med vakanta platser. Denna uppgift är arbetsmarknadspolitikens viktigaste. Genom en snabb vakanstillsättning kommer arbetsmarknaden att fungera bättre och friktionsarbetslösheten att minimeras. Arbetssökande och arbetsgivare skall erbjudas en effektiv och modern arbetsförmedling. En väl fungerande arbetsmarknad kännetecknas av hög omställningsförmåga med goda möjligheter för individer att byta såväl arbetsplats som yrke. De regionala skillnaderna skall vara små. För att skapa trygghet i omställningen och ge dem som blir arbetslösa ekonomiska möjligheter att söka nytt arbete är det viktigt med en väl utbyggd försäkring mot inkomstbortfall. En generös försäkring kräver en effektiv kontroll. Könsuppdelningen på arbetsmarknaden skall motverkas och mångfalden i den svenska arbetskraften skall bättre tas till vara. Målet är att: -De arbetsmarknadspolitiska programmen skall öka möjligheten för arbetssökande att få ett arbete samt motverka brist på arbetskraft. Insatser inom verksamhetsområdet skall bidra till att nå målet i EU:s sysselsättningsriktlinjer, att av de långtidsarbetslösa deltar i en aktiv åtgärd bestående av utbildning, omskolning, arbetspraktik eller andra åtgärder som främjar anställbarheten med målet att nå genomsnittet för de tre medlemsländerna som har nått de bästa resultaten. Vidare att arbetssökande inom hela EU bör kunna få information om alla lediga platser som anmälts till medlemsstaternas arbetsförmedlingar. Med ökade kunskaper underlättas omställningen på arbetsmarknaden både regionalt och nationellt som den enskildes ställning stärks och anknytningen till arbetsmarknaden bibehålls. Därmed minskar risken för utslagning och för att flaskhalsar uppstår. Genom att ta till vara under- och outnyttjade resurser på arbetsmarknaden ökar samhällets totala produktion och därmed tillskottet till den gemensamma försörjningen. Långtidsinskrivna, deltidsarbetslösa, äldre långtidsarbetslösa, utlandsfödda arbetslösa eller personer med funktionshinder utanför arbetsmarknaden är alla grupper som inte är fullt utnyttjade resurser på arbetsmarknaden. Verksamhetsområde III Verksamhetstillsyn, kontroll och uppföljning Målen är att: -Tillsynen och kontrollen av det arbetsmarknadspolitiska regelverket skall förbättras. -Öka kunskaperna om samlade effekterna av de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Insatser inom verksamhetsområdet skall bidra till att i enlighet med EU:s sysselsättningsriktlinjer se till att arbetsmarknadsprogrammens effektivitet utvärderas regelbundet och att de justeras i enlighet med detta. Den arbetsmarknadspolitiska verksamheten skall präglas av en mer likartad och rättvis tillämpning av reglerna hos arbetslöshetskassorna och arbetsförmedlingen. Alla arbetslösa får därigenom samma behandling vilket förstärker rättssäkerheten för den arbetslöse. Uppföljningen av hur reglerna i arbetslöshetsförsäkringen tillämpas vid arbetslöshetskassorna och arbetsförmedlingarna skall bli effektivare. För att arbetsmarknadspolitikens insatser skall bli bättre och utvecklas är uppföljningen och utvärderingen av gjorda insatser ett prioriterat område. Resultaten från forskning och utvärdering skall bättre tas till vara inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Arbets- och kompetenslinjen är grunden för den svenska arbetsmarknadspolitiken. För att främja en snabb tillsättning av lediga platser och motverka långtidsarbetslöshet och utslagning från arbetsmarknaden prioriteras insatser som ökar den arbetslöses möjlighet att få en reguljär anställning. Arbetsmarknadspolitiken skall tydligare inriktas mot huvuduppgifterna platsförmedling, stärka arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring, insatser för att motverka brist på arbetskraft och åtgärder för de personer som har särskilda svårigheter att få ett arbete. Arbetsmarknadspolitiken måste bli mer individinriktad och leda till ökad sökaktivitet. Målet för den ekonomiska politiken är full sysselsättning och ökat välstånd genom en god och uthållig tillväxt. Kampen mot arbetslöshet fortsätter. Delmålet på vägen mot full sysselsättning är att av befolkningen i åldern skall ha reguljär sysselsättning 2004. Den samlade politiken inriktas mot detta. Regeringen och partierna bakom budgetpropositionen är överens om vikten att hålla tillbaka den öppna arbetslösheten. Regeringen avser att noggrant följa utvecklingen på arbetsmarknaden och vidta åtgärder för att pressa ner den öppna arbetslösheten. Inriktningen är en bibehållen volym jämfört med . riskerar i likhet med många andra europeiska länder att hamna i en situation med allmän arbetskraftsbrist. Huvudorsaken är den demografiska utvecklingen. För att förhindra detta måste hela den inhemska potentiella arbetskraften tas till vara på bästa möjliga sätt. har beslutat att en parlamentarisk utredning skall tillsättas med syfte att ta fram ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES. Utredningen kommer att tillsättas i enlighet med beslut. En stor utmaning är att skapa förutsättningar så att alla skall få del av den positiva utvecklingen framöver. Det är viktigt att även uppmärksamma skillnader mellan lokala arbetsmarknader men också de inomregionala skillnader som finns, bl.a. i storstadsregionerna. är en av de viktigaste uppgifterna för den samlade politiken att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. Det fortsatta arbetet med att ge arbetsmarknadspolitiken en mer tillväxtorienterad inriktning skall koncentreras till sju områden (prop. 2002/03:44 Arbetsmarknadspolitiken förstärks, bet. 2002/03:AU8): -Fortsatt effektivisering och förbättring av styrning av arbetsmarknadspolitiken. -Åtgärder för att hålla uppe och öka arbetskraftsutbudet.