prop · GR031d16 · 2004-01-01 00:00:00 — -Förbättrad integration för invandrare på arbetsmarknaden. -Insatser för att få långtidssjukskrivna i arbete. -Anpassa arbetsmarknadsutbildningen till kraven på arbetsmarknaden. -Åtgärder för att främja arbetskraftens rörlighet. -Säkerställande av arbetslöshetsförsäkringens legitimitet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet för den regionala utvecklingspolitiken är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Arbetsmarknadspolitiken skall bidra till uppfyllandet av den regionala utvecklingspolitikens mål. Inom politiken utgör de regionala tillväxtprogrammen de centrala instrumenten för arbetet för en hållbar regional utveckling. De olika aktörerna skall därför inom ramen för de kommande regionala tillväxtprogrammen bidra till att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås. En av nyckelfaktorerna för tillväxt är att medverka till att underlätta och stimulera omställning och därigenom ökar flexibiliteten på arbetsmarknaden. Vid konkurser drabbas anställda på många sätt. Lönegarantin kan därför utgöra en inkomsttrygghet för den enskilde. Skyddet öppnar möjligheter för arbetskraften att våga söka sig till anställningar inom nyföretagande eller riskbranscher utan att riskera sin inkomst vid en eventuell konkurs. Det är inte nödvändigtvis staten som skall ombesörja utbetalning av lönegarantin. I andra EU-länder finns andra system och liknande försäkringslösningar har även i ett annat upplägg. Regeringen har tillsatt en utredning för att se över den långsiktiga finansieringen av lönegarantin. Genom Amsterdamfördraget lades grunden för EU-ländernas samarbete inom sysselsättningsområdet. EU:s mål är full sysselsättning, samt fler och bättre jobb. Samarbetet bygger på den så kallade öppna samordningsmetoden. Metoden innefattar gemensamma målsättningar och riktlinjer, övervakning och uppföljning med hjälp av indikatorer och rekommendationer samt utbyte av goda exempel mellan medlemsstaterna. antas gemensamma sysselsättningsriktlinjer som skall ligga till grund för ländernas nationella sysselsättningspolitik. Länderna presenterar den politik som har förts mot bakgrund av riktlinjerna i nationella handlingsplaner för sysselsättning. har sysselsättningsriktlinjerna kraftigt förändrats för att vara mer resultatorienterade. Den breda ansatsen kvarstår dock och riktlinjerna spänner över flera politikområden i syfte att främja sysselsättningen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 4.5.1Statliga insatser inom politikområdet Arbetsmarknadspolitiken är en viktig del av den ekonomiska politiken. Inom arbetsmarknadspolitiken finns en rad insatser som bidrar till den ekonomiska politikens målsättningar. Europeiska socialfonden används för att stödja genomförandet av de europeiska sysselsättningsriktlinjerna. Socialfonden delfinansierar därmed också delar av den svenska arbetsmarknadspolitiken och skall genom sin nyskapande karaktär bidra till att utveckla de arbetsmarknadspolitiska programmen. I de fall då de arbetsmarknadspolitiska målen, uppgifterna och reglerna är förenliga med andra politikområdens mål och regelverk kan arbetsmarknadspolitiken bidra till dessa politikområdens måluppfyllelse. De arbetsmarknadspolitiska programmen är av central betydelse för att förbättra matchningen på arbetsmarknaden genom bl.a. utbildning eller andra kompetenshöjande insatser. I genomsnitt deltog drygt 117 000 personer i någon form av konjunkturberoende program . Arbetsmarknadsutbildning är vid sidan av platsförmedling och arbetslöshetsförsäkringens utformning den viktigaste insatsen för att stärka den enskildes möjligheter till arbete som brist på utbildad arbetskraft kan motverkas. Arbetsmarknadsutbildningen är inriktad mot yrken där arbetskraftsbrist råder eller bedöms kunna uppstå och bidrar därmed till en ökad sysselsättning. I genomsnitt deltog cirka 13 000 personer i någon form av yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning och cirka 16 000 personer i förberedande arbetsmarknadsutbildning . Inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen har regeringen avsatt för folkhögskoleutbildning. Utbildningarna är avsedda för personer inom aktivitetsgarantin. Syftet är att erbjuda en ändamålsenlig studiemiljö och pedagogik som bättre kan möta dem som står långt från arbetsmarknaden och har en kort skolgång . I varje län finns ett regionalt kompetensråd med representanter för bl.a. länsarbetsnämnden, , näringslivet, arbetstagarorganisationer, kommunförbundet, universitet och högskola. Syftet med kompetensråden är att skapa regionala plattformar för kompetensfrågor. Aktivitetsgarantin syftar till att minska långtidsarbetslösheten och minska andelen långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingarna. Den innebär även att rundgången mellan perioder av öppen arbetslöshet och deltagande i program kan undvikas. deltog cirka 38 000 personer i genomsnitt i olika program inom ramen för aktivitetsgarantin. Regeringen har avsatt för riktade insatser för att öka sysselsättningen bland invandrare. Av dessa medel fick AMS för en satsning på kompletterande högskoleutbildning inom bristyrken för personer med utländsk högskoleutbildning. Insatser för att bryta ohälsoutvecklingen sker inom en rad politikområden. Arbetsmarknadspolitiken och den arbetslivsinriktade rehabiliteringen, som bedrivs inom AMV, har en viktig funktion att fylla för de arbetshandikappade. Regeringen beslutade att ge AMS och RFV i uppdrag att förnya den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Beslutet avsåg tre delprojekt. Regeringen har avsatt totalt för de tre projekten av det under utgiftsområde 10 upptagna anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Ett av projekten handlar om samverkansformer mellan och arbetsförmedlingen (projekt ) medan de andra två huvudsakligen berör försäkringskassornas inre arbete. Enligt uppdrag i regleringsbrev skall vidare AMV och RFV gemensamt verka för att antalet sjukskrivna arbetslösa som återfår arbetsförmågan och får ett arbete ökar. Gemensamma nationella verksamhets- och handlingsplaner skall utformas för hur försäkringskassorna och länsarbetsnämnderna planerar använda de särskilda medel som regeringen ställt till förfogande för samverkan enligt propositionen Vissa socialförsäkringsfrågor m.m. (prop. 2002/03:2) AMS och RFV fick av regeringen uppdrag att föreslå hur den arbetslivsinriktade rehabiliteringen skulle kunna utformas för att stärka arbetslinjen i sjukförsäkringen så att fler sjukskrivna i behov av arbete fortare kan återfå sin arbetsförmåga och få ett arbete. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 slaget skulle omfatta såväl arbetslösa sjukskrivna som sjukskrivna som har en anställning som de inte kan återgå till och vars rehabiliteringsansvar har överförts till . AMS och RFV redovisade uppdraget som är under beredning. Regeringen avser att inhämta synpunkter innan ställning kan tas till ett genomförande. vårproposition aviserade regeringen att ett anställningsstöd för långtidssjukskrivna skall införas i syfte att underlätta för sjukskrivna med en anställning de inte kan återgå till att få ett nytt arbete. överlämnade regeringen till propositionen Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet (prop. 2002/03:132). Samordning föreslås kunna ske frivilligt mellan Tabell 4.2 Arbetsmarknadspolitiska program en försäkringskassa, ett landsting, en länsarbetsnämnd samt en eller flera kommuner. Målgruppen för den föreslagna finansiella samordningen utgörs av människor som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser från flera av de samverkande parterna. Arbetsmarknadspolitiken skall motverka en könsuppdelad arbetsmarknad, dvs. att kvinnor och män är överrespektive underrepresenterade i olika yrken, och på andra sätt bidra till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden. De arbetsmarknadspolitiska programmen är ett medel i arbetet med denna uppgift. Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare Förstärkt anställningsstöd (2-årsinskrivna) Särskilt anställningsstöd, pers fyllda Förstärkt anställningsstöd (4-årsinskrivna) Kommunalt program för ungd. Ungdomsgaranti för ungdomar 20-24 år Aktiviteter inom vägledning o platsförmedling Projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning 2 Inga nya deltagare efter 2001. Källa: AMS och Arbetslöshetsersättning lämnas vid arbetslöshet som kompensation för inkomstbortfall eller som grundbelopp. Ett grundläggande villkor för ersättning är att den arbetslöse aktivt söker nytt arbete. I de arbetsmarknadspolitiska programmen lämnas aktivitetsstöd till deltagarna eller skattereduktion, alternativt bidrag till arbetsgivare. Reglerna för arbetslöshetsförsäkringen har förändrats för att effektivisera sökprocessen och stärka arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring samt för att bryta rundgången mellan öppen arbetslöshet och arbetsmarknadspolitiska 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Arbetsmarknadspolitiska program med aktivitetsstöd återkvalificerar inte längre till nya perioder med arbetslöshetsersättning. får den arbetslöse begränsa sitt arbetssökande. I de fall då den lokala arbetsmarknaden inte har något att erbjuda så måste den arbetssökande vara beredd att tillämpa normalt sökområde och även vara beredd på att arbetsförmedlingen kommer anvisa till arbete utanför det begränsade sökområdet. Därefter ställs krav på den sökande om både yrkesmässig och geografisk rörlighet. Kravet att söka arbete gäller även för dem som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. presenterade sitt betänkande Nya förmånsrättsregler (SOU 1999:1) . Regeringen avlämnade med anledning av detta propositionen Nya förmånsrättsregler (prop. 2002/03:49). fattade beslut i frågan . Syftet med reformen är bl.a. att underlätta för företag att genomföra företagsrekonstruktion i stället för att gå i konkurs. Det är också meningen att kreditgivning och kredituppföljning ytterligare inriktas på ett projekts utsikter till lönsamhet, att insolvenshanteringen sker mer skyndsamt och att oprioriterade borgenärer får bättre utdelning vid konkurser. För lönegarantin innebär reformen att det högsta belopp som kan lämnas per person görs värdebeständigt och höjs till fyra prisbasbelopp, , samt att den längsta ersättningstiden förlängs. Löneförmånsrätten som lönegarantin bygger på kommer dock i viss mån att begränsas. Det kommer dessutom i fortsättningen inte att vara möjligt att finansiera fortsatt drift under konkurs med lönegarantiersättning. Om arbetstagaren skall arbeta för konkursboet, skall konkursboet kunna bära kostnaderna. I samband med att propositionen lades fram konstaterades att beredningsunderlaget inte var tillräckligt i fråga om förslaget om att införa lönegaranti vid företagsrekonstruktion. Regeringen avsåg att återkomma till i frågan efter att ha hämtat in det kompletterande beredningsunderlag som krävs. Regeringen har i promemorian Lönegaranti vid företagsrekonstruktion (Ds 2003:17) lämnat överväganden i frågan. Rådets direktiv /987/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagarna vid arbetsgivarens insolvens har reviderats. Ett ändringsdirektiv (2002/74/EEG) har antagits. Ändringen är bl.a. föranledd av att i ett antal domar behandlat så kallade transnationella situationer, dvs. när insolvensförfarandet inleds i en annan medlemsstat än den där arbetet utförs. Direktivet skall vara implementerat före . Ett arbete för att förbereda detta har inletts i (). Statskontoret har haft i uppdrag att se över administrationen av lönegarantin, vilket redovisades i rapporten samlad administration av lönegarantin (1999:20). Rapporten har remissbehandlats. Den kommer att ingå som underlag i den utredning som tillsatts för att föreslå en ny modell för lönegarantins finansiering (se avsnitt 4.8). Den övergripande strategin för Europeiska socialfondens mål 3 i , och för motsvarande del av mål 1, är att stärka individens ställning på arbetsmarknaden genom kompetensutveckling av såväl arbetslösa som sysselsatta. Även andra insatser som kompletterar och utvecklar den nationella sysselsättningspolitiken och som stödjer genomförandet av den europeiska sysselsättningsstrategin skall göras. Mål 3-programmet är indelat i fyra insatsområden. Insatsområdet Kompetensutveckling för sysselsatta syftar till att genom verksamhetsrelaterad kompetensutveckling bidra till förnyelse och flexibilitet på arbetsplatserna. Insatsområdet Ökad anställbarhet och företagaranda omfattar aktiva åtgärder för att stärka de grupper som står utanför arbetsmarknaden genom hjälp till egen försörjning, utbildning och jobbrotation eller till att starta eget företag. Insatsområdet Integration, mångfald och jämställdhet syftar till att integrera personer med utländsk bakgrund och göra funktionshindrade delaktiga i arbetslivet. Även särskilda insatser för att minska könssegregeringen på arbetsmarknaden skall göras. Insatsområdet Lokal utveckling är riktat till regionala och lokala aktörer och syftar till att skapa sysselsättning på lokal nivå, bl.a. i den sociala ekonomin. Samtliga insatsområden skall genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Mål 3 omfattar 2006 , varav social- fondsmedlen inklusive den s.k. resultatreserven uppgår till . Från programmets start t.o.m. har totalt 35 000 projekt beslutats. Dessa omfattar totalt 924 000 deltagare, varav 500 000 kvinnor och 424 000 män. Insatsområdet Kompetensutveckling för sysselsatta svarar för merparten av projekten och deltagarna. Öv- riga insatsområden, vilka främst avser arbetslösa, omfattar totalt 112 000 deltagare, fördelade på 2 200 beslutade projekt. Gemenskapsinitiativet Equal syftar till att genom transnationellt samarbete främja nya metoder för att motverka all slags diskriminering och ojämlikhet i anknytning till arbetsmarknaden, vad avser såväl arbetslösa som sysselsatta. Equal skall fungera som en experimentverkstad för den europeiska sysselsättningsstrategin. Ett övergripande mål för det svenska Equal-programmet är ett arbetsliv utan diskriminering och ojämlikhet och som är präglat av mångfald. I en första ansökningsomgång är 46 projekt, s.k. utvecklingspartnerskap, verksamma. Den genomsnittliga budgeten uppgår till . Parallellt med projektverksamheten pågår på såväl nationell som europeisk nivå ett arbete för att sprida resultaten och för att påverka de strukturer m.m. som bidrar till diskriminering. Detta arbete organiseras i tematiska grupper för att i högre grad kunna generalisera erfarenheterna och resultaten av de nya metoder som utvecklats inom programmet. En andra och sista ansökningsomgång inom Equal skall utlysas . Försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning i Försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning på fortsätter . Försöksverksamheten innebär att länsarbetsnämndens och skogsvårdstyrelsens arbetsuppgifter ingår i den verksamhet som ansvarar för. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att med anledning av försöksverksamheten med samordnad statlig länsförvaltning, redovisa initiativ och insatser i verksamheten som varit ett resultat av sådana sektorsövergripande bedömningar som försöksverksamheten möjliggjort. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Inom utbildningspolitiken görs insatser som påverkar arbetsmarknadspolitiken. har beslutat om ett riktat statsbidrag till den kommunala vuxenutbildning som infördes . ersattes det särskilda utbildningsbidraget av ett nytt rekryteringsbidrag till vuxna (prop. 2001/02:161, bet. 2001/02:UbU15, rskr. 2001/02:312). Av- sikten med rekryteringsbidraget, som lämnas , är att rekrytera kortutbildade vuxna som antingen är eller riskerar att bli arbetslösa. Det är kommunerna som prövar om den sökande har förutsättningar att få bidraget, men kommunerna skall också verka för att samråd sker med arbetsförmedlingen eller andra parter så att bidraget kommer dem till del som också har det största behovet av kompetensutveckling. Inom integrationspolitiken görs insatser för att förbättra introduktionen av nyanlända i syfte att de skall försörja sig själva och bli delaktiga i samhället. överlämnar sitt betänkande till regeringen. Regeringen planerar att återkomma med en proposition till . Lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning har stärks som ett led i genomförandet av EG-di- rektiven (2000/43/EG och 2000/78/EG). Den nya lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering som trädde i kraft ger ett effektivt skydd mot diskriminering på grund av bl.a. etnisk tillhörighet, religion och annan trosuppfattning. Diskrimineringsförbudet gäller i fråga om bl.a. arbetsmarknadspolitisk verksamhet, varor, tjänster och bostäder, , socialförsäkringen och hälso- och sjukvård. Till följd av den nya lagen gjordes vissa ändringar i lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet som innebär bl.a. att lagen även gäller när en arbetsgivare beslutar om eller vidtar åtgärder som rör yrkespraktik, utbildning eller yrkesvägledning. har fått regeringens uppdrag att stimulera etnisk mångfald i arbetslivet. Verket skall prioritera insatser som möjliggör för personer med utländsk bakgrund och högskoleexamen att konkurrera på likvärdiga villkor för 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 att få ett arbete, bedriva informationsinsatser, samt stimulera kommunernas mångfaldsarbete. har också fått regeringens uppdrag att följa upp det uppdrag som de statliga myndigheterna har att upprätta handlingsplaner för etnisk mångfald. skall också sprida goda exempel från detta arbete till arbetsgivare inom alla sektorer. har tecknat överenskommelse med sju arbetsmarknadsorganisationer i syfte att främja lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter i svenskt arbetsliv. Överenskommelsen är ett steg i stävandena att underlätta integration och mångfald på den svenska arbetsmarknaden och arbetslivet. Arbetet handlar både om att ta tillvara alla kompetens som finns i landet och om att riva ned strukturella och andra diskriminerande hinder. För angavs följande mål för arbetsmarknadspolitiken: -En väl fungerande arbetsmarknad med full sysselsättning och god ekonomisk tillväxt. Resultatredovisningen utgår från arbetsmarknadspolitikens uppgifter: -medverka till en effektiv matchningsprocess med korta vakans- och söktider, -öka de arbetslösas kunskaper, -stödja dem som har svårast på arbetsmarknaden, -underlätta och stimulera omställning på arbetsmarknaden med arbetslöshetsförsäkringen. Tabell 4.3 Kvantitativa mål för AMV och budgetåren 2001, 2002 och 20031 Antal i särskilda program drag till osub. Bidragsnivån har minskat från lönebidrag skall ha en 63,till 62, 1Resultaten bygger på halvårsdata. 2Sökande som varit inskriven på arbetsförmedlingen . Långtidsinskrivningen bryts av arbete som varar . Källa: AMS och Medverka till en effektiv matchningsprocess med korta vakans- och söktider Utifrån regeringens mål har AMS valt att kvantifiera och formulera målet att av arbetsgivarna skall ha fått tillräckligt med ar- betssökande för att kunna anställa. Målet skall uppnås som ett genomsnitt . Målet mäts genom AMS månatliga enkätundersökningar till ett urval av arbetsgivare. har AMS höjt målnivån till . anmäldes över 472 000 lediga platser till den offentliga arbetsförmedlingen. Jämfört med 2001 är det en minskning med drygt 2 000 platser. 2003 har antalet nyanmälda lediga platser fortsatt att minska. Jämfört med 2002 är minskningen drygt 35 000 platser. har dock drygt 10 000 fler personer lämnat arbetsförmedlingen för att de fått arbete. Andelen arbetsgivare som angav att de fått tillräckligt med sökande för att kunna anställa uppgick till . Det är en förbättring jämfört med året innan. AMS bedömning är att förbättringen är en effekt dels av minskad efterfrågan på arbetskraft, dels av att arbetsförmedlingarna lyckats bättre med matchningen mellan arbetssökande och lediga platser. En indikator som AMS framhåller är att av arbetsgivarna var nöjda med hanteringen av de order som man lämnat till arbetsförmedlingarna, enligt AMS arbetsgivarundersökning. Användningen av AMS tjänster på har också fått en allt större betydelse ur arbetsgivarsynvinkel. Nya applikationer har införts där tjänsten Annonsera direkt svarar för av alla lediga jobb som anmäls till arbetsförmedlingen. Vid , , i fick arbetsförmedlingen ett hedersomnämnande för sin lättanvända och funktionella jobbsökarservice på Internet. Arbetsmarknadsutbildningen är ett centralt instrument för att stimulera yrkesmässig rörlighet och därmed motverka brist på arbetskraft. Enligt AMS har arbetsmarknadsutbildningen inriktats främst mot vård och omsorg, industri och transportsektorn. Arbetsmarknadsutbildningen utnyttjades minst för yrken som normalt kräver akademisk utbildning, eftersom arbetsmarknadsutbildningen endast i begränsade fall får beviljas för längre utbildningar. har ett av målen för AMV varit att andelen personer som fått arbete efter avslutad yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning skall uppgå till . Målet har aldrig uppnåtts av AMV, men resultaten har kontinuerligt förbättrats. uppgick andelen personer som fått arbete efter avslutad utbildning till 61 pro- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 cent, vilket är högre än föregående år. Även de regionala skillnaderna i resultaten har minskat . Andelen utomnordiska medborgare som fått arbete efter avslutad utbildning var . Motsvarande siffra var för arbetshandikappade . AMS bedömning är att de förbättrade resultaten i huvudsak beror på ökad fokusering på utbildningar med inriktning på yrken där det råder brist på arbetskraft och aktiva förmedlingsinsatser i slutet av utbildningen. befann sig i genomsnitt 13 000 personer i arbetsmarknadsutbildning . Jämfört med året innan är det en minskning med drygt 2 000 deltagare. Männen dominerar antalsmässigt i arbetsmarknadsutbildningen, vilket förklaras av att arbetslösheten har varit högre bland män. Det är fler deltagare i den förberedande utbildningen än i arbetsmarknadsutbildningen totalt. deltog 15 000 personer i förberedande utbildning i genomsnitt , en ökning med drygt 2 000 från föregående år. Ök- ningen förklaras med att det finns ett stort behov av sådana utbildningar i aktivitetsgarantin. är övergången från förberedande till arbetsmarknadsutbildning låg. Arbetsmarknadspolitiken skall motverka en könsuppdelad arbetsmarknad, dvs. att kvinnor och män är olika representerade i olika yrken. De arbetsmarknadspolitiska programmen är ett medel i arbetet med att genomföra denna uppgift. Kvinnornas andel av de konjunkturberoende programmen var , dvs. större än deras andel av de arbetslösa. tilldelades för projekt som syftar till att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden s.k. brytprojekt. Medlen har använts till projekt inom ramen för de utvecklingsområden som lagts fast av AMS . Re- sultaten visar att av deltagarna fått arbete. Kvinnor har i högre grad än män fått arbete efter deltagandet i brytprojekt. Inriktningen av arbetet med deltagare i brytprojekten är att stimulera till ett för kvinnor respektive män otraditionellt yrkesval genom vägledning och olika former av förberedande och orienterande program. Samarbetet inom ramarna för de regionala tillväxtavtalen har regionalt givit en ökad fokus på arbetskraftsförsörjningsfrågorna och flera 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 länsarbetsnämnder framhåller samarbetet om kompetensfrågor som framgångsrikt. Bland annat upplevs arbetet bidra till förbättrade möjligheter att marknadsanpassa arbetsmarknadsutbildningarna till näringslivets behov. I takt med en minskad arbetslöshet har även deltidsarbetslösheten minskat. Inom vårdsektorn där deltidsarbetslösheten är vanligast har minskningen varit kraftigast. hade deltidsarbetslösheten inom vård och omsorg i stort sett halverats jämfört med . Majoriteten av de deltidsarbetslösa är kvinnor. AMS har på varje länsarbetsnämnd utsett kontaktpersoner som ansvariga för att olika insatser genomförs för att minska deltidsarbetslösheten. Det s.k. , där fem myndigheter samverkar kring arbetet med att minska deltidsarbetslösheten fortsätter. Regeringen har avsatt . är avsatt, medel som kan användas för avslutning, avveckling och utvärdering av projektet .