prop · GR031d24 · 2004-01-01 00:00:00 — som andelen beviljade medel till mottagarkategorin Företag ökat från 2002 har stödandelen för branschorgan och institut minskat ungefär i motsvarande grad. Tabell 6.7 Anslagsmottagare 20002002 Andel av finansiering i procent Offentliga organ/övriga Summa beviljade medel, Verksamheten genomförs till stor del i form av forskningsprogram, utvecklingsprogram eller annan programlagd verksamhet. I tabell 6.4 nedan redovisas antalet av finansierade forskningsprogram, samt utvecklingsprogram och kompetenscentra fördelade på de fem aktuella temaområdena. Antalet program har tidigare förhållit sig i det närmaste över perioden, men den ökning som kunde ses även för har accentuerats och det sammanlagda antalet program ökat från 46 till 55 . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 6.8 Forskningsprogram, samt utvecklingsprogram och kompetenscentra som finansierats av under 19982002 1 kan endast totala antalet redovisas medan nya redovisningsrutiner möjliggör redovisning fördelat på temaområden. Omfattningen av de forsknings- och utvecklingsinsatser som administreras av , och framgår av tabell 6.9. Tabell 6.9 Omfattningen i av övriga myndigheters insatser för forskning och utveckling på energiområdet grundforskning (VR) Bebyggelse (Formas) Det bör observeras att tabellen redovisar den finansiering som ges inom utgiftsområde 21 Energi. När det gäller samverkansprogrammet för miljöanpassad fordonsteknik tillkommer finansiering från utgiftsområde 22 Kommunikationer och utgiftsområde 24 Tabell 6.10 Antal doktors- och licentiatexamina 1998 -2002 Verksamhetens kvalitet och relevans För att verksamheten skall bidra till att bygga upp en kompetensbas för omställningen av energisystemet genomförs en stor del av insatserna i form av forskarutbildningsprojekt som avses leda fram till disputation för doktorsgrad eller licentiatexamen. Den akademiska kvaliteten styrks av den granskning som är förknippad med disputation för doktorsgrad och framläggande av licentiatavhandling. Tabellen 6.10 redovisar antalet licentiater och doktorsexamina fördelat på temaområden och år. Det framgår att antalet examina stigit , och nästan fördubblats . är nivån nära nog densamma som . Sammantaget var av de som utexaminerades män, och kvinnor, vilket tyder på en ytterligare förbättring av jämställdheten jämfört . Totalt har verksamheten inom programmet lett till 447 akademiska examina inom ämnen av hög relevans för omställningen av energisystemet. a kan endast totala antalet redovisas medan nya redovisningsrutiner möjliggör redovisning fördelat på temaområden. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Verksamhetens relevans garanteras till stor del genom representation från näringslivet och andra aktörer i de olika programmens styrgrupper. Den organisatoriska hemvisten för styrgruppernas ledamöter inom forskningsprogram och kompetenscentra, utvecklings- program framgår av tabell 6.11. Näringslivets representation i programmens styrgrupper är hög och stabil, även om en viss minskning kan noteras. Andelen forskare och forskningsfinansiärer har ökat något över åren. Tabell 6.11 Organisatorisk hemvist för styrgrupper/styrelsers ledamöter för forsknings- och utvecklingsprogram samt kompetenscentra Andel(%) Andel(%) Andel(%) Andel(%) För att säkerställa verksamhetens kvalitet och relevans har låtit genomföra oberoende utvärderingar av sammanlagt åtta forsknings- och utvecklingsprogram. De program som utvärderats är Stiftelsen 2001 2002, Energigastekniska utvecklingsprogrammet, SGC 2000 2003, Energisystem i vägfordon 2000 2003, Vattenkraft miljöeffekter, åtgärder och kostnader i nu reglerade vatten 1999 2002, Vattenturbinteknik 1999 2002, SolEl 2000- 2002, 1999 2002 samt Metallurgisk forskning med energibesparingspotential, MEFOS 2000 2002. Nedan följer en kort redovisning av de åtta utvärderingar som genomförts 2002. Dessutom redovisas den särskilda utvärdering som gjorts av samverkansprogrammet för miljöanpassad fordonsteknik. Utvärdering av torvprogrammet genomfördes av konsultföretaget (). Programmet är ett utvecklingsprogram med ekonomiskt stöd även från näringslivet. Utvärderingen pekar på att programmet drivit många projekt och haft hög ambition med hänsyn till budget, men att projektresultaten haft relativt begränsad spridning som allmän information och fakta om torv har haft god spridning till intressenter och allmänhet. Energigastekniska utvecklingsprogrammet, SGC 2000 2003 Utvärderingen genomfördes av tre nordiska utvärderare. Programmet är ett utvecklingsprogram med ekonomiskt stöd även från näringslivet. Utvärderingen pekar på att formulerade mål har uppfyllts, att betydande stöd från näringslivet har utverkats till projekten, att samverkan mellan högskola och näringsliv fungerar bra och att resultaten fått en bra spridning inom landet, dock sämre internationellt. Energisystem i vägfordon 2000 2003 En industri- och energirelevansutvärdering av programmet gjordes av två utvärderare, en finländsk konsult med hög akademisk kompetens samt av en svensk konsult med erfarenhet inom svensk fordonsindustri. Resultatet pekar på att programmet leds effektivt och speciellt uppmärksammas idén med att formatera delprojekten i kluster, vilket anses ha ökat samarbetet mellan högskola och industri, men även mellan forskarna. Utvärderarna rekommenderar att en fortsatt, men mer fokuserad, satsning bör ske på de mest prioriterade områdena. Hybridfordonsteknologi bör prioriteras högst under nästa programperiod. Andra prioriterade områden bör vara förbrän- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ningsmotorer för tunga fordon samt bränsleceller för fordonsdrift och för drift av kringsystem. Utvärderarna förordar att man går vidare med något av de pågående projekten och utvecklar en fullskale-prototyp eller demonstrator. Vattenkraft - miljöeffekter, åtgärder och kostnader i nu reglerade vatten 1999 2002 Utvärdering av programmet genomfördes av tre nordiska utvärderare med olika kompetens och bakgrund. Resultatet av utvärderingen pekar på att programmet tar upp ett viktigt och relevant ämne samt att forskarna utgör en betydande potential. Utvärderarna rekommenderade att inbjudan att inkomma med projektförslag till en andra programperiod bör vara tydligare med avseende på de krav som ställs på kommande projekt. Utvärdering av programmet genomfördes av två internationella och en nationell utvärderare med olika kompetens och bakgrund. Resultatet av utvärderingen pekar på att forskningen väl uppfyllt de av programstyrelsen uppställda målen och uppfyller uppsatta kriterier för vetenskaplig kvalitet och industriell relevans. De olika forskargrupperna utgör en solid plattform och lämpar sig väl för gemensam forskning och utbildning. Utvärdering av programmet genomfördes av en svensk expert inom området. Resultatet av utvärderingen pekar på att programmet har en ganska bred och allmän målformulering vilket gör att uppfyllandegraden kan vara svår att mäta. Det konstateras dock att genomförda insatser ligger väl inom den ram som målbeskrivningen ger. Relevansen i de olika projekten har varit hög och programmet har den tillämpade karaktär och inriktning som programplanen anvisar. Medan programmet bedöms aktivt ha bidragit till att har kunnat upprätthålla sin position vad gäller kunskaps- och utvecklingsläge inom området relativt omvärlden har begränsad budget lett till ett antal små och korta projekt. Tillvägagångssättet kan enligt utvärderaren ses över vid en eventuell ytterligare etapp. Utvärdering av programmet genomfördes av tre internationella utvärderare. Utvärderingen inriktades i första hand på programmets industriella relevans. Elektra-programmet bedöms ha varit framgångsrikt då det gäller att uppnå målen långsiktig uppbyggnad av det svenska kraftföretagens konkurrenskraft, examinering av forskarutbildade inom området samt en höjning av den nationella kunskapsbasen inom elkraftteknologi. Utvärderarna ger rekommendationer för fortsatt arbete, bl.a. att studenter bör kunna utföra delar av projekten i näringslivsmiljö, att konsultbolagens roll inom näringslivet bör uppmärksammas i ökad grad, och att samverkan mellan närliggande projekt bör förbättras. Eftersom forskargrupper av signifikant storlek finns på tre ställen i anser utvärderarna även att det bör övervägas om det går att starta en nationell (virtuell) forskarskola inom elkraftteknik. Metallurgisk forskning med energibesparingspotential, MEFOS 2000 2002 En relevansutvärdering av utvecklingsprogrammet genomfördes av ÅF - . Dessutom har en vetenskaplig utvärdering av programmet och de vetenskapliga rapporter som givits ut inom programmet, genomförts av två amerikanska utvärderare. Syftet med utvärderingen var att utgöra underlag för beslut om stöd under en ny programperiod. Energirelevans och grad av måluppfyllelse har bedömts och en teknisk och ekonomisk bedömning av bidrag till uppnådd och förväntad energieffektivisering har gjorts. Utvärderingen pekar på att programmet har varit framgångsrikt när det gäller att uppfylla målen. Den valda mixen av projekt som ingår i programmet och som har utvärderats är representativa och har skett inom intressanta områden och den utrustning som använts har varit adekvat. Verksamheten visar på en samlad potential för energieffektivisering på 616 GWh/år. Styrningen av programmet fungerar mycket bra, projektledarna utför ett högkvalitativt utvecklingsarbete och MEFOS har högt anseende på den internationella arenan. För framtiden vore det önskvärt att ta in fler forskarstuderande i projekten, samt att förbättra långtidsplaneringen av målen vid de årliga prioriteringskontakterna med medlemsföretagen. Samverkansprogrammet mellan staten och fordontillverkarna kring utveckling av mer miljöanpassade fordon Utvärderingen utfördes av en grupp på fem personer, två fristående experter med lång erfarenhet från fordonsindustrin, två personer med lång erfarenhet från myndighetsarbete med miljöanpassning av bland annat fordon samt en forskare med fordonsindustri som specialitet. Programmet har kommit halvvägs, finansieringen från det långsiktiga energipolitiska programmet, , täcker inledningen av programmet och finansieringen av avslutningen, , sker via och . Industrins finansiering av programmet omfattar . Utvärderarna gör bedömningen att trots de för fordonsindustrin relativt små insatserna, , från staten har programmet en stor strategisk betydelse vad gäller tillverkarnas interna prioriteringar. De delar av industrins budget som avser den mer grundläggande industriforskningen är relativt små och programmet har därmed stor betydelse för att säkerställa det långsiktiga arbetet inom företagen samt stärka nätverken med högskolans forskningsinstitutioner. Speciellt mot bakgrund av industrins globala karaktär är det av stor betydelse för de svenska delarna av företagen att fordonsforskningen i håller hög kvalitet och långsiktigt har en garanterad bas. Ut- värderarna noterar även att det är positivt att ett såpass stort program kunnat starta så snabbt som skett. Utvärderarna konstaterar vidare att programmet skulle vinna på att utveckla nätverken ytterligare, både mellan projekt inom programmet och externt. Programmet har ett antal insatsområden som inte alla naturligt är integrerade. Här föreslås insatser för att stärka erfarenhetsutbyte och samverkan för att nå programmets övergripande mål. Utvärderarna lyfter fram satsningarna inom områdena ny dieselmotorteknik (HCCI) och bränsleceller/hybridfordon (FCHEV) som särskilt viktiga och framhåller att de bör ges en fortsättning även efter samverkansprogrammet 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 löper ut på minst samma nivå. Ett delmål som bedöms kräva ytterligare insatser är att nå underleverantörerna som har en utsatt position i . Här framhålls leverantörernas begränsade egna resurser för att medverka i större projekt. Speciella insatser föreslås för att få med leverantörer, både etablerade och inom nya teknikområden. Mer aktiva insatser från programmet rekommenderas liksom möjligen en viss justering av finansieringsgraden liknande den för små och medelstora företag inom EU. Sammantaget ser utvärderarna ingen anledning att förändra programmets insatsområden och prioriteringar med tyngdpunkt på förbränningsmotorteknik och bränsleceller. Man poängterar vikten av ett fortsatt strategiskt stöd till kompetensuppbyggnad inom svensk fordonsindustri, både tillverkare och leverantörer, i den omstrukturering av fordonsindustrin som pågår. Överlevnaden för svensk fordonsindustri beror av hur väl man kan klara konkurrensen och inte minst de krav som ger upphov till genom behov av nya bränslen och effektivare och miljövänligare bilar. Verksamhetens inriktning och resultat strategi och verksamhetsplanering bygger på en bedömning av konkurrensförutsättningar, produktionsutveckling, efterfrågeutveckling och den kommersiella mognaden för sexton olika utvecklingsområden. har i rapporten och utveckling inom energiområdet resultatredovisning 2003 (STEM ER 5:2003) gjort en uppföljning av tidigare arbete. Syftet med rapporten är att beskriva forsknings- och utvecklingsläget för ny kunskap och ny teknik inom skilda områden såväl som på . Det centrala i rapporten är att beskriva hur ny kunskap och ny teknik närmar sig marknaden. Redovisningen bygger på de fem temaområden och de sexton utvecklingsområden som beskrivits ovan (avsnitt 6.4). För de olika områdena beskrivs marknaden och dess aktörer, dagens kunskapsnivå, pågående kunskaps- och teknikutveckling, innovationssystemet, eventuella barriärer, åtgärdsförslag, samt miljöpåverkan. I rapporten redovisas för olika tekniker inom varje utvecklingsområde den tekniska och den ekonomiska mognadsgraden och på tio års 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Den uppskattade tiden till kommersiellt genombrott anges också. Utöver denna omfattande redovisning har i rapporten i verkligheten några fallstudier (STEM ER 6:2003) redovisat en mer ingående studie av insatser och utvecklingsläge vad gäller områdena solvärme, vindkraft, värmepumpar, torkning av biobränsle, svartlutsförgasning och rökgaskondensering. Det framgår av den samlade rapporteringen att en stor del av insatser avser vidareutveckling och effektivisering av tekniker som redan är introducerade på marknaden. Ett exempel på detta är området storskalig värmeproduktion där insatser inriktas mot minskad miljöpåverkan från nya och befintliga anläggningar. Andra insatser inriktas mot kommersiellt genombrott och teknisk och ekonomisk mognad på betydligt . Detta gäller t.ex. nya krafvärmetekniker som evaporativ gasturbin och indirekt eldad gasturbin med en bedömd tid för kommersiellt genombrott kring . Produktion av etanol från skogsråvara bedöms kunna få ett kommersiellt genombrott kring 2015 och solcellssystem omkring . Det fortlöpande prioriteringsarbetet utvecklas successivt och ett utökat utbyte av kunskap har skett genom att bland annat miniseminarier har anordnats för berörd personal som därigenom fått del även av andra forskningsresultat. Programmet för energisystemstudier, AES- programmet, ger stöd till forskning som utvecklar metoder och modeller som kan användas för att följa förändringar och skeenden inom energisystemet, för att påverka/styra eller för studera olika framtidslinjer. För att ytterligare förstärka sambandet mellan forskningsverksamheten och det interna arbetet har ansvaret för forskningsprogrammet placerats inom samma avdelning som myndighetens prognos- och utredningsverksamhet, avdelningen för systemanalys, i den nya organisation som gäller . Inom ramen för prognos- och utredningsarbete har framförallt MARKAL- modellen använts i samband med prognosarbete och för analyser av olika har deltagit aktivt i Kungliga projekt i vilket genomfördes till . Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Klimatinsatserna syftar till att ge erfarenheter av Kyotoprotokollets s.k. projektrelaterade mekanismer, gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling, och därtill kopplade överföringar av resulterande utsläppsminskningar mellan parter som har kvantifierade åtaganden i Kyotoprotokollet. Detta görs genom att tillsammans med utländska samarbetsparter utveckla, genomföra och utvärdera investeringsprojekt i andra länder som bidrar till minskade utsläpp av växthusgaser. och tidigare har genomfört cirka 70 projekt i de baltiska länderna samt i och inom ramen för pilotfasen för gemensamt genomförande. Projekten kan delas in i kategorierna konvertering till biobränsle, åtgärder i distributionsledet (fjärrvärme) samt åtgärder för energieffektivisering i byggnader. Projekten finansieras genom förmånliga lån till kommuner och företag i mottagarländerna. Projekten har bidragit till en renare närmiljö genom minskade utsläpp av svaveldioxid, kväveföreningar och sot. De har även resulterat i en bättre värmeförsörjning i mottagarländerna. Insatserna har även bidragit till en positiv inställning till miljöinriktad energipolitik i mottagarländerna och uppbyggnaden av en inhemsk marknad för energiprodukter. Vidare har programmet medfört att långsiktigt samarbete i många fall etablerats mellan svenska företag och företag i värdländerna. En sammanfattning av uppnådda resultat och därmed förenade kostnader ges i nedanstående tabeller. Tabellerna 6.12 6.15 visar resultat av genomförda projekt i och (enligt uppgifter från ). minskning (ton) CO2 (kr) minskning (ton) CO2 (kr) minskning (ton) CO2 (kr) minskning (ton) CO2 (kr) Av de olika projektkategorierna har konverteringsprojekten uppvisat lägst kostnad per reducerad koldioxidenhet medan effektiviseringsprojekten uppvisat de högsta kostnaderna. Marknaden för nya konverteringsprojekt i de baltiska länderna är begränsad, medan det finns en stor potential för nya projekt i . De högre kostnaderna för fjärrvärme- och i synnerhet för energieffektiviseringsprojekt i jämförelse med 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 konverteringsprojekten kan delvis hänföras till att projekten är små och därmed har höga investerings- och transaktionskostnader per reducerad koldioxidenhet. Pilotfasen för gemensamt genomförande avslutades 2000. Övergången till att genomföra projekt inom ramen för Kyotoprotokollets projektbaserade mekanismer (gemensamt genomförande resp. mekanismen för ren utveckling) har blivit utdragen. Vid klimatkonventionens, sjunde partsmöte i kunde man enas om regelverken och har det sedan pågått ett internationellt arbete för att göra dessa operationella. Möjligheterna att teckna avtal om projekt med projektägare och ramavtal med länder om projektsamarbete har därmed kraftigt förbättrats. har arbetat med projekt för mekanismen för en ren utveckling. En utlysning med förfrågan om projekt har efter närmare analys resulterat i fortsatt arbete med fem projekt med en total utsläppsreduktion på omkring koldioxidekvivalenter under projektens livslängd. Priset beräknas i genomsnitt komma att uppgå till per kilo koldioxid. En utlysning med förfrågan om projekt inom ramen för mekanismen för gemensamt genomförande gjordes och beräknas resultera i att avtal om förvärv av utsläppsreduktionsenheter kan slutas för 34 små eller medelstora projekt i . Energipolitiska åtgärder på kort sikt Regeringen konstaterar att målet för de elminskande åtgärderna inom 1997 års kortsiktiga program uppnåtts med insatserna . Slutresultatet av programåtgärderna kommer emellertid att föreligga först beroende på långa genomförandetider för vissa av åtgärderna. Efterfrågan på bidragen har varierat kraftigt bl.a. till följd av variationer i elpriset. Justeringar av stöden har även gjorts under programmet i syfte att öka bidragseffektiviteten. Några ytterligare medel för stöden till konvertering av eluppvärmda fastigheter anvisas inte efter 2002, i enlighet med 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 den ändrade inriktning som beslutades i och med energipolitiska beslut. Regeringen konstaterar att målen avseende stöden för utbyggnaden av vindkraftverk och biobränsleeldade kraftvärmeverk kommer att nås genom insatserna . Emellertid kommer målet avseende utbyggnaden av småskalig vattenkraft ej uppnås. Regeringen konstaterar dock att den omfördelning av medel som genomförts innebär att det samlade målet för investeringsstöden till förnybar elproduktion kommer att uppnås. godkände regeringens förslag till en kraftigt höjd ambitionsnivå avseende utbyggnaden av förnybar elproduktion. är det nya främjandesystemet elcertifikatsystemet Regeringen föreslår till följd av detta att ett nytt anslag för att finansiera en statlig prisgaranti för elcertifikat införs. Garantin gäller för perioden och syftar till att ge producenterna ett skydd mot alltför låga certifikatpriser genom att de garanteras ett fast pris (se avsnitt 7.1.9). Regeringen avser vidare återkomma till med en proposition innehållande ett förslag om att även torv skall berättiga till elcertifikat. Regeringen anmälde en sådan ändring av elcertifikatsystemet till Europeiska Kommissionen. Regeringen bedömer att föreslagna ändringar skall kunna träda i kraft . Regeringen bedömer att åtgärderna för en effektivare energianvändning stimulerar intresset för energieffektiviseringar hos såväl specifika användargrupper som allmänheten. Regeringen konstaterar med tillfredställelse att samtliga 290 kommuner i landet har ansökt om bidrag för energirådgivningsverksamhet , vilket skapar goda förutsättningar för att uppfylla intentionerna energipolitiska beslut i denna del. Ett långsiktigt uthålligt energisystem Den omställning av energisystemet som beslutat om förutsätter fördjupade tekniska kunskaper och teknisk utveckling. De grundläggande kunskaperna behöver fördjupas inom flera områden. Etablerade aktörer och marknader har fortfarande i stor utsträckning behov av vidare utveckling. En viktig förutsättning för omställningen till ett hållbart energisystem är att vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens på energiområdet byggs upp och görs tillgänglig för innovationssystemets aktörer. Ett mål för satsningen på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik är att sänka kostnaderna för ny energiteknik baserad på förnybara energislag och kraftigt öka inslaget av el- och värmeproduktion baserad på förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. Arbetet med att på en sådan grund få fram ny teknik för nya energisystem och uppnå bred acceptans för den nya tekniken är en tidskrävande process som ställer höga krav inte bara på insatsernas kvalitet och relevans, utan även på t.ex. information och resultatspridning. Genombrott nås inte i stora steg i ett kort perspektiv utan snarare i långsiktig följd av små successiva steg. Mot bakgrund av redovisning av insatsernas omfattning, kvalitet och relevans gör regeringen bedömningen att insatserna för ett långsiktigt uthålligt energisystem har goda förutsättningar att bidra till ökad kunskap om de vetenskapliga grunderna för tillförsel, omvandling, distribution och användning av energi med samtidig omsorg om hälsa och miljö. De metoder som utvecklat för att prognostisera teknisk och kommersiell mognad inom sexton olika utvecklingsområden, samt för att redovisa och följa upp åtgärderna inom det långsiktiga programmet, lägger enligt regeringens bedömning grunden för en objektiv prioritering mellan olika typer av åtgärder och områden i linje med den av utarbetade långsiktiga strategin. Den förnyade analys som redovisat i rapporten Forskning och utveckling inom energiområdet resultatredovisning 2003 (STEM ER 5:2003) ger ytterligare stöd för bedömningen att verksamheten riktas mot prioriterade områden som är av intresse för svenskt näringsliv och för det svenska energisystemet. Den ökande andelen medfinansiering från näringslivet stärker denna bedömning. Mot bakgrund av redovisning av läget och insatserna inom de sexton utvecklingsområdena bedömer regeringen att verksamheten på ett tillfredsställande sätt främjar utvecklingen av ny energiteknik som bidrar till utvecklingen av ett ekonomiskt och ekologiskt uthålligt energisystem och bidrar till ökad användning av renare och effektivare energiteknik.