prop · GR03100d10 · 2004-04-15 00:00:00 — Mycket expansiva finansiella förhållanden, främst , underlättade den påföljande konsolideringen av företagens balansräkningar. I takt med successivt förbättrad resultatutveckling och lägre räntenivåer för företagsobligationer fick företagen stöd från stigande börsvärden och lägre lånekostnader. Återhämtningen i företagens vinster följdes av en gradvis uppgång i investeringar, först i och , och även i euroområdet. Utvecklingen gynnades också av minskad geopolitisk osäkerhet efter slut samt av att sarsepidemin i ebbade ut . Den internationella industrikonjunkturen förbättrades påtagligt med högre förtroende, produktionsnivå och lönsamhet. Den ökade aktiviteten inom industrin bidrog till stigande råvarupriser, inte minst på olja. Trots stigande energipriser är dock den internationella konsumentpris- 2003/04:100 BILAGA 1 utvecklingen fortsatt återhållen. Detta faktum förklaras främst av ett lågt resursutnyttjande i världsekonomin, bl.a. på arbetsmarknaderna, samt av en på flera håll god produktivitetsutveckling. För euroområdet har dessutom eurons förstärkning i viss mån dämpat inflationsimpulserna från högre oljepriser. Överlag har stora växelkurssvängningar mellan viktiga valutor varit en osäkerhetsfaktor för den globala ekonomiska utvecklingen . En fortsatt återhämtning av den internationella konjunkturen väntas och den globala tillväxttakten bedöms bli god . Stark BNP-tillväxt förutses i de flesta regioner. I euroområdet förväntas dock en relativt måttlig tillväxtförbättring. En god resultatutveckling i företagssektorn och fortsatt expansiva finansiella förhållanden för en stark internationell konjunkturutveckling givet bedömningen att det finns gott om lediga resurser. En viktig drivkraft bakom den internationella återhämtningen är att investeringarna, efter av låga investeringsvolymer, förväntas öka kraftigt. Ett lågt förväntat inflationstryck det närmsta året i flera länder bedöms leda till att ränteläget fortsätter att vara gynnsamt, till gagn både för företag och för hushåll. väntas gradvis högre sysselsättning och lägre arbetslöshet i , och euroområdet efterhand utgöra en allt viktigare drivkraft för ökad hushållskonsumtion. Tecken på en bättre arbetsmarknadsutveckling finns i flertalet länder och regioner, och en fortsatt förbättring väntas i takt med att effekterna av den investeringsledda återhämtningen sprider sig i ekonomierna. förutses BNP-tillväxten globalt öka och uppgå till . väntas en viss dämpning av tillväxten till då andelen lediga resurser i ekonomierna minskar och effekterna av den ekonomisk-politiska stimulansen efterhand avtar. Finanspolitiken bedöms vara neutral eller svagt åtstramande i euroområdet och i . Räntorna antas stiga globalt, dock förhållandevis långsamt till följd av det dämpade pristrycket. En god privat konsumtionstillväxt förutses, baserad på en fortsatt förbättring av situationen på arbetsmarknaderna i allmänhet och av hushållens inkomstutveckling i synnerhet. Riskbilden och osäkerheterna för prognosen bedöms vara balanserade. Svårigheten att bedöma kraften i den pågående uppgången i efterfrågan, 2003/04:100 BILAGA 1 produktion och handel kan leda till att effekterna på BNP-tillväxten underskattas. Den globala återhämtningen är sårbar då en tydlig vändning på arbetsmarknaderna tycks dröja. En annan osäkerhetsfaktor är den höga volatilitet i växelkurserna mellan stora valutaområden som präglat valutamarknaderna . Hög volatilitet och stor osäkerhet kring valutornas relativa värde kan ha negativa konsekvenser för den globala handeln samt för företags investeringsbeslut. En ytterligare markant försvagning av den amerikanska dollarn mot euron från nuvarande nivåer bedöms vara en tydlig risk för lägre tillväxt i euroområdet, speciellt om växelkursförändringen blir snabb. Tabell 2.1 BNP-tillväxt, KPI, arbetslöshet Arbetslöshet, procent av arbetskraften3 1Siffror för EU innefattar nuvarande 15 medlemsstater . 2HIKP för EU-länder och KPI för . 3ILO-definitionen för EU-länder och nationell definition för . Källor: Nationella källor, och . Förra årets relativt samtidiga internationella konjunkturuppgång var synlig även i euroområdet där en försiktig konjunkturförstärkning inleddes . Återhämtningen i euroområdet förutses stärkas och och BNP-tillväxten väntas uppgå till och till . Mellan och stagnerade ekonomin i euroområdet. Flera faktorer tyngde ekonomin, utrikeshandeln gav ett negativt tillväxtbidrag och inhemsk efterfrågan utvecklades mycket svagt. Hushållens konsumtion hölls tillbaka av ett allt kärvare läge på arbetsmarknaden med en avtagande sysselsättningstillväxt och en stigande arbetslöshet, vilket i sin tur verkade återhållande på löneutvecklingen. Investeringsviljan hos företagen vände tydligt nedåt då en av fallande investeringar inleddes. Företagen har fokuserat på att förbättra vinstmarginalerna genom omfattande kostnadsnedskärningar och genom en anpassning av kapitalstocken efter de överinvesteringar som gjordes under högkonjunkturåren . Efter tre kvartal av stagnation vände konjunkturen uppåt i mitten av . Återhämtningen i ekonomin var initialt exportledd men ökade även investeringarna. Det relativt höga kapacitetsutnyttjandet, en ökad global efterfrågan och ett lågt ränteläge är viktiga förklaringar till investeringsuppgången. Investeringsuppgången och förutses dock bli relativt begränsad. Till stora delar har den betydande investeringsnedgången varit ett utfall av tidigare överinvesteringar. Därutöver har apprecieringen av euron försämrat exportindustrins konkurrenssituation. Ap- precieringstrycket på euron förväntas bestå under innevarande år men en viss euroförsvagning förutses under senare delen av prognosperioden. Att skatta effekten av euroapprecieringen på exportutvecklingen är förenat med stora svårigheter och eurokursen utgör därför en av de huvudsakliga riskerna i prognosen. Dels kan effekten av den hittillsvarande apprecieringen vara underskattad och dels kan euron komma att förstärkas mer under loppet av innevarande år än vad som antagits i prognosen. En betydligt kraftigare euroförstärkning än vad som antagits skulle inne- bära ett svagare konjunkturförlopp än det som förutses i prognosen. Sammantaget bedöms stimulanseffekten från en ökad global efterfrågan vara starkare än den negativa effekten av en starkare valuta. Den starkare euron verkar dämpande på inflationen vilket stärker hushållens realinkomstutveckling samt skapar utrymme för expansiv penningpolitik. Förutom att inkomsten stärks tack vare en dämpad inflationstakt och genomförda inkomstskattelättnader förväntas fortsatt låga räntor och ett i utgångsläget relativt högt hushållssparande bidra till att hushållen ökar sin konsumtion under innevarande år. Arbetslösheten har trots den svaga konjunkturen legat i stort sett stilla. Antalet arbetslösa väntas minska något för att sedan stabiliseras på en betydligt högre nivå än vid ingången av lågkonjunkturen. Överlag förutses konjunkturuppgången i euroområdet ha ett svagare förlopp än i omvärlden. Den svaga utvecklingen är särskilt påtaglig i de tre största ekonomierna i euroområdet, , och . Förutom ett dämpat konjunkturläge har även och uppvisat svaga offentliga finanser, vilket lett till en finanspolitisk åtstramning som i sin tur verkat hämmande på inhemsk efterfrågan. Flera länder inom euroområdet förutses ha ansträngda offentliga finanser och för euroområdet som helhet väntas en svagt åtstramande eller neutral finanspolitik . Den brittiska ekonomin är inne i en mycket stark tillväxtfas där hög konsumtionstillväxt för hushållen sammanfaller med ett investeringsuppsving i den privata sektorn, hög offentlig konsumtion och ökad internationell efterfrågan. Ekonomin har stimulerats av en stabil arbetsmarknad, goda löneökningar, fortsatt hög ökningstakt för bostadspriserna och en expansiv finans- och penningpolitik. Uppgången bygger dock delvis på ökad privat och offentlig skuldsättning. förutses en gradvis åtstramning av penningpolitiken leda till en avmattning i hushållens konsumtionstillväxt, samt till en mer dämpad utveckling på den något överhettade brittiska bostadsmarknaden. väntas övriga delar av ekonomin utvecklas 2003/04:100 BILAGA 1 BNP förutses öka och 2005. En konjunkturuppgång har inletts i flertalet av de länder, som blir medlemmar i . Den ekonomiska återhämtningen fortsätter i , där BNP förväntas öka 2004 och 2005. Exporten är den viktigaste drivkraften, men den privata konsumtionen visar tendenser att öka och kommer sannolikt att spela en växande roll. Det fortsatt stora budgetunderskottet, som skulle kunna medföra en åtstramning av penningpolitiken, utgör en risk för att tillväxten i kan bli lägre. De baltiska staterna fortsätter att växa snabbast bland de nya medlemsstaterna. I förutses en något lugnare utveckling framöver jämfört med , men landet har ändå den högsta tillväxten av de baltiska staterna, med tillväxttakter på 2004 och 2005. och förväntas ha en något lägre tillväxt. I är det inhemsk konsumtion och investeringar som svarar för den höga tillväxten. Bytesbalansunderskottet är måttligt, men det finns risk för att det ökar om efterfrågan i de stora europeiska länderna fortsätter att vara svag. Bytesbalansen är ett riskmoment också i och , där underskotten är betydande. I båda länderna har tillväxten således drivits av den inhemska efterfrågan. Bland övriga anslutningsländer är och de största ekonomierna. Även dessa länder är inne i en konjunkturuppgång, men tillväxttakten förutses begränsas till och . En viktig drivkraft för den ekonomiska utvecklingen framöver i är hushållens konsumtion. I takt med den förbättrade internationella konjunkturen förväntas också exporten att öka. I väntas tillväxten ta fart de kommande två åren. Framför allt är det hushållens konsumtion, understödd av låga räntor och skattelättnader, som förväntas utgöra drivkraften i ekonomin. I takt med förbättrad internationell konjunktur förväntas också exporten att öka. 2003/04:100 BILAGA 1 Lågt kapacitetsutnyttjande innebär emellertid att investeringarna tar fart först . Ut- vecklingen på arbetsmarknaden är avgörande för hur optimistiskt hushållen ser och hur konsumtionen relativt sparandet utvecklas. BNP väntas växa och . I dämpades tillväxten något . Utsikterna är dock relativt goda för att tillväxten återigen ökar och även i är det framför allt hushållens konsumtion som driver ekonomin framöver. Hushållens konsumtion understöds av löneökningar, lägre inflation och inkomstskattesänkningar . Stigande export på grund av en förbättrad internationell konjunktur förväntas också bidra. Investeringarna bedöms öka något framöver på grund av den förbättrade internationella konjunkturen. BNP-tillväxten väntas uppgå till och . Trots en svag utveckling av den norska ekonomin förväntas tillväxten tillta . Främst är det hushållens konsumtion som till följd av höga löneökningar, låg inflation och lågt ränteläge bedöms driva utvecklingen framöver. Uppgången i den internationella konjunkturen och det senaste årets depreciering av den norska kronan leder även till ökad export. I kombination med lågt ränteläge bedöms detta leda till att investeringarna kommer igång . Även oljebolagens investeringsplaner indikerar en positiv investeringstillväxt framöver. BNP-tillväxten väntas uppgå till och . Tillväxten i har varit stark med en genomsnittlig tillväxt på . Detta förklaras till stor del av det höga oljepriset men även av en stabilitetsinriktad ekonomisk politik och stigande investeringar. Budgeten visade ett överskott på av BNP och statsskulden minskar stadigt. Den främsta utmaningen för den ryska ekonomin är att minska råvaruberoendet och bredda tillväxtbasen för att nå en uthållig tillväxt. En alltför långsam reformtakt i kombination med ett kraftigt fall i oljepriset utgör de största riskerna för tillväxtutsikterna. En viss inbromsning i tillväxttakten förutses till i årstakt. Det speglar en gradvis nedgång i oljepriset, en appreciering av rubeln samt en viss osäkerhet kring den fortsatta reformtakten. Efter de senaste årens lågkonjunktur, främst orsakad av en korrigering av tidigare överinvesteringar, förbättrades konjunkturen tydligt . Den positiva utvecklingen har sedan hållit i sig, stimulerad av en fortsatt mycket expansiv ekonomisk politik. Återhämtningen är bred i den bemärkelsen att både hushållens konsumtion och investeringar starkt bidrar till tillväxten. Mycket av den ekonomisk-politiska stimulansen bedöms ebba ut . Finanspolitiken förutses övergå från att ha varit mycket expansiv till att bli mer neutralt inriktad och penningpolitiken förväntas stramas åt , när situationen på arbetsmarknaden förbättrats. Förutsättningarna för att konjunkturuppgången skall hålla i sig är goda. Företagens finansiella situation har t.ex. förbättrats dramatiskt . Förhållandet mellan företagens kassaflöde och investeringsutgifter är det mest gynnsamma som någonsin uppmätts (se diagram 2.1 nedan). Diagram 2.1 Företagens finansiella gap som andel av BNP i Företagens finansiella gap som andel av BNP i Förenta -0,5 -1,0 Källa: Ecowin. Under lågkonjunkturen anpassade företagen snabbt sin produktionsapparat och kostnader till en lägre efterfrågenivå. I ljuset av en förbättrad konjunktur har dessutom stigande intäkter i allt högre grad bidragit till vinstutvecklingen . Det har därför skett en skyndsam förbättring av vinsterna till en nivå som är hög i ett historiskt perspektiv. Även förtroendet bland företagen har förbättrats och är mycket högt. Det finns därför goda skäl att anta att det senaste halvårets starka investeringsutveckling skall hålla i sig. En annan viktig faktor för att konjunkturförbättringen skall hålla i sig är att hushållens finansiella situation har fortsatt att förbättras. Hushållens nettoförmögenhet har stigit tydligt till en nivå som är klart högre än det historiska genomsnittet. Som en följd av det senaste årets börsuppgång och stigande fastighetsvärden har hushållens förmögenhetsställning stärkts, trots en ökning av skulderna. En mycket stor andel av hushållen har dessutom lagt om sina lån och bundit dessa till en mycket låg ränta och är därför skyddade när räntorna stiger. Bo- stadslånen står för av hushållens totala skuldstock. En viktig drivkraft för konjunkturen framöver är de synnerligen expansiva finansiella förhållandena för både hushåll och företag. Räntorna är mycket låga i utgångsläget och det finns faktorer som talar för att åtstramningen av penningpolitiken blir mildare än vad som varit fallet vid de tidigare konjunkturuppgångarna . En viktig anledning är att den mycket snabba produktivitetsutvecklingen innebär en press nedåt på inflationen. Företagens finansieringskostnader är låga även till följd av att räntan på företagsobligationer har minskat i ljuset av de förbättrade balansräkningarna och en ökad riskbenägenhet hos investerarna. En annan positiv faktor är att börsen stigit kraftigt bl.a. till följd av den gynnsamma vinstutvecklingen. Den försvagning av dollarn som skett innebär en stimulans för exportsektorn. De höga vinsterna innebär att företagen har möjlighet att både nyanställa och investera när efterfrågan tilltar. På arbetsmarknaden har det skett en försiktig återhämtning. Olika indikatorer tyder visserligen på olika styrka i uppgången, men förutsättningarna för ytterligare förbättringar är goda. En ökad efterfrågan på arbetskraft innebär att lönerna stiger snabbare och att de disponibla inkomsterna därmed stärks allt mer. bedöms även finanspolitiken fortsatt bidra till tillväxten genom att återbetalning av skatt sker till ett stort antal hushåll. Förutsättningarna sammantaget är där- 2003/04:100 BILAGA 1 för goda för en gynnsam utveckling även av hushållens konsumtion. BNP-tillväxten förutses bli för att sedan mattas av något till när den ekonomisk-politiska stimulansen klingar av. Riskbilden bedöms vara balanserad. Det kan inte uteslutas att tillväxten blir starkare än vad som förväntas. Ett flertal risker synes ha minskat, i synnerhet risken för en svag vinstutveckling. Om produktiviteten fortsätter att överraska positivt verkar detta dämpande på inflationstrycket och därmed skapas utrymme för att under ytterligare hålla kvar vid en låg styrränta. kan det inte uteslutas att det tar än väntat innan arbetsmarknaden tar ordentlig fart. Dessutom kvarstår osäkerheten om utvecklingen av de offentliga finanserna. Även om läget kan antas förbättras något till följd av konjunkturuppgången, finns det underliggande förändringar som går i motsatt riktning. En sämre utveckling än väntat av det federala budgetsaldot, t.ex. om offentliga utgifter ökar mer än vad som förutses, skulle kunna ge negativa effekter på förtroendet och långa räntor kan stiga snabbare än väntat. Detta skulle verka dämpande på konjunkturen. Den japanska ekonomin har utvecklats positivt och tillväxten har varit starkare än väntat. Det är framför allt en ökning av exporten, främst till övriga , som har bidragit till tillväxten men också en positiv utveckling av företagens investeringar. Hushållens konsumtion har däremot fortsatt att utvecklas relativt svagt. Den positiva ekonomiska utvecklingen i väntas fortsätta men sannolikt i en något lägre takt än . Företagen har gjort kostnadsnedskärningar som lett till ökade vinster och börsen har stigit . Stora exportföretag inom tillverkningsindustrin står dock för huvuddelen av vinstökningen medan många små och medelstora företag, liksom företag inom andra sektorer, har fortsatta lönsamhetsproblem. Den senaste tidens förstärkning av yenen leder också 2003/04:100 BILAGA 1 till en viss försämring av exportförutsättningarna. Den japanska ekonomin lider dessutom fortfarande av de underliggande strukturella problem som har hämmat aktiviteten under mer än . Den offentliga bruttoskulden utgör av BNP och budgetunderskottet uppgår till av BNP. Deflationen som pågått under väntas fortsätta och banksektorn präglas fortfarande av en stor andel dåliga lån och fallande utlåning. Dessa problem torde utgöra hinder för att den positiva utvecklingen skall vara hållbar. I ljuset av detta bedöms den nuvarande relativt starka tillväxten vara av mer kortsiktig cyklisk karaktär. BNP väntas öka för att öka , vilket ligger i nivå med vad som bedöms vara potentiell tillväxt. Den ekonomiska utvecklingen i exklusive har varit mycket stark och stärktes ytterligare då tillväxten uppgick till . Effekterna av lungsjukdomen sars på den ekonomiska aktiviteten visade sig bli betydligt mindre än vad som först befarades och tillväxten återhämtade sig snabbt . En kombination av för gynnsamma växelkurser, ackommoderande ekonomisk politik och en återhämtning i IT-sektorn har stimulerat den ekonomiska utvecklingen. Dessutom minskade ränteskillnaden mellan statspapper i utvecklingsländer och i kraftigt vilket förbättrade finansieringssituationen för de . är det land i regionen som bidrar mest till den positiva utvecklingen. Tillväxten i var den starkaste och uppgick till . Det är främst exporten som driver Ki- nas tillväxt men den inhemska efterfrågan ökar också snabbt. Många länder i regionen gynnas av den positiva utvecklingen i och den regionala handeln har ökat markant (se även fördjupningsruta på sidan 26). Även i var tillväxten starkare än väntat , då BNP ökade med . Tillväxten i regionen väntas fortsätta att vara hög framöver till följd av en förstärkning av den inhemska efterfrågan samt positiva effekter av återhämtningen i den globala ekonomin. Sammantaget väntas BNP öka , den snabbaste tillväxten före Asienkrisen 19971998, och . Den ekonomiska utvecklingen i vände uppåt efter att regionen genomgick en recession . Tillväxten i regionen har till stor del drivits av en positiv exportutveckling men också alltmer av en starkare inhemsk efterfrågan. Dessa faktorer stimuleras till stor del av konkurrenskraftiga valutakurser, gynnsamma finansiella förhållanden och en begynnande återhämtning i världsekonomin. Det ekonomiska läget i har stabiliserats och tillväxten uppgick till efter att ha varit kraftigt negativ . Inflationen har också dämpats betydligt. I var tillväxten nära noll 2003, men BNP väntas öka igen då förtroendet har förbättrats. Detta torde kunna förklaras av att regeringen har visat sig vilja genomföra strukturella reformer och eftersträva makroekonomisk stabilitet. I , och till viss del även , har den ekonomiska utvecklingen varit fortsatt positiv. Länderna har stått emot yttre störningar förhållandevis väl, till stor del tack vare sina relativt goda ekonomiska förutsättningar och mer öppna ekonomier. Den ekonomiska tillväxten i väntas fortsätta att utvecklas positivt under innevarande år till följd av en successiv förstärkning av den inhemska efterfrågan samt återhämtningen i den globala ekonomin. Utvecklingen varierar dock kraftigt mellan olika länder. I regionen förekommer fortfarande politisk instabilitet på vissa håll, vilket kan utgöra en risk för den fortsatta återhämtningen. Vidare har ett flertal länder stora skulder som kan orsaka problem om de nuvarande gynnsamma finansiella förhållandena skulle ändras. Sammantaget väntas BNP öka och . De internationella förutsättningarna för den svenska exporten förbättrades endast marginellt . Den globala efterfrågan började inte stärkas tydligt förrän under den andra halvan av året. Världsmarknadstillväxten, dvs. ökningen av den handelsviktade importefterfrågan på bear- 2003/04:100 BILAGA 1 betade varor som de svenska exportföretagen möter, beräknas ha varit . Mot bakgrund av de positiva tecknen i världshandeln och en fortsatt positiv global konjunkturutveckling, inte minst i , och i viss mån euroområdet, väntas världsmarknadstillväxten att öka till och . Efter ett markant fall i samband med har oljepriset i dollar successivt stigit. var priset högre än per fat, vilket är den övre gränsen i det prisband som är Opec:s inriktning . Ökad global efterfrågan och sänkta produktionskvoter för råolja i ett antal viktiga producentländer är de huvudsakliga förklaringarna till prisuppgången. Prisökningen är emellertid inte lika markant mätt i kronor. Under fortsättningen av 2004 förväntas produktionen av råolja i framför allt Opec-länderna anpassas till efterfrågan och vid utgången av 2004 väntas oljepriset vara per fat. väntas oljepriset fortsätta att sjunka till per fat. Om anpassningen av produktionen dröjer när efterfrågan stiger ökar emellertid risken för att oljepriset hamnar över prognosen. Diagram 2.2 Dagspris Brentolja Brentolja (USD), vänster skala Brentolja (SEK), höger skala Källa: Ecowin. 2003/04:100 BILAGA 1 ökande betydelse för världsekonomin intar en allt viktigare roll i världsekonomin. har landet haft en mycket stark BNP-tillväxt på i genomsnitt som dess andel av världshandeln ökat från till 6 %.4 är nu världens sjätte största ekonomi och världens fjärde största handelsnation ökade exporten och importen med . andel av världsekonomin är betydligt större om man tar hänsyn till den inhemska köpkraften. Mätt i termer av köpkraft är nu världens näst största ekonomi efter . Många talar om som en ny stor tillväxtmotor för världsekonomin. En viktig orsak till höga tillväxttakt är omfattande reformer, inkl. äganderättsreformer, som landet genomfört de senaste två decennierna. De senaste årens tillväxt förklaras dock främst av att låga arbetskraftskostnad gjort det förmånligt för utländska företag att flytta sin produktion dit. Utvecklingen har givit upphov till oro i många länder som ser arbetstillfällen försvinna eller som möter ökad konkurrens från export av lågkostnadsproducerade varor. En studie gjord av IMF5 visar att ekonomiska utveckling har en otvetydigt positiv påverkan på världen i stort. Dock varierar effekten mellan olika regioner. Länder som konkurrerar med samma typ av export som kan på kort sikt komma att påverkas negativt, medan länder vilka i likhet med är stora exportörer av högteknologiska produkter gynnas av starka efterfrågan. Det svenska exemplet bekräftar i hög grad detta.