prop · GR03100 · 2004-04-15 00:00:00 — Däremot ingår inte utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Till de takbegränsade utgifterna räknas även utgifterna för Ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I budgeten ingår slutligen posten Minskning av anslagsbehållningar. Skillnaden mellan utgifts- taket för staten och de takbegränsade utgifterna utgörs av budgeteringsmarginalen. Utgiftstaket för staten är ett centralt budget- politiskt åtagande för regeringen och . Om det finns risk för att utgiftstaket kommer att överskridas skall regeringen, enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, vidta sådana åt- gärder som den har befogenheter till eller föreslå nödvändiga åtgärder. Regeringens bedömning är att utgiftstaket riskerar att överskridas om inga åtgärder vidtas. Regeringen avser därför införa begräns- ningsbelopp för vissa anslag (se avsnitt 4.3). Den utgiftsprognos som här redovisas inkluderar effekterna av de föreslagna åtgärderna. Regeringen följer noggrant utgiftsutveck- lingen genom månatlig uppföljning och regel- bundna prognoser för att kunna vidta ytterligare åtgärder om utgiftstaket bedöms vara hotat. De takbegränsade utgifterna beräknades i budgetpropositionen till . Budgeteringsmarginalen uppgick till . I den aktuella beräkningen bedöms de takbegränsade utgifterna uppgå till . Det innebär att budgete- ringsmarginalen nu beräknas uppgå till 0,1 mil- jarder kronor. Jämfört med 2003 ökar de takbegränsade ut- gifterna med . Om hänsyn tas till tekniska förändringar som motiverat justeringar av utgiftstaket, ökar de underliggande utgifterna med , vilket motsvarar en real ökning på . I relation till bruttonational- produkten (BNP) beräknas de takbegränsade utgifterna uppgå till . Tabell 6.2 Takbegränsade utgifter Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Statsbudget enligt beslut . 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. I tabell 6.4 redovisas anvisade medel på den ursprungliga statsbudgeten, förslag på tilläggs- budget i denna proposition, de prognostiserade utgifterna för respektive utgiftsområde samt Ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten. För vissa utgiftsområden avviker ut- giftsprognoserna kraftigt i förhållande till den av ursprungligt fastställda statsbudgeten. Nedan beskrivs de viktigaste skillnaderna mellan den aktuella prognosen och utgiftsramarna i den ursprungliga statsbudgeten (se även diagram 6.1). Diagram 6.1 Utgiftsprognos 2004 jämfört med anvisade medel på statsbudgeten för 20041 6 Försvar samt beredskap mot -3,9 -1,2 Allmän miljö- och naturvård -0,5 Jord- och skogsbruk, fiske med -2,0 Allmänna bidrag till kommuner -2,6 -6,0 -4,0 -2,0 1 Statsbudget enligt beslut . Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Utgifterna för anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling beräknas bli högre än anslagna medel i statsbudgeten då an- slagssparande förväntas användas . Den utgiftsbegränsning som regeringen har för avsikt att införa för anslaget begränsar dock anslagsbelastningen . Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd I statsbudgeten finns inga anslagna medel för anslaget 9:1 Samarbete med Central- och Öst- men det anslagssparande som finns förväntas användas , vilket ger högre prognos än anvisade medel. Den utgiftsbegräns- ning som regeringen har för avsikt att införa för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet begränsar dock anslagsbelastningen . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Jämfört med beräkningen i budgetpropositio- nen har utgifterna för utgiftsområde 10 reviderats ned. För anslaget 19:1 Sjuk- penning och rehabilitering m.m. beräknas ut- gifterna bli ca lägre i förhållande till beräkningen i budgetpropo- sitionen. Bakom denna förändring ligger en nedreviderad utgiftsberäkning vad gäller sjuk- penning och en uppreviderad utgiftsberäkning vad gäller rehabiliteringspenning. I stats- budgeten antogs att antalet sjukpenningdagar (netto) 2004 skulle understiga nivå med . Nuvarande prognos inne- bär ca 21,5 procents nedgång. antas antalet sjukpenningdagar minska jäm- fört med nivå. Utgifter för anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar (f.d. förtidspension) bedöms bli lägre 2004 än beräknat i budgetpropositionen. Detta förklaras av ett lägre antagande om genomsnittlig ersättning och färre personer med sjukersättning än vad som beräknades i budgetpropositionen. Det genomsnittliga antalet personer med aktivi- tets- eller sjukersättning antas dock samman- taget öka med ca 24 000 . Utgifterna för anslaget 22:2 Bidrag till arbets- löshetsersättning och aktivitetsstöd beräknas bli ca högre än vad som anvisades på statsbudgeten. Den öppna arbetslösheten har reviderats upp jämfört med bedömningen i budgetpropositionen. De arbetsmarknadspolitiska programmen har ut- ökats med 15 000 platser, vilket ökar utgifterna för aktivitetsstöd. Ytterligare en förklaring till utgiftsökningen är att ett flertal helgdagar bidrog till att utbetalningar försköts till . Slutligen har antalet tim- anställda som erhåller ersättning ökat mer än vad som antogs i statsbudgeten, som den förväntade minskningen av deltidsarbetslösa har planat ut. Utgifterna för anslaget 22:6 Europeiska social- fonden m.m. för perioden 20002006 beräknas bli ca högre än vad som anvisades på statsbudgeten till följd av att anslagsbehållningar förväntas ut- nyttjas. Anslagssparandet beror på en för- dröjning av starten för strukturfondspro- grammen. Utgifterna för anslaget 25:2 Studiemedel m.m. beräknas bli ca lägre än beräknat i statsbudgeten. Detta förklaras främst av lägre studerandevolymer, framför allt inom den kommunala vuxenutbildningen, än vad anslaget beräknats för. Utgifterna för anslaget 25:3 Studiemedels- räntor m.m. beräknas bli ca lägre än beräknat i statsbudgeten, vilket i huvud- sak beror på färre prognostiserade avskrivningar av lån än i statsbudgeten. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Regeringen har för avsikt att besluta om utgifts- begränsningar för anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald. Detta medför lägre beräknade utgifter än anvisat i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag beräknas bli högre än anslagna medel i statsbudgeten då anslagssparande förv- äntas användas . På grund av senareläggning av utgifter för anslaget 37:7 IT-infrastruktur: Regio- nala transportnät m.m. beräknas utgifterna bli högre än anslagna medel i statsbudgeten. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgifterna för utgiftsområdet beräknas bli lägre jämfört med vad som anvisades i statsbudgeten, regeringen har för avsikt att besluta om utgifts- begränsningar. De anslag som kommer att be- röras finansierar stöd till jordbrukare både vad gäller direktbidrag och ersättningar inom miljö- och landsbygdsprogrammet. Utgiftsbegräns- ningarna innebär att utbetalningen av vissa stöd kommer att senareläggas från planerad ut- betalning till början av 2005. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgifterna för anslaget 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting beräknas bli 2,6 mil- jarder kronor lägre än beräknat i statsbudgeten, vilket beror på att en slutreglering med an- ledning av pensionsreformen m.m. sker . Slutregleringen medför en permanent minskning av anslaget med fr.o.m 2003. Eftersom någon reglering inte skedde 2003 skall regleringen 2004 avse såväl 2003 som 2004. Detta innebär att den totala regleringen beräknas bli . Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utgifterna för anslaget 93:1 Avgiften till Euro- peiska gemenskapen beräknas bli ca högre än i statsbudgeten. Regeringen beslöt att betala av avgiften för december månad , vilket ökar utgifterna jämfört med statsbudgeten. I statsbudgeten var den beräknade förbrukningen av anslagsbehållningar inte för- delad per utgiftsområde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. Minskningen av anslagsbehållningar uppgick i statsbudgeten för till , vilket innebär att nettot av anslagssparande, utnyttjande av anslagssparande och förbrukning av tidigare anslagsbehållningar beräknades bli noll. I den aktuella prognosen ingår emellertid förbrukningen av anslagsbehållningar under respektive anslag och utgiftsområde. Statsbudgetens utfall visar att anslags- behållningarna på reservations- och ramanslag uppgick till /2004. kommer anslagssparan- det att minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel på statsbudgeten 2004 eller till följd av beslut om indragningar. Anvisade medel föreslås öka med till följd av förslag på tilläggsbudget i denna proposition. Skillnaden mellan totalt anvisade medel (inklusive förslag på tilläggs- budget) och prognostiserade utgifter beräknas nu till (exklusive stats- skuldsräntor). Därmed beräknas anslagsbehåll- ningarna öka till . Kommande indragningar av anslags- sparande, bl.a. till följd av den s.k. treprocents- regeln, kan dock komma att innebära att anslags- behållningarna blir lägre. Treprocentsregeln innebär att myndigheterna först efter ett särskilt beslut av regeringen får disponera anslags- sparande som överstiger av före- gående års ramanslag. Tabell 6.3 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2004 (samtliga belopp exklusive statsskuldsräntor) Ingående reservation och ramöverföringsbelopp1 Förslag till tilläggsbudget i VP2004 Beräknad utgående reservation och ramöverförings- Beräknad förändring av anslagsbehållningar Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Enligt Årsredovisning för staten (skr. 2003/04:101). Tabell 6.4 Utgifter 2003 och 2004 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. stats- Ålderspensionssystemet vid sidan av Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Statsbudgeten enligt beslut . 2Förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 3Anvisat på statsbudgeten och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Beräkning av utgifterna per Beräkningarna är baserade på nu kända förut- sättningar vad avser den ekonomiska utveck- Regeringen presenterade i budgetpropositionen I beräkningen av utgifterna per utgiftsområde en konsekvensberäkning av utgifts- har förändrade makroekonomiska förutsätt- I tabell 6.5 presente- ningar, förändrade volymantaganden inom vissa ras en beräkning av utgifternas fördelning på transfereringssystem samt förändrad pris- och löneomräkning påverkat utgifterna jämfört med der i förhållande till konsekvensberäkningen i utgiftsramarna i budgetpropositionen. Förbrukning av anslagsbehållningar för för- ingår även utgiftseffekten av beslutade och nu valtnings- och investeringsanslag redovisas inte föreslagna eller aviserade besparingar och på respektive utgiftsområde i tabell 6.5 utan reformer (se avsnitt 4.3). ingår i beräkningsposten Minskning av anslags- Tabell 6.5 Beräkning av utgifterna per utgiftsområde för 20052006 samt skillnader jämfört med konsekvensberäkningen i budgetpropositionen (BP2004) Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 6.2.1De takbegränsade utgifternas förändring jämfört med budget- propositionen Det finns flera orsaker till att utgifterna för enskilda utgiftsområden har förändrats jämfört med beräkningen i budget- Utgifterna per utgifts- område har ändrats till följd av föreslagna bespa- ringar och utgiftsreformer, reviderade makro- ekonomiska förutsättningar, reviderad pris- och löneomräkning, förändrade volymer inom vissa regelstyrda transfereringssystem och förändrade prognosmetoder. I tabell 6.6 har förändringen jämfört med beräkningen i budgetpropositionen av de takbegränsade utgifterna delats upp på dessa faktorer. Tabell 6.6 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med budgetpropositionen Reviderad pris- och löneomräkning Takbegränsade utgifter i 2004 års Anm.: På grund av avrundning kan summan av delarna skilja sig från posten Total utgiftsförändring I jämförelse med budgetpropositionen höjs de beräknade utgiftsramarna med 2005 och med nära 15 mil- jarder kronor 2006 till följd av nu aviserade re- former. I avsnitt 4.3 presenteras budgeteffek- terna av de utgiftsreformer och den finansiering som aviseras. Bland annat aviseras att utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner beräknas öka med 2005 och 2006 i form av höjda allmänna bidrag på statsbudgetens utgiftssida. Beräknade anslags- medel för infrastrukturinvesteringar beräknas öka med för såväl 2005 som 2006. En förkortning av den sjuklöneperiod som arbetsgivarna finansierar samt höjd ersättningsnivå inom sjuk- försäkringen beräknas öka utgifterna med ca , jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Vidare aviseras att ett riktat statsbidrag till personal- förstärkningar i förskolan om 2005 och 2006 införs. Dessutom höjs den beräknade biståndsramen med . Aviserade satsningar på biologisk mångfald beräknas höja utgifterna med 2005 och med 2006 i förhållande till budgetpropositionen. De sammanlagda utgiftsminskningarna som aviseras i denna proposition beräknas uppgå till 2005 och 2006. Pris- och löneomräkning av anslagen till myndigheternas förvaltningskostnader I den inledande fasen av budgetprocessen hanteras anslag för förvaltningsändamål i fasta priser. Dessa anslag räknas om till löpande priser genom att pris- och löneindex knyts till anslagen. I budgetpropositionen gjordes en preliminär pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål . Därefter har en slutlig pris- och löneomräkning för dessa anslag genomförts . Den baseras bl.a. på löneutvecklingen för arbetare inom tillverk- ningsindustrin. Vid beräkningen görs ett avdrag för produktivitetsutvecklingen motsvarande ett årligt genomsnitt av utvecklingen inom den privata tjänstesektorn . Till följd av den slutgiltiga pris- och löne- omräkningen minskar utgiftsramarna med 2005 jämfört med beräk- ningen i budgetpropositionen. Skillnaden mellan den slutliga pris- och löneomräkningen och den preliminära omräkningen i budgetpropositionen beror främst på en tidigare felaktig beräkning av arbetskostnadsindex, högre produktivitetsut- veckling, lägre hyreskostnadsindex och lägre allmän prisutveckling. Den största förändringen gäller utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet (1 mil- jard kronor). Försvarsanslagen räknas om med ett särskilt försvarsprisindex (FPI). Faktorer som vägs in vid beräkningen av FPI är bland annat dollarutvecklingen och prisutvecklingen för importerat försvarsmaterial. I övrigt berörs främst utgiftsområde 16 Utbildning och univer- sitetsforskning (0,) och utgiftsområde 22 Kommunikationer (0,4 milj- arder kronor). I jämförelse med budgetpropositionen har anslag som styrs av den makroekonomiska utvecklingen justerats med hänsyn till nya antaganden. Justeringen berör huvudsakligen ett fyrtiotal anslag för transfereringsändamål. Utgiftsberäkningarna påverkas främst av an- taganden om betydligt högre arbetslöshet 2005 och 2006, vilket leder till ökade utgifter för arbetslöshetsersättning. antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska pro- gram har reviderats upp . Pris- utvecklingen har reviderats ned . Jämfört med beräkningen i budgetpropo- sitionen beräknas prisbasbeloppet därför bli 300 respektive lägre 2005 respektive 2006. Ett lägre prisbasbelopp medför lägre utgifter på flera stora transfereringsanslag, främst sjukersättning och garantipension till ålderspensionärer. Vidare har inkomstindex revi- derats ned för såväl 2005 som 2006. Det lägre inkomstindexet medför ca lägre utgifter för ålderspensionssystemet 2006, jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Nedreviderade räntenivåer jämfört med be- räkningar i budgetpropositionen medför lägre beräknade utgifter för studiemedelsräntor. De förändrade makroförutsättningarna inne- bär sammantaget att utgifterna beräknas öka med nära 2005 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Däremot påverkas utgifterna sammantaget endast marginellt av dessa förändringar. Utgifterna har också för- ändrats jämfört med beräkningen i budget- propositionen till följd av nya pro- gnoser för volymer inom vissa regelstyrda system. Inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd beräknas utgifterna öka med ca till följd av minskade avräkningar från biståndsramen, jäm- fört med beräkningen i budgetpropositionen. Avräkningar avser biståndsrelaterade utgifter som finns inom andra utgiftsområden. Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg har utgifterna för hög- kostnadsskyddet för äldre inom tandvården reviderats ned med ca 20052006. Detta är resultatet av att tiden från inkommen förhandsprövning till utgift blivit kortare, vilket leder till högre förväntade utgifter men lägre förväntade utgifter . Dess- utom antas antalet inkomna ärenden bli färre 2005 och 2006 än i beräkningen i budgetpropo- sitionen. De största volymförändringarna jämfört med antagandena i budgetpropositionen beräknas inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. I budgetpropositionen antogs att antalet sjukpenningdagar (netto) skulle understiga nivå med . I denna proposition antas att minsk- ningen blir (rensat för effekten av den förlängning av sjuklöneperioden som infördes , beräknas minskningen till ). Jämfört med budgetpropo- sitionen har även prognosen för antalet sjuk- penningdagar för 20052006 reviderats ned, vilket medför en beräknad utgiftsminskning om 2005 och drygt 1,5 mil- jarder kronor 2006. har antalet ersätt- ningsdagar inom rehabiliteringspenning revide- rats upp jämfört med beräkningen i budget- propositionen, vilket beräknas öka utgifterna med ca 2005 och 2006. Antalet personer med aktivitets- och sjuk- ersättning (f.d. förtidspensionärer) antas sammantaget bli färre 20052006 än vad som antogs i budgetpropositionen, vilket beräknas minska utgifterna med nära 2005 och med ca 2006. Trots denna nedrevidering beräknas antalet personer med aktivitets- och sjukersättning öka betydligt . Inom utgiftsområde 15 Studiestöd antas antalet studenter med studiemedel bli färre som antalet studenter med studiehjälp och rekryteringsbidrag antas bli fler än i beräkningen i budgetpropositionen. Sammantaget beräknas ändrade volymer inom regelstyrda system bidra till att utgifterna minskar med för såväl 2005 som 2006, jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. I tabell 6.7 redovisas utfall och prognoser för volymer inom olika transfereringssystem. Redo- visningen begränsas till anslag där förändrade volymer medför betydande utgiftsförändringar. Tabell 6.7 Volymer 20032006 Förändring från budgetpropositionen anges inom parentes Antal personer med assistansersättning Antal sjukpenningdagar (netto), miljoner (1,9) (6,2) (4,7) (3,2) Antal personer med sjukersättning (3 606) (6 215) (12 557) (22 381) Antal personer med aktivitetsersättning (1 002) (3 614) (5 426) (7 275) Antal personer med garantipension (7 624) (5 300) (6 000) (6 000) Antal personer med tilläggspension (11 417) (1 400) (2 000) (2 700) Antal personer med inkomstpension (42 069) (4 500) (4 100) (3 900) Antal personer med premiepension (31 295) (8 400) (14 800) (7 800) Antal personer med bostadstillägg för pensionärer (2 253) (2 000) (3 600) (5 000) (2 000) Antal uttagna föräldrapenningdagar, miljoner (0,2) (0,4) (0,5) (0,6) Antal uttagna tillfälliga föräldrapenningdagar, miljoner (0,1) (0,1) (0,1) Antal personer med studiehjälp (5 522) (5 800) (5 600) (5 650) Antal personer med studiemedel (3 857) (2 991) (2 991) Antal personer med rekryteringsbidrag (8 445) (2 334) (2 564) (1 687) (2 044) (2 740) (4 390) Anm.: Antaganden om arbetslöshetstal och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ingår i de makroekonomiska förutsättningarna, som redovisas i avsnitt 4.2. Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt. 1 Siffran bygger på att arbetsgivare betalar sjuklön t.o.m. dag 21. Nära 3 miljoner sjukpenningdagar (netto) beräknas tillkomma vid återgång till en sjuklöneperiod motsvarande . Revideringar av utgifterna kan också föranledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens ome- delbara kontroll, till exempel genom ändringar i . Revideringar kan också göras till följd av budgettekniska förändringar. Med anledning av ålderspensionsreformen skall en slutreglering av den beskattade garanti- pensionen m.m. ske . Slutregleringen medför en permanent minskning av det generella statsbidraget till kommuner och landsting om . Där- igenom minskar också utgifterna med mot- svarande belopp 2005 och 2006 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Den genomsnittliga ersättningen per dag för sjukpenning och sjukersättning antas bli lägre 2005 och 2006 än vad som antogs i budget- propositionen . Denna effekt bidrar till att de beräknade utgifterna inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi- kapp revideras ned med ca 20052006. En ytterligare förändring är att EU-avgiften beräknas bli lägre 20052006 till följd av en ny prognosmetod. Utgångspunkten vid beräk- ningen av EU-avgiften kommer att vara en be- dömning av den faktiska budgetförbrukningen, inte nivån på EU:s fleråriga budgettak. Vidare ökar utgifterna för ålderspensions- systemet till följd av ökade administrations- kostnader med ca 2005 och 2006 i förhållande till beräkningen i budget- propositionen. Sammantaget innebär revideringarna av posten Övriga förändringar (se tabell 6.6) att utgifterna minskar med för såväl 2005 som 2006 i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen. Statliga myndigheter har vissa möjligheter att fördela sina utgifter över tiden. Medel på ram- och reservationsanslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan sparas till efterföljande år. Det innebär att en myndighet utöver anvisade an- slagsmedel även kan använda tidigare sparade anslagsmedel. Myndigheter har också möjlig- heter att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag. Förskjutningar av detta slag redovisas som en för alla ram- och reservationsanslag gemensam beräkningspost benämnd Minskning av anslagsbehållningar. Denna post ingår i de takbegränsade utgifterna. För kommande budgetår erhålls en prognos för de takbegrän- sade utgifterna genom att den beräknade för- ändringen av anslagsbehållningarna läggs till utgiftsramarna och ålderspensionssystemets ut- gifter. Myndigheternas förbrukning av anslags- behållningar och utnyttjande av anslagskrediter utgör en betydande osäkerhet i beräkningen av de takbegränsade utgifterna. I förhållande till bedömningen i budget- propositionen beräknas förbrukningen av anslagsbehållningarna bli ca högre 2005 och ca lägre 2006. Den främsta orsaken till revideringen 2005 är de nu föreslagna utgiftsbegränsningarna på motsvarande 2004, vilket medför en högre förväntad anslagsförbrukning 2005. För att möjliggöra jämförelser av de tak- begränsade utgifterna över tiden redovisas i detta avsnitt de takbegränsade utgifterna per utgifts- område i miljarder kronor och som andel av de totala takbegränsade utgifterna. Tidsserierna är angivna anslagsstruktur. Genom att utgiftsområdena redovisas i en och samma struk- tur för åren 19972006 elimineras de skillnader som beror på att anslag kan ha tillhört ett annat utgiftsområde än 2006.