prop · GS034 · 2004-09-16 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2004/05:4 politik för global utveckling Regeringen överlämnar denna skrivelse till . fattade beslut om regeringens proposition Gemensamt ansvar politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). Beslutet lägger grunden för en samstämmig politik för att bidra till en rättvis och hållbar utveckling i världen. I skrivelsen presenteras regeringens arbete i riktning mot en samstämmig politik för global utveckling. Det övergripande målet att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling gäller för alla politikområden. I den samlade politiken för global utveckling skall alla politikområden dra åt samma håll. Skrivelsen skildrar utgångsläget för ett samstämmigt arbete för global utveckling inom områdena rättsliga frågor; utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik; handelspolitik; migrationspolitik; politik för social omsorg och folkhälsa; ekonomisk politik och finansiella frågor; utbildnings-, forsknings- och ungdomspolitik; jordbruks-, fiskeri- och konsumentpolitik; kultur- och mediepolitik; miljöpolitik; närings-, arbetsmarknads- och transportpolitik; och politik för internationellt utvecklingssamarbete. De aktuella politikområdena är viktiga inslag i det traditionella utvecklingssamarbetet, framför allt vad gäller kapacitets- och institutionsutveckling. Fokus för resultatskrivelsen ligger dock på hur områdena i sin egen ordinarie verksamhet och politik kan främja den globala utvecklingen. Inom vissa områden har potentiella målkonflikter i relation till det övergripande målet identifierats, inom andra synergieffekter som kan utvecklas vidare. Skrivelsen innehåller även en beskrivning av det internationella utvecklingssamarbetets roll i en samstämmig politik för global Den handlar om att på olika sätt skapa förutsättningar för Skr. 2004/05:4 utvecklingsländer och människor som lever i fattigdom att dra nytta av de möjligheter som framsteg inom andra politikområden ger. Skrivelsen syftar således inte till att ge en heltäckande bild av verksamheten inom politikområdet internationellt utvecklingssamarbete. Rapporteringen i relation till målet för utvecklingssamarbetet kommer att ske med start i budgetpropositionen för . Avslutningsvis presenteras arbete med millennieutvecklingsmålen, med fokus på det åttonde målet om att utveckla ett globalt partnerskap för utveckling, samt även frågor kring organisation, information och opinion. politik för global utveckling ............................................... Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik................................... Politik för social omsorg och folkhälsa ................................... Ekonomisk politik och finansiella frågor ................................ Utbildnings-, forsknings- och ungdomspolitik........................ Jordbruks-, fiskeri- och konsumentpolitik............................... Kultur- och mediepolitik ......................................................... Närings-, arbetsmarknads- och transportpolitik ...................... Organisation, information och opinion............................................ Bilaga 1 Förklaring till förekommande förkortningar........................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...63 politik för global utveckling Globaliseringen skapar möjligheter för utveckling men kan också skapa större utsatthet och påfrestningar för fattiga och marginaliserade individer och grupper. Insikten växer om att det ligger i vårt gemensamma intresse att skapa en säker och ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar värld, fri från fattigdom och maktlöshet. globaliseringen följer ett ökat behov av samverkan mellan länder och samarbete inom exempelvis den Europeiska Unionen (EU) och andra regionala organisationer, (), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling () och de internationella Globaliseringen ställer även krav på samstämmighet på såväl internationell som nationell nivå. Nationella beslut har inte enbart nationella effekter utan påverkar även andra länders möjligheter till utveckling på olika sätt. Mot bakgrund av detta måste politiskt beslutsfattande inom samtliga politikområden ses i ett bredare Bakgrund och huvudbudskap i politik för global utveckling fattade beslut om regeringens proposition Gemensamt ansvar politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). sin utgångspunkt i betänkandet från den parlamentariska kommittén Globkom (SOU 2001:96). Det övergripande målet för politiken är att den skall bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Effekterna av den internationella utvecklingen skall fördelas rättvist och därmed komma alla till del. utvecklingen skall även vara hållbar vilket innebär att utvecklingens ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser skall beaktas. Politiken har som främsta syfte att behandla relation till utvecklings- och transitionsländer men har betydelse för hela det globala Den omfattar även det internationella utvecklingssamarbetet som är en del av den övergripande politiken för global utveckling. för det internationella utvecklingssamarbetet är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Politiken skall genomsyras av ett rättighetsperspektiv och fattiga människors perspektiv på utveckling. Båda sätter den enskilda människan i centrum. I rättighetsperspektivet ingår demokrati och mänskliga rättigheter, vilka förstärker varandra och är varandras Rättighetsperspektivet sätter också fokus på diskriminerade, exkluderade och marginaliserade individer och grupper. Jämställdhet mellan kvinnor och män och flickors och pojkars rättigheter ges särskild uppmärksamhet. Tyngdpunkten ligger nu på att förtydliga och konkretisera perspektiven till en mer operationell nivå. människors perspektiv på utvecklingen innebär att fattiga individers, gruppers och länders behov, förutsättningar, erfarenheter och rättigheter skall vara utgångspunkten i främjandet av en rättvis och hållbar global utveckling. Detta synsätt innebär en vidareutveckling av det globalt överenskomna målet att bekämpa fattigdomen i världen. Den nya politiken präglas av åtta huvuddrag som av grupperats på följande sätt: -Grundläggande värden är demokrati och god samhällstyrning, respekt för de mänskliga rättigheterna och jämställdhet mellan kvinnor och män. -Hållbar utveckling omfattar hållbart nyttjande av naturresurserna och omsorg om miljön, ekonomisk tillväxt samt social utveckling och trygghet. -Övriga huvuddrag är konflikthantering och säkerhet samt globala Huvudansvaret för situationen i utvecklingsländerna ligger hos länderna själva. Det är landets egna invånare och deras resurser samt landets egen politik och agerande för att minska fattigdomen och främja utveckling som är viktigast. Utvecklingssamarbetet är fortfarande en viktig extern faktor för utvecklingen i många fattiga länder, men andra faktorer blir allt viktigare. Handels-, jordbruks-, miljö-, säkerhets- och migrationspolitiken är exempel på områden där omvärldens politikutformning starkt påverkar möjligheterna till en global utveckling. Samstämmigheten mellan olika svenska politikområden bör stärkas i syfte att göra den samlade politiken mer utvecklingsfrämjande. Det innebär bland annat att utvecklingsaspekter skall vägas in i beredningen av ärenden inom alla politikområden. Vägledande är det övergripande målet att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Ett grundläggande krav är att åtgärder som vidtas inom ett politikområde i strävan mot en rättvis och hållbar global utveckling inte skall motverkas av åtgärder inom ett annat politikområde. Ambitionen är att få dem att samverka så att synergieffekter kan uppnås. I sitt beslut om politik för global utveckling (bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112) gör tre tillkännagivanden. Det första rör krigsmaterielsexporten och innebär att den utredning som regeringen tillsatt om översyn av riktlinjerna för krigsmaterielexporten också skall beakta de aspekter som ryms inom politiken för global utveckling. I det andra tillkännagivandet framhålls att regeringen med regelbundna intervall i en särskild skrivelse bör redovisa de svenska prioriteringarna för vad avser , () och de regionala utvecklingsbankerna. Förberedelse för detta arbete har påbörjats. Det tredje tillkännagivandet avser koordineringsfrågorna. understryker att det är angeläget att det klargörs var samordningsansvaret för politiken för global utveckling skall ligga och att det säkerställs att uppkomna målkonflikter kan avgöras på politisk nivå. menar också att en sammanhållande och pådrivande funktion behövs och att respektive politikområde behöver operativa mål under målet om en rättvis och hållbar global utveckling, samt strategier för att underlätta genomslaget av den nya politiken. beslut om en politik för global utveckling är i grunden frågan om ett förändrat synsätt i nationell och internationell politik. områden kan det komma att ta att omsätta politiken och synsättet i konkreta och mätbara resultat. På andra områden kan resultaten komma Politiken tar sikte på vad , i nationella beslut och i det internationella samarbetet, kan uppnå på egen hand eller i samverkan med andra för att bidra till global utveckling. Beslutet riktar sig också till det svenska samhället i stort. Politikens genomslag kan förstärkas genom medverkan av offentliga aktörer, utbildningsväsendet, enskilda organisationer, folkrörelser och näringsliv. utvecklingsländernas behov i förgrunden, men utgår från vad som bör vara alla länders gemensamma intresse. I propositionen åtar sig regeringen att genomförandet av politiken för global utveckling skall rapporteras till . I sitt bifall till propositionen har strukit under att rapporteringen av resultat skall vara så utformad att utvecklingen mot ökad samstämmighet i regeringens politik kan följas upp . Det är regeringens avsikt att utforma sin redovisning på det sättet. Det är inte en ny biståndspolitik och inte resultatet av utvecklingssamarbetet som skall redovisas för i denna skrivelse. ingår som ett av flera politikområden i regeringens proposition för global Mål och resultatuppföljning för detta område redovisas i Den nu föreliggande resultatskrivelsen, som är den första, bildar utgångspunkten för det framtida genomförandet av politik för Den ger en nulägesbeskrivning och identifierar utmaningar för genomförandet av politiken. av innehåller skrivelsen inte en redogörelse av politikens resultat, utan ger snarare en redovisning av sakläget inom olika Det är naturligt att beskrivningarna för verksamheten under varje politikområde skiljer sig åt betydligt efter graden av internationalisering i På flera fält har förespråkat, och i stor utsträckning också genomfört, en politik som har global utveckling Detta gäller främst handelspolitiken, miljöpolitiken, politiken för mänskliga rättigheter samt i ökande grad politiken för fred och gemensam säkerhet. På dessa områden finns uttalade ambitioner och mål som syftar till en rättvis och hållbar global Samma gäller självfallet det bilaterala och multilaterala Inom andra politikområden har utvecklingen inte kommit lika långt, ibland för att den internationella räckvidden är I kapitel 2.1 till 2.12 beskrivs hur olika politikområden med utgångspunkt i den egna verksamheten stödjer det övergripande målet att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. står det helt klart vilken politik som är till skada eller till nytta för Det finns klara skillnader mellan utvecklingsländers behov och graden av utsatthet i det är det oklart vilken inverkan nationella och internationella beslut ytterst har på fattiga kvinnor, män och barn. viktig uppgift för denna första resultatskrivelse är att öka kunskapen om komplicerade sammanhang och ge underlag för avvägningar mellan olika prioriteringar ur ett nationellt respektive globalt perspektiv och ur ett kort respektive långt perspektiv. befinner sig i början av en långsiktig och nydanande process. Inget annat land har tidigare angripit samstämmighetsfrågorna på detta Resultatskrivelsen och arbetssättet kommer att utvecklas i flera steg innan ett bra sätt att mäta resultat av den nya politiken för global utveckling har uppnåtts. års resultatskrivelse avser regeringen söka konkretisera mål och målkonflikter. Först därefter kommer det att vara möjligt att genomföra en uppföljning av politiken. har rapporterat till FN om sitt arbete med det åttonde millennieutvecklingsmålet, att utveckla ett globalt partnerskap för I rapporteringen redovisas bidrag till de åtaganden de rika länderna gjort för att förverkliga millennieutvecklingsmålen på exempelvis områdena marknadstillträde, miljö och utvecklingssamarbete. Rapporten redovisar på ett kortfattat sätt arbete för att förverkliga millennieutvecklingsmålen i olika frågor. kunna användas i syfte att öka kunskapen om globala frågor och för att skapa debatt med till exempel det civila samhället. Inom EU kommer kommissionen att förbereda en sammanfattande om millennieutvecklingsmålen, och framför allt åtgärder under mål 8. Rapporteringen kommer till största delen att baseras på en mall som utarbetats inom (). har varit drivande i EU vad gäller denna rapportering. En fördjupad samstämmighet och mätbarhet Genomförandet av en politik som tar hänsyn till utvecklingsländernas intressen sker långsiktigt och består av en lång rad beslut av olika vikt. En del av besluten kan fattas nationellt, få stor betydelse för utvecklingsländerna och även ge positiva spridningseffekter. beslut bör fattas gemensamt med andra länder till exempel i ett mellanstatligt sammanhang för att de skall få avsedd verkan. inte minst politikområden som helt eller delvis är föremål för gemensam politik inom EU. Flera av de områden där regeringen verkar för ökad samstämmighet som identifieras i kapitel 2.1 till 2.12 rör frågor som beslutas gemensamt på EU-nivå. Detta är speciellt tydligt när det gäller handelspolitiken och jordbruks- och fiskeripolitiken. blir arbetet med att påverka politiken på EU-nivå en av de största utmaningarna i genomförandet av den nya politiken för global Behovet av ökad i samstämmighet på EU-nivån återfinns både inom ramen för det normativa och för det operativa arbetet. normativa arbetet har samstämmighetssträvanden emellertid kommit att få större genomslag. Exempel på detta är bland annat Rådets årliga orienteringsdebatt om yttre förbindelser och kommissionens meddelanden om handel och utveckling samt om migration och utveckling. Snabba förändringar i EU:s politik inom ett politikområde där vitala nationella intressen står på spel är inte enkla att åstadkomma. fattas gemensamt i EU får dock stor genomslagskraft och kan innebära stora förändringar av utvecklingsländernas villkor. att fortsatt utnyttja sina möjligheter som medlemsstat i EU för att skapa gehör för en politik som går utvecklingsländernas olika intressen En viktig uppgift i den fortsatta processen är därför att inom varje politikområde identifiera strategiska beslutstillfällen vid vilka politiken i något avseende skulle kunna påverkas. Resultatskrivelsen är inledningen till en process som innebär att steg för steg genomföra en svensk politik för global utveckling. av samstämmighet skall definieras inom varje politikområde. meningsfullt skall operativa mål och indikatorer ställas upp. som kan förväntas leda till de uppställda målen skall identifieras. angeläget att detta arbete också utförs på myndighetsnivå. har tagit initiativ till att engagera berörda myndigheter. politikområde skall, enligt önskemål, strategier för en sammanhållen politik utarbetas. Att föra en samstämmig politik för rättvis och hållbar global utveckling handlar inte enbart om att identifiera och hantera konflikter mellan olika politiska mål. Det handlar även om att tydliggöra hur olika handlingsalternativ kan förväntas påverka de fattiga och att göra medvetna avvägningar och tillvarata möjligheter som ges när ett politikområde kan förstärka ett annat. Internationellt samarbete för samstämmighet Sedan politik för global utveckling lanserades har regeringen presenterat den svenska synen på samstämmighetsfrågor i flera stora Inom flera centrala politikområden är EU en viktig aktör och för att den svenska politiken för global utveckling skall få ett brett genomslag har regeringen lyft fram politiken i bland annat för allmänna frågor och yttre förbindelser (GAERC) och i det övriga EU-arbetet. Även inom och har intresset varit mycket stort för den svenska politiken och den uppmärksammas bland annat i rapporten från . Detta ger en god grund för regeringen att verka för ett ökat internationellt samarbete kring Samarbete för ökad internationell samstämmighet sker med enskilda länder och internationella organisationer. Ett informellt nätverk för samstämmighetsfrågor har bildats inom EU, på nederländskt initiativ och med svenskt deltagande. Tanken är att intresserade länder skall kunna driva gemensamma frågor inom EU och stödja och informera varandra om det nationella arbetet med samstämmighet. har tagits fram och internationell forskning om samstämmighet växer har etablerat samarbete med , som har kommit en bit på vägen vad gäller det praktiska genomförandet av ett samstämmigt arbete, framförallt på handels- och jordbruksområdena. samstämmighetsenhet finns inom det Dess uppgift är att samordna arbetet med samstämmighet i den nederländska administrationen samt att bevaka att hänsyn tas till konsekvenser för fattiga människor vid olika har också ägnat samstämmighetsfrågorna stor uppmärksamhet, bland annat i sin vitbok om utveckling (Making Globalisation Work for the Poor). utformningen av handelspolitiken och dess samordning med var en föregångare avseende det normativa arbetet om samstämmighet i relation till global utveckling. för fattigdomsminskning finns en checklista för arbete med En särskild samordningstjänst finns inrättad för samstämmighetsarbetet och inom organisationen finns ett informellt nätverk för samstämmighetsfrågor. svenskt stöd seminarier och konferenser för medlemsländerna kring Foreign Policy har tagit fram ett index (Commitment to Development Index) som mäter de 21 rikaste ländernas politik för att minska fattigdomen i världen. Indexet bedömer utformningen av de rika ländernas åtgärder inom sju olika politikområden med stor betydelse för utvecklingsländerna: utvecklingssamarbete, handel, investeringar, migration, säkerhet, miljö och teknologi. inom utvecklingssamarbetet och ligger långt framme inom områdena miljö, handel och teknologi. Stora framsteg har även gjorts inom Indexet presenterades första gången och 2004 års resultat lanserades numret av . Indexet stämmer i sin ansats väl överens med intentionerna i den svenska politiken för global utveckling. del i utformningen av indexet under 2003-2004 och avser fortsätta detta Ett väl utformat index kan komma att spela en viktig roll i det internationella arbetet att driva samstämmighetsfrågorna framåt. Under en lång rad av år har det forskats kring utvecklingseffekterna av utvecklingsländers politik och åtaganden. De rika länderna har lagt ner stor möda på rådgivning om hur denna politik bör utformas för att vara så utvecklingsfrämjande som möjligt. Däremot saknas det en analys av effekterna på den globala fattigdomsminskningen av de rika ländernas För att råda bot på denna brist har ett antal initiativ tagits för att ta fram mer kunskap om de rika ländernas ansvar och åtaganden. har tagit aktiv del i, och även samfinansierat, ett förberedande arbete som bedrivits av , (), och planerar nu mer omfattande forskningsprogram kring effekterna av rika länders politik för enskilda utvecklingsländer eller regioner. I det följande redovisas hur den svenska politiken inom olika sakområden bidrar till det övergripande målet en rättvis och hållbar Inom vissa områden identifieras brister i samstämmigheten och inom andra möjliga synergieffekter som skulle kunna utvecklas ytterligare. I skrivelsen berörs också tidigare mindre Skr. 2004/05:4 uppmärksammade områden inom vilka politiska beslut i rikare länder kan påverka fattiga länders utveckling. Frågan om den globala utvecklingen spänner över alla politikområden. Skrivelsen är emellertid uppbyggd så att redovisningen i stora drag följer den nuvarande departementsindelningen i . Flera politikområden kan vara redovisade under samma rubrik. På motsvarande sätt kan samma fråga vara behandlad under flera olika rubriker. Det internationella samarbetet i rättsliga frågor medverkar till att stärka rättsstaten genom att utveckla och befästa demokratin, rättstatsprincipen samt respekt för mänskliga rättigheter och de grundläggande friheterna. Det är viktigt att kraftfullt bekämpa korruption och grov brottslighet, till exempel människohandel och terrorism men måste grundläggande rättsprinciper och mänskliga rättigheter respekteras. Förtroendet för rättsväsendet bygger på att alla har kännedom om sina rättigheter, tillgång till rättslig hjälp och insyn i rättsväsendet. Genom ökat internationellt rättsligt samarbete förstärks kunskaperna om de grundläggande fri- och rättigheterna, den ömsesidiga förståelsen av de olika rättssystemen och erfarenheterna om hur rättsstaten kan stärkas och utvecklas globalt. Samarbetet på rättsområdet med utvecklingsländerna inriktas på åtgärder som medverkar till god samhällsstyrning, fördjupar demokratin, motverkar diskriminering och ökar mångfalden. En av förutsättningarna för rättsstaten är ett oberoende och effektivt rättsväsende som upprätthåller rättigheter och skyldigheter som fastställts i den egna rättsordningen och genom internationella rättsliga instrument. Ett väl fungerande rättsväsende är grunden för att samhällsekonomin skall kunna utvecklas i positiv riktning. Genom arbetet för att stärka internationellt samarbete i rättsliga frågor bidrar till den globala utvecklingen. Rättsstaten bygger på tillgång till rättvisa och respekten för mänskliga rättigheter. De grundläggande fri- och rättigheterna är därför centrala för rättighetsperspektivet. arbetar både nationellt och internationellt för att främja rättighetsperspektivet. I internationellt samarbete deltar representanter för det svenska rättsväsendet i arbetet med att stärka rättsstaten i andra länder. arbetar också aktivt med att nominera representanter för rättsväsendet till uppdrag i internationella domstolar, tribunaler och andra internationella rättsliga organ. verkar internationellt för global utveckling genom samarbetet i rättsliga och inrikes frågor inom ramen för FN och EU, , , , i närområdet genom mot organiserad brottslighet i och nordiskt-baltiskt samarbete samt genom insatser med utgångspunkt från bilaterala samarbetsprogram. FN- konventionen om kampen mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och dess tilläggsprotokoll är ett exempel på hur samverkan mellan olika politikområden kan stärkas. arbete för att förebygga och bekämpa organiserad brottslighet. åtgärder mot penningtvätt är del av regeringens arbete, liksom åtgärder på det sociala området som till exempel omhändertagande av missbrukare och offer för människohandel. i för jämställdhetsfrågor och deltar även i arbetet med att utarbeta ett förslag till en europeisk konvention Alla dessa frågor har betydelse för utvecklingen i fattiga länder och möjligheterna för fattiga människor att förbättra sin En viktig fråga för samhällsutvecklingen på alla nivåer är kampen mot Många olika aktörer är involverade och samordnade insatser blir allt mer angelägna för bästa möjliga resultat. mellan myndigheterna på rättsområdet och andra berörda organisationer för att öka säkerheten sker både nationellt och internationellt. gränsöverskridande samarbetet förstärks kontinuerligt genom både lagstiftning och operativa åtgärder för att öka skyddet av rättsstaten och det civila samhället. handlingsplan om genomförande av åtgärder i linje med deklarationen om kampen mot terrorismen. omfattar ett stort antal konkreta åtgärder, bland annat fördjupad