prop · GR03100d2 · 2004-04-15 00:00:00 — 2003/04:100 BILAGA 1 Utvecklingen inom olika områden ...................................................... Utvecklingen i och ............................................. Den svenska världsmarknadstillväxten................................................ Utvecklingen i omvärlden .................................................................... 2003/04:100 BILAGA 1 Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter .................................................. Den offentliga sektorn.......................................................................................... Den konsoliderade offentliga sektorn.................................................. Den statliga sektorn .............................................................................. Finanspolitiska mål och indikatorer..................................................... Jämförelse med andra prognosmakare ................................................. Kalenderns inverkan på den ekonomiska utvecklingen ............................. ökande betydelse för världsekonomin....................................................... handel med EU:s nya medlemsländer ................................................... Förändringar jämfört med budgetpropositionen beträffande offentliga finanser och hushållens inkomster ...................................... 2003/04:100 BILAGA 1 Bidrag till BNP-tillväxt............................................................................................. BNP-tillväxt, KPI, arbetslöshet ............................................................................... Betalningsbalansens finansiella poster..................................................................... Ränte- och valutakursantaganden............................................................................ Export och import av varor och tjänster................................................................. Nyckeltal för industrin............................................................................................. Nyckeltal inom arbetsmarknadsområdet................................................................ Sysselsättning och arbetslöshet uppdelat på kön.................................................... Hushållens reala disponibla inkomster.................................................................... Bidrag till realinkomstökningen .............................................................................. Effekt av kapitalvinster på disponibelinkomst........................................................ Hushållens finansiella förmögenhet........................................................................ Den offentliga sektorns finanser ........................................................................... Skatter och avgifter................................................................................................. Den offentliga sektorns utgifter ............................................................................ Statens finanser (exklusive statliga affärsverk och aktiebolag)............................ Strukturellt sparande i offentlig sektor ................................................................. Indikatorer för efterfrågan..................................................................................... Nyckeltal, basalternativet....................................................................................... Nyckeltal, lågtillväxtalternativet............................................................................ Nyckeltal, högtillväxtalternativet .......................................................................... prognoser och utfallet ....................................... Genomsnittligt absolut prognosfel för BNP-tillväxten ....................................... 2003/04:100 BILAGA 1 BNP-tillväxt, faktisk och potentiell BNP.................................................................. Företagens finansiella gap som andel av BNP i ........................... Styrräntor i , euroområdet och ........................................ 10-åriga obligationsräntor i , euroområdet och .............. Dollarutveckling mot yen och euro ......................................................................... Börsutveckling i , euroområdet och ................................. Skillnad mellan 10-åriga obligationsräntor i och ........................ Industrins enhetsarbetskostnad i relativt 11 ..................... Lediga platser och varsel om uppsägning................................................................. Arbetskraftsutbud och sysselsättning...................................................................... Sjukfrånvarande och öppet arbetslösa...................................................................... Öppet arbetslösa och personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska Konsumentpriser på energi. Energikomponenternas prisindex och totala bidrag Inflation (KPI) exkl. el, bränsle och drivmedel....................................................... Bidrag till KPI-inflationen från vissa varu- och tjänstegrupper exkl. el, bränsle och Inhemsk underliggande inflation och bristtal i handeln ......................................... Hushållens konsumtion av varor och tjänster......................................................... Hushållens ränteutgifter efter skatt......................................................................... Hushållens förväntningar om ekonomin 12 månader framåt................................. Kapacitetsutnyttjandet i industrin ......................................................................... Påbörjade nybyggnationer av bostäder .................................................................. Den offentliga sektorns finansiella sparande......................................................... Den offentliga sektorns finansiella ställning ......................................................... Skatter och avgifter ................................................................................................. Den offentliga sektorns utgifter............................................................................. Genomsnittliga absoluta prognosfel ....................................................... 2003/04:100 BILAGA 1 gynnsamt och BNP ökade med föregå- I denna bilaga till ekonomiska vårpro- Den japanska ekonomin, liksom den la- tinamerikanska, visar efter med stag- position redovisas en prognos för den interna- nation nu en mer positiv utveckling. och den svenska ekonomins utveckling staterna är tillväxten överraskande god och i eu- Därutöver redovisas en kalkyl för roområdet är en viss förstärkning av tillväxten nu Sammantaget innebär detta att den glo- Bedömningarna baseras på underlag från bala tillväxten väntas öka från till (), och beräknas den uppgå till (se tabell 1.1). ningarna åvilar dock helt . En allt starkare investeringskonjunktur driver Beräkningarna är gjorda med stöd av Kon- på den globala återhämtningen. junkturinstitutets modell och är be- med kraftiga rationaliseringar och låga invester- tingade av att ett antal förutsättningar är upp- ingsvolymer under lågkonjunkturen finns det nu både ett behov av och ett finansiellt utrymme att För beräkningarna av volymutvecklingen har återigen bygga ut produktionskapaciteten. 2002 används som fast basår. enta staterna noterades en tydlig investerings- Ansvarig för beräkningarna är departements- I euroområdet och i Beräkningarna baseras på in- bedöms investeringarna börja öka . företagsvinster har vidare bidragit till att de ton- givande aktiebörserna har stigit sedan ungefär ett Konjunkturuppgången har än så länge inte re- sulterat i någon mer påtaglig förbättring av ar- Ett kännetecknade drag i rå- Den globala konjunkturuppgången förstärktes dande konjunkturfas är i stället att produk- tiviteten utvecklas starkt, vilket är tydligt i såväl väntas leda till en Den globala återhämtningen understöds av en veckling av svensk export och till att de senaste expansiv penningpolitik och låga obligations- Räntorna väntas vara fortsatt låga och Bruttonationalprodukten (BNP) bedöms öka Eftersom det bedöms finnas lediga re- och (se dia- surser i världsekonomin förutses den expansiva Arbetsmarknadsläget är dock svagt inriktningen av den ekonomiska politiken ge en tydlig positiv effekt på den ekonomiska aktivi- I takt med att återhämtningen fortskrider ser ut att bli med mycket god förväntas den amerikanska under världens större regioner. senare delen av 2004 minska den penningpoli- I euroområdet och i Tillväxten i , exklusive Ja- väntas styrräntehöjningar först . terfrågan i har också upprätt- 2003/04:100 BILAGA 1 hållits av en mycket kraftigt stimulerande finanspolitik. En expansiv inriktning förväntas också . Ökade försvarsutgifter, de senaste årens svaga konjunkturläge och olika finanspolitiska åtgärder har inneburit att de offentliga finanserna i har försvagats från att ha visat ett överskott på 2000 till ett underskott på . Sedan inledningen av 2002 har dollarn försvagats med i handelsvägda termer. I konjunkturhänseende har den globala växelkursutvecklingen varit olycklig. Euroområdet, vars återhämtning alltjämt är bräcklig, har fått erfara en mycket kraftig förstärkning av växelkursen. Förstärkningen har dels skett mot dollarn, dels mot ett antal som håller en fast växelkurs mot dollarn. Dollarförsvagningen förklaras av att det hos marknadsaktörer finns en oro för utvecklingen och finansieringen av de amerikanska bytesbalans- och budgetunderskotten, de s.k. dubbla underskotten. Sett ur ett långsiktigt perspektiv är dollarförsvagningen sannolikt också nödvändig. Osäkerheten om de globala växelkursrörelserna är betydande. Diagram 1.1 BNP-tillväxt, faktisk och potentiell BNP BNP-tillväxt (vänster axel) Källor: och . Enligt de preliminära nationalräkenskaperna (NR) ökade BNP i . Utfallet kan jämföras med prognosen i budgetpropositionen på . Den utveckling som tecknades i budgetpropositionen vad gäller försörjningsbalansen låg i stort i linje med utfallet. Varuexporten visade dock en oväntat god utveckling under den . Detta förklaras till stora delar av en kraftigt ökad export av läkemedel, motorfordon och teleprodukter. Tillväxten stärktes då BNP steg i jämförelse Till detta bidrog emellertid en ofrivillig lageruppbyggnad inom handeln. bedöms företagen anpassa sina lager, vilket dämpar tillväxten. 3Kostnad, årsgenomsnitt. 410-års statsobligation, årsgenomsnitt. 56-månaders statsskuldsväxel, årsgenomsnitt. Källor: , , och Den svenska ekonomin har väl stått emot den internationella lågkonjunktur som inleddes . bromsades dock tillväxten upp kraftigt i och stannade vid . I euroområdet var utvecklingen något bättre och BNP steg med . Den svenska ekonomin drabbades hårdare av de internationella störningar som låg bakom konjunkturnedgången, framför allt över- och felinvesteringar inom sektorn för informations- och kommunikationsteknik (IKT) och fallande börskurser. har emellertid den svenska tillväxten relativt kraftigt överträffat tillväxten i euroområdet. Sammantaget för åren 20012003 är den ackumulerade tillväxten högre i än i euroområdet. En bidragande orsak till den gynnsammare utvecklingen är sannolikt att det i har funnits ett utrymme att bedriva en expansiv finanspolitik. Hushållens reala inkomster förbättrades med till följd av diskretionär finanspolitik. Utvecklingen av hushållens konsumtion har följaktligen varit betydligt bättre i än i euroområdet. Den internationella återhämtningen bedöms leda till en gradvis ökning av aktivitetsnivån i den svenska ekonomin . Såväl barometer som inköpschefernas index visar på ett förbättrat konjunkturläge i tillverkningsindustrin. Orderingången har utvecklats väl och produktions- planerna är optimistiska. Den starka produktivitetstillväxten i industrin innebär att den svenska industrins konkurrenskraft alltjämt är god, trots de senaste årens förstärkning av kronan. Förutsättningarna för en investeringsuppgång inom industrin bedöms vara goda. har industriföretagen genomfört kraftiga rationaliseringar och vinstläget har förbättrats. De låga investeringsvolymerna har stärkt företagens finansiella situation. Den låga räntenivån, ökad efterfrågan och stigande kapacitetsutnyttjande är faktorer som leder till att industriinvesteringarna ökar . investeringsenkät och nationalräkenskapsutfallet tyder på att investeringarna i tjänstesektorerna däremot ökar först . Hushållens konsumtion väntas växa i ungefär samma takt som , dvs. Den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden innebär att kommunernas skatteinkomster ökar svagt och , vilket begränsar utrymmet för expansion. Den ökning av statsbidragen 2005 som regeringen aviserar i denna proposition stärker den kommunala ekonomin och höjer den kommunala konsumtionstillväxten 2005. Den uppmätta BNP-tillväxten påverkas av att antalet vardagar är betydligt fler än 2003. I budgetpropositionen bedömdes denna kalendereffekt höja BNP-tillväxten . Efter det att budgetpropositionen lades fram har emellertid NR beslutat att förändra sin metod att beräkna offentlig produktion i de preliminära nationalräkenskaperna. Denna metodförändring innebär att den offentliga produktionen i högre grad än tidigare påverkas av kalendern. Med beaktande av metodförändringen bedöms kalendereffekten 2004 höja BNP-tillväxten . Den kalenderkorrigerade BNP-tillväxten uppgår således till . Även andra delar av prognosen påverkas av kalendereffekten, se fördjupningsrutan på sidan 18. Från inledningen av 2001 till och med låg sysselsättningen i stort sett på en oförändrad nivå. Inte förrän under den senare delen av 2003 och början av 2004 har sysselsättningen i ekonomin minskat. begränsades sysselsättningsminskningen till . Antalet arbetade timmar har dock fallit med 2002 och 2003. Den svaga utvecklingen av antalet arbetade timmar i för- 2003/04:100 BILAGA 1 hållande till BNP-tillväxten innebär att produktivitetstillväxten i den svenska ekonomin med historiska mått mätt var hög 2002 och 2003. Nedgången i antalet arbetade timmar förklarades nästan helt av en sjunkande medelarbetstid. bidrog bl.a. en kraftig uppgång i sjukfrånvaron till att medelarbetstiden föll. Eftersom sjukfrånvarande räknas som sysselsatta hölls sysselsättningsnivån uppe. Den minskande medelarbetstiden beror bl.a. på ett lägre övertidsuttag och en nedgång av den s.k. vanligen arbetade tiden. Däremot bidrog inte utvecklingen av sjukfrånvaron till en lägre medelarbetstid . Den ekonomiska återhämtningen har alltså inte omfattat arbetsmarknaden. Sysselsättningen faller trots att produktionen ökar i förhållandevis god takt. Normalt reagerar arbetsmarknaden med en betydande eftersläpning när konjunkturen förbättras. En del arbetsmarknadsindikatorer visar också på att nedgången inte fördjupas ytterligare. I prognosen väntas sysselsättningen öka först . Den öppna arbetslösheten förutses uppgå till och minska till . Den svaga efterfrågan på arbetskraft leder till att löneökningstakten i ekonomin fortsätter att falla. och bedöms lönerna öka och 2006 antas lönerna stiga . Låga löneökningar och en god produktivitetstillväxt leder till ett lågt inflationstryck i ekonomin . Penningpolitiken förväntas ha en fortsatt expansiv inriktning. Först förutses börja höja styrräntan. Det är svårt att med någon större precision förutsäga konjunkturläget eller längre fram i tiden. Kalkylen baseras därför på en bedömning av det s.k. BNP-gapet 2005. BNP-gapet definieras som den procentuella skillnaden mellan den faktiska och den potentiella BNP-nivån. Om BNP-gapet är negativt finns det lediga resurser i ekonomin, vilket möjliggör en tillväxt som överstiger den potentiella tillväxttakten utan att inflationsproblem uppstår. På motsvarande sätt innebär ett positivt BNP- gap att ekonomin måste växa långsammare än den potentiella tillväxttakten för att inte inflatio- 2003/04:100 BILAGA 1 nen skall överstiga mål på . Det låga inflationstrycket och den höga arbetslöshetsnivån tyder på att det finns lediga resurser i ekonomin. Andra indikatorer, som den låga andelen företag med brist på arbetskraft samt företagens återhållsamma anställningsplaner, stöder bedömningen att det finns lediga resurser på arbetsmarknaden. BNP-gapet 2005 uppskattas till (se tabell 1.2). I budgetpropositionen uppskattades BNP-gapet till ca -0,. Denna revidering beror på att återhämtningen på arbetsmarknaden nu väntas infalla än vad som förutsågs i budgetpropositionen. Procentuell förändring om annat ej anges Källor: och . BNP-gapet kan definitionsmässigt delas upp i ett produktivitetsgap, ett medelarbetstidsgap och ett sysselsättningsgap. Varje gap uttrycker den procentuella skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå. BNP-gapet 2005 består av ett sysselsättningsgap som är något mer negativt än BNP-gapet, ett medelarbetstidsgap som är svagt negativt och ett svagt positivt produktivitetsgap. Eftersom sysselsättningsgapet gradvis antas slutas innebär detta att den faktiska sysselsättningstillväxten 2006 är högre än den potentiella. Detta visar sig bl.a. genom att den öppna arbetslösheten sjunker från till 2006. Eftersom det 2006 fortfarande bedöms finnas lediga resurser i ekonomin kan den öppna arbetslösheten förväntas sjunka ytterligare något därefter utan att överhettningsproblem uppstår på arbetsmarknaden. Den potentiella sysselsättningen ökar 2004 2006 främst tack vare att den arbetsföra befolkningen ökar med . Den potentiella utvecklingen av sysselsättningen och medelarbetstiden hålls dock tillbaka av att en stor andel av ökningen i den arbetsföra befolkningen sker i åldersgrupper med en låg sysselsättningsgrad och relativt låg medelarbetstid. För att kunna priskonkurrera i ett svagt efterfrågeläge har rationaliseringstakten varit hög inom såväl de varuproducerande som de tjänsteproducerande sektorerna. Inom delar av industrin har det handlat om en nödvändig kostnadsanpassning för att säkerställa långsiktig överlevnad. Detta är en viktig förklaring till de senaste årens goda produktivitetstillväxt. I takt med att konjunkturläget förbättras bedöms produktivitetstillväxten normaliseras. ligger produktivitetsgapet nära noll. Bedömningarna av resursläget och den potentiella tillväxten innebär att BNP ökar . Osäkerheten i bedömningarna är dock stor. I avsnitt 12 analyseras två sidoalternativ. I ett högtillväxtalternativ är sysselsättningsgapet större och den potentiella sysselsättningstillväxten högre. I detta alternativ uppgår den reguljära sysselsättningsgraden till . I ett lågtillväxtalternativ är den internationella konjunkturutvecklingen betydligt svagare, vilket leder till en sämre ekonomisk utveckling i . Målet för de offentliga finanserna är ett överskott på i genomsnitt över en konjunkturcykel. Därmed stärks den offentliga förmögenhetsställningen, vilket skapar ett finansiellt utrymme att möta den demografiska utvecklingen under de närmaste decennierna. Det finansiella sparandet i offentlig sektor beräknas till av BNP och till . BNP-gapet beräknas vara negativt såväl som . Det strukturella överskottet är därför högre än det redovisade och beräknas till av BNP och till (se avsnitt 11.5). stärks det strukturella sparandet ytterligare och uppgår till av BNP. Det finansiella sparandet utvecklas något svagare än vad som förväntades i budgetpropositionen. Den offentliga sektorns finansiella nettoställning förutses å andra sidan visa en bättre utveckling. systemets tillgångar i värde bl.a. till följd av stigande aktiekurser. beräknas den offentliga sektorns finansiella tillgångar överstiga skulderna med , vilket är en förbättring med i jämförelse med prognosen i budgetpropositionen (se avsnitt 11.1). Det finansiella sparandet stärks successivt , vilket verkar något återhållande på efterfrågan i ekonomin. Den expansiva penningpolitiken stimulerar dock efterfrågan. Ungefär hälften av förstärkningen av de offentliga finanserna beror på ett förbättrat konjunkturläge. Återstoden av förstärkningen beror på att det strukturella överskottet ökar (se tabell 1.7). Finanspolitikens inriktning, mätt som förändringen i det strukturella sparandet, bedöms vara neutral. förutses finanspolitiken vara milt åtstramande. Sparkvot (nivå)2 kostnad i industrin1,3 1Årlig procentuell förändring. 2Exklusive sparande i avtalspension. 3I gemensam valuta, SEK. 4Procent av arbetskraften. 5Antal sysselsatta i åldern , exklusive sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i denna åldersgrupp. 7Procent av BNP. Källor: , , och . 2003/04:100 BILAGA 1 1.3Utvecklingen inom olika områden I avsnitt 211 återfinns en mer detaljerad genomgång av prognosens olika delar. Den globala lågkonjunkturen inleddes i . är det tydligt att den amerikanska ekonomin befinner sig i en återhämtningsfas. Företagens finansiella situation har snabbt förbättrats. Till grund för förbättringen ligger först och främst olika besparingsåtgärder som höjt produktiviteten och som har inneburit att efterfrågan på arbetskraft har varit svag. Den expansiva finans- och penningpolitiken har stärkt konsumtionstillväxten. Det låga ränteläget har också underlättat saneringen av företagens balansräkningar och bidragit till en god prisutveckling på reala och finansiella tillgångar. Sammantaget är bilden att såväl hushållens som företagens ekonomiska läge är gynnsamt, vilket lägger grunden för stigande investeringar och en stark efterfrågan. Ett orosmoment är dock utvecklingen på arbetsmarknaden. En viss förbättring har skett. För att den amerikanska konjunkturåterhämtningen skall bli uthållig krävs dock en betydligt kraftigare sysselsättningstillväxt än den som har noterats. Stabiliseringspolitiken väntas ha en mycket expansiv inriktning också , vilket minskar risken för att återhämtningen skall komma av sig. BNP i stiger med och 2005. Den japanska tillväxten var, i förhållande till utvecklingen det , hög 2003. Det var framför allt exporten som utvecklades starkt. , liksom många andra länder i regionen, gynnas av den exceptionellt höga aktivitetsnivån i . Tillväxten i uppgick till . Den inhemska efterfrågan i är alltjämt svag men den höga efterfrågan från omvärlden bedöms leda till att BNP ökar med . Den nuvarande goda tillväxten bedöms i huvudsak vara av konjunkturell karaktär. De strukturella problemen i den japanska ekonomin är fortfarande olösta och potentiella tillväxt är låg. bedöms därför tillväxten stanna vid . Den ekonomiska utvecklingen i euroområdet har varit mycket svag . Mellan och var BNP-nivån i stort sett oförändrad. 12Den svaga prisutvecklingen och låga inflationsförväntningar har medfört att de tongivande centralbankerna har sänkt sina styrräntor till historiskt sett mycket låga nivåer. Marknadsaktörerna är inställda på en fortsatt expansiv penningpolitik, vilket bl.a. de låga obligationsräntorna ger uttryck för.De förbättrade konjunkturutsikterna och en förbättrad vinstutveckling i företagssektorn i kombination med minskad skuldsättning har bidragit till en börsuppgång och till att företagsobligationer har bedömts som mindre riskfyllda. Ränteskillnaden mellan företagsobligationer och statsobligationer har där-Räntor, valutor och inflationder visar BNP-utfallen dock igenom minskat. Även de säkerhetspolitiska rispå en viss uppgång i konjunkturen. Förstärkkerna bedöms ha minskat jämfört med ningen kan i första hand kopplas till en starkare situationen , vilket har bidragit exporttillväxt, men ökade också till lägre obligationsräntor.investeringarna. Tillväxten för stan- De långa obligationsräntorna förutses stiga i nade dock på blygsamma . takt med den globala konjunkturuppgången. De Den gynnsamma globala konjunkturutveckamerikanska långräntorna har sannolikts hållits lingen och ett lågt ränteläge bedöms understödja nere av att ett antal asiatiska centralbanker har en fortsatt god utveckling av export och inveköpt obligationer i stor omfattning. Finansiesteringar i euroområdet.