prop · GR03119 · 2004-03-12 00:00:00 — Dit hör också föräldrar och svärföräldrar till arbetstagaren förutsatt att de är ekonomiskt beroende av arbetstagaren eller arbetstagarens maka/make. Enligt svensk praxis kan även sambo och registrerad partner bosätta sig här med arbetstagaren. Övergångsbestämmelserna tillåter inte att medlemsstaterna gör någon inskränkning rörande dessa rättigheter och medföljande familjemedlemmar bör alltså beviljas uppehållstillstånd i samma omfattning som arbetstagaren. Ett krav på att arbetstagaren har tillgång till en bostad av normal standard för sig och sin familj bör dock ställas. Som också redogjorts för tidigare finns möjligheter att inskränka familjemedlemmarnas rätt att ta anställning i värdlandet. Regeringen har dock inte för avsikt att införa någon sådan begränsning. Medföljande familjemedlemmar bör därför efter ansökan beviljas arbetstillstånd utan arbetsmarknadsprövning och utan begränsning till visst yrke eller arbetsgivare. Något krav på att tillståndet ska vara ordnat före inresan i bör inte ställas. De särskilda reglerna som införs får inte innebära sämre villkor än vad som gällde då anslutningsfördragen skrevs under. Det är regeringens uppfattning att den sammantagna effekten av de särskilda reglerna inte innebär någon försämring av möjligheterna för arbetstagare från de nya medlemsstaterna att komma till och ta anställning här. För denna kategori krävdes, som ovan redovisat, arbetsmarknadsprövning vilket gjorde det väsentligt svårare att få arbetstillstånd jämfört med vad som kommer att gälla från . I de delar krav på anställningen och förmågan att försörja sig på denna lyfts fram innebär detta endast ett förtydligande av vad som redan gäller och således inte någon skärpning av kraven. Tillståndstiden får anses vara mer fördelaktig än de tidsbegränsade tillstånd som ges vilka i och för sig kan sträcka sig över en längre Skr. 2003/04:119 tid mot bakgrund av att vederbörande efter skall ha ett tillträde till den svenska arbetsmarknaden som är helt jämställt med vad som gäller för övriga unionsmedborgare. Även principen om att nuvarande medlemsstater vid tillämpning av sin nationella lagstiftning skall förtursbehandla arbetstagare som är medborgare i medlemsstaterna i förhållande till arbetstagare som är medborgare i tredje land när det gäller tillträde till deras arbetsmarknader kan anses uppfylld genom denna lösning. Genom att arbetstagarna från de nya medlemsstaterna i samband med ansökan om arbetstillstånd bl.a. slipper en arbetsmarknadsprövning och dessutom i enlighet med fördraget får fullt tillträde till den svenska arbetsmarknaden får de anses förtursbehandlade i enlighet med övergångsbestämmelserna. Regeringens bedömning: Olika möjligheter till utökad kontroll och uppföljning av regelverket på arbetsmarknaden och det sociala området bör övervägas. Skälen för regeringens bedömning Ett ökat arbetskraftsutbud och en ökad rörlighet på arbetsmarknaden är viktiga drivkrafter för ekonomiska framsteg såväl i som i hela unionen. En förutsättning är dock att utvidgningen av EU och integrationen mellan de nya och de gamla medlemsstaternas arbetsmarknad förlöper smidigt och inte ger upphov till störningar på arbetsmarknaden. Det är regeringens bedömning att de ovan beskrivna särskilda reglerna för arbetstagare från de nya medlemsstaterna bidrar till en sådan smidig integration inom ett utvidgat EU. avser regeringen att vidta en rad andra åtgärder för att underlätta övergången till fri rörlighet för arbetstagare inom det utvidgade EU samt för att möta problem som kan uppstå eller fördjupas med anledning av utvidgningen. Det handlar dels om att effektivisera kontroll och uppföljning, dels om att vidta åtgärder inom ramen för arbetsmarknaden och på det sociala området. Mot bakgrund av den ökade rörligheten som kan förväntas inom EU till följd av utvidgningen samt de särskilda reglernas utformning, bedömer regeringen att det är angeläget att framöver noggrant följa utvecklingen av situationen på arbetsmarknaden och i arbetslivet, både generellt och mer specifikt i vissa avseenden. För att hantera en ökad arbetskraftsrörlighet är det nödvändigt att se till att regelsystemet på arbetsmarknaden fungerar och att tillsynen är effektiv. Vissa uppdrag har härvid givits till olika myndigheter. Ytterligare uppdrag kan bli aktuella. skall ges i uppdrag att se över möjligheten till ökad kontroll av bl.a. anställningsbevis i samband med beviljande av uppehållstillstånd samt möjligheterna till ökad kontroll i samband med beviljande av uppehållstillstånd vid en ansökan om förlängning. Denna ökade kontroll skall gälla alla unionsmedborgare. Vidare uppdrar regeringen åt och att se över möjligheten att i större utsträckning kontrollera egenföretagare såväl vid tillståndsgivningen som under uppehållstillståndets giltighetstid. Kontrollen bör avse dels att det verkligen rör sig om en egenföretagare, dels dennes möjlighet att försörja sig. fick AMS i uppdrag att tillsammans med , och efter samråd med arbetsmarknadens parter, föreslå hur en löpande övervakning av utvecklingen på arbetsmarknaden efter kan utformas (N2004/823/A). Syftet med övervakningen skall i första hand vara att upptäcka eventuella störningar, eller risk för störningar, på arbetsmarknaden som allvarligt skulle kunna hota levnadsstandarden eller sysselsättningsnivån inom en viss region eller ett visst yrke. Syftet skall emellertid också vara att kunna upptäcka eventuella mindre allvarliga och/eller mer allmänna störningar på arbetsmarknaden som kan kräva åtgärder från regeringens sida. AMS skall redovisa uppdraget . Det bör framhållas att uppdraget inte innebär att AMS i alla delar kan ges ansvaret för att uppmärksamma regeringen på eventuella störningar av aktuellt slag. Arbetslöshets- och sysselsättningsutvecklingen är naturligen frågor för AMS. Vad gäller t.ex. lönevillkor och anställningsförhållanden måste dock rimligen parterna på arbetsmarknaden ha ansvaret, både för att upptäcka eventuella störningar/missförhållanden och för att förmedla information om sådana till regeringen. Regeringen avser också att ge AMS i uppdrag att utarbeta former för en avrapportering från arbetsgivare om när en anställning med säsongsarbetstillstånd påbörjas. Regeringen har också uppdragit åt Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) att kvartalsvis redovisa omfattningen av EU-intyg hänförliga till rådets förordning (EEG) nr 1408/71 från respektive medlemsstat för vilka arbetslöshetsersättning i har medgivits samt redovisa utvecklingen för dessa (N2004/837/A). Inspektionen skall rapportera till hur den avser att gå till väga för att fullfölja uppdraget. Därutöver skall IAF redovisa om ytterligare insatser är nödvändiga för att undvika eventuellt missbruk av arbetslöshetsersättningen i samband med tillämpningen av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 i . En sådan redovisning skall lämnas till . Regeringen avser vidare uppdra åt att analysera vilka problem som med anledning av utvidgningen kan komma att uppstå eller fördjupas vad gäller tillsyn av arbetsmiljö i företag och hos företagare registrerade i andra medlemsstater. Uppdraget skall omfatta en analys av om det mot denna bakgrund finns behov av särskilda åtgärder som är möjliga att vidtaga inom ramen för nu gällande lagstiftning. Regeringen har fört en dialog med ett antal myndigheter och arbetsmarknadens parter syftande till att identifiera problem som kan komma att aktualiseras eller fördjupas med anledning av utvidgningen. Därvid har vissa frågor där det redan pågår arbete kommit att särskilt aktualiseras. Det förekommer att underentreprenörer i flera led inte bara undandrar sig skatt och avgifter utan också kringgår skyddslagstiftningen på arbetsmarknaden. Frågan om uppdragsgivare inom bygg- och anläggningsbranschen skall ges ansvar för uppdragstagares skatter och sociala avgifter bereds inom . En departementspromemoria beräknas kunna presenteras . En inventering av eventuella problem med bemanningsföretag sker i en arbetsgrupp med företrädare för arbetsmarknadens parter och . Gruppen, som har avvaktat arbetet på EU-nivå med eventuella regler om bemanningsföretag, återupptar arbetet då förhandlingarna på EU-nivå inte lett till något konkret resultat. Gruppen skall bl.a. arbeta vidare med frågan om auktorisation av bemanningsföretag. Det förekommer att en person ansöker om F-skattsedel trots att denne i realiteten är att betrakta som arbetstagare. sker detta i syfte att kringgå arbetsrätts- och arbetsmiljölagstiftningen. har fått i uppdrag att redogöra för kontrollen såväl vid utfärdandet av F-skattsedel som av dem som redan innehar F-skattsedel (beslut , dnr Fi2003/6152). En delrapport avseende utvecklingen av antalet ansökningar om F-skatt från utlänningar före utvidgningen, eventuella kontrollproblem vid hanteringen av dessa och förslag till åtgärder skall lämnas . Uppdraget skall i övrigt redovisas och då även innefatta eventuella ytterligare förslag till åtgärder som kan behöva vidtas. Regeringen har under hand inhämtat att förslag till åtgärder som övervägs är fördjupat internationellt samarbete och tidsbegränsad F-skattsedel för att på så sätt öka möjligheterna till kontroll av att det är faktisk näringsverksamhet som bedrivs. Det behövs en effektiv bevakning av att avtal på arbetsmarknaden följs. Detta gäller även i fall då arbetsgivare tecknat kollektivavtal men inte har några medlemmar i arbetstagarorganisationer bland sina anställda. I sådana fall kan det finnas behov av en lagstadgad skyldighet i t.ex. 19 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet för arbetsgivaren att ge berörda arbetstagarorganisationer den information som behövs för att en effektiv bevakning av efterlevnaden av tecknat kollektivavtal skall kunna ske. En analys av om och hur en sådan rätt skulle kunna införas pågår inom . Regeringen avser att återkomma till i frågan när denna analys är färdig. Kommittédirektiv avseende ett uppdrag att genomföra EG-direktivet om offentlig upphandling i svensk rätt bereds inom . När direktivet genomförs i svensk rätt avser regeringen att också låta analysera frågan om möjligheterna att ratificera konvention 94 om arbetsklausuler i kontrakt där offentliga Skr. 2003/04:119 myndigheter är en part. Arbetssökande unionsmedborgare som inte arbetat i den medlemsstaten där de söker arbete, har ingen automatisk rätt till sociala förmåner enligt EG-rätten. Huvudregeln är att de skall försörja sig själva. Detta innebär dock inte att de helt saknar möjlighet att få bistånd enligt svensk lagstiftning. Vistelsebegreppet och socialtjänstlagens regler om kommunens yttersta ansvar och den enskildes rätt till bistånd innebär att kommunerna från fall till fall måste bedöma om de skall ge bistånd och vilken omfattning biståndet skall ha. Regeringen skall ge en särskild utredare i uppdrag att se över möjligheten till begränsning av rätten till bistånd enligt socialtjänstlagen för arbetssökande unionsmedborgare som inte arbetat i och som inte omfattas av den EG-rättsliga principen om likabehandling. Utredaren skall dels undersöka möjligheten att begränsa rätten till ekonomiskt bistånd för dessa arbetslösa och deras medföljande familjemedlemmar, dels i vilken omfattning denna grupp i övrigt skall undantas från rätten till bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453),med bibehållande av yttersta ansvar för barn och med beaktande av deras speciella behov. Regeringen har för avsikt att låta se över möjligheten till att ha ett kvalificeringssystem för att vara berättigad till bistånd enligt socialtjänstlagen med beaktande av internationella konventioner som är bunden av, likabehandlingsprincipen och gällande lagstiftning mot diskriminering. Regeringen bedömer att behöver för att se över de nationella välfärdssystemen i syfte att anpassa dem till en globaliserad värld. Därför anser regeringen att behovet av och möjligheten att förändra nuvarande regelsystem rörande socialförsäkringsförmåner med beaktande av EG-rätten och internationella överenskommelser skall ses över. Det har uppdragits åt att följa utvecklingen av utbetalningen av svenska familjeförmåner enligt rådets förordning (EEG) nr 1408/71. En första redovisning av uppdraget skall lämnas till . Slutredovisningen skall lämnas . inom det sociala området är uppbyggda med utgångspunkten att underlätta den fria rörligheten och har utvecklats . avser att, bland annat vad gäller samordningsreglerna, aktivt verka för sådana förändringar av att bättre hänsyn kan tas till de olika situationer på arbetsmarknaden som kan förekomma. Även på studiestödsområdet finns det behov av att se över vissa regler, t.ex. möjligheten att studera utomlands med studiemedel. Ett införande av särskilda regler enligt regeringens förslag innebär att arbetstillstånd skall sökas vid utlandsmyndigheterna samt prövas enligt förutsättningar som inte gäller . Regeringen bedömer att förslagen leder till ökade utgifter. Vad avser utlandsmyndigheterna kan de ökade utgifterna hanteras inom ramen för redan tilldelade medel. En viss ökad tilldelning kommer att ske till . Regeringen återkommer i den ekonomiska vårpropositionen med förslag på finansiering. 9.1Kostnader för svenska utlandsmyndigheter i de nya medlemsstaterna Regeringen bedömer att hälften av utlandsmyndigheterna måste rekrytera ytterligare en lokalanställd och att resterande myndigheter kan rekrytera tillfällig förstärkning samt att det finns behov av vissa utbildningsinsatser. Förslagen i skrivelsen innebär därmed en kostnadsökning på för utlandsmyndigheterna i de nya medlemsstaterna. Regeringen bedömer att de ökade kostnaderna kan finansieras inom ramen för redan tilldelade medel. har nio lönade utlandsmyndigheter i de nya medlemsstaterna. Totalt inkom drygt 6 000 ansökningar om arbetstillstånd under vart och ett av åren 2002 respektive 2003 till dessa utlandsmyndigheter. fördelade sig ansökningarna vid utlandsmyndigheterna enligt följande: 2 800, 1 000, 800, 700 (inkl. ), 400, 400 och 200. hade färre än 50 ansökningar om arbetstillstånd. hanterar mellan en och tre lokalt anställda tjänstemän ansökningar om uppehålls- och arbetstillstånd vid respektive svensk utlandsmyndighet i de nya medlemsstaterna. Dessutom tillkommer arbetstid för en utsänd tjänsteman som har huvudansvar för migrationsfrågor vid respektive utlandsmyndighet. Vid högsäsong har de hårdast belastade utlandsmyndigheterna även tillfällig förstärkning av lokalt anställd person. Nuvarande arbetsinsats för utlandsmyndigheten vid en ansökan innebär bl.a. registrering av ansökan i ärendehanteringssystemet , kontroll att relevanta handlingar bifogats ansökan, besvarande av frågor om ansökningsförfarandet och handläggningstid, kontakt med , utfärdande av tillstånd inklusive kontroll av ärendet av utsänd tjänsteman innan pass med tillstånd lämnas ut. Lönekostnaden (inkl. sociala avgifter) för en lokalt anställd tjänsteman som hanterar ärenden om arbetstillstånd är i genomsnitt 120 vid dessa utlandsmyndigheter. Tillfällig förstärkning under högsäsong har kostat och myndighet. Enligt en skattning från torde den nya typen av arbetstillstånd resultera i omkring 10 000 ansökningar (med undantag för säsongsarbetstillstånd). Vid de små utlandsmyndigheterna i regionen kan det vara svårt att Skr. 2003/04:119 hantera en ökad ärendemängd och/eller en fördjupad arbetsinsats per ärende med befintlig personal. Det kan bli aktuellt att rekrytera ytterligare en lokalanställd tjänsteman. Likaså kan de hårdast belastade myndigheterna ha behov av ytterligare en lokalanställd person för att uppfylla de nya krav som ställs på myndigheten. Vissa myndigheter skulle förmodligen klara arbetsbelastningen med tillfällig förstärkning under högsäsong. Kostnader för utbildningsinsatser för lokalanställd och utsänd personal vid de nio utlandsmyndigheterna kan vidare förväntas. skall pröva ansökningar om arbetstillstånd under nya förutsättningar. Någon motsvarande prövning av arbetstillstånd förekommer inte hos verket vilket innebär att rutiner och praxis saknas. Det faktum att det är fråga om en ny typ av prövning innebär ökade kostnader för att utarbeta rutiner för handläggningen inom myndigheten samt för samverkan med andra myndigheter med anledning av den ökade kontrollverksamhet som förutsätts. Vidare uppstår kostnader för utbildning, information och samordning av praxis. Till skillnad från handläggningen av sedvanliga EU/EES-ärenden där prövningen i regel är mindre omfattande kommer de nya ärendena rörande arbetstagare att kräva mer ingående bedömningar av sakförhållandena och en ökad kontrollverksamhet. Ökade krav på kommunicering, komplettering samt motivering av beslut kommer också att ställas. Den omständigheten att ansökningarna skall ges in via en utlandsmyndighet medför också en ökad administration. Dessutom tillkommer en extra prövning , eftersom arbetstagaren då måste ansöka om förlängt tillstånd. Vid en jämförelse med handläggning enligt nuvarande EES-regler kommer den nya ordningen att medföra merkostnader för . Merkostnaderna har beräknats till totalt 29,7 mnkr (totalt motsvarande 55 årsarbetskrafter) . De initiala kostnaderna för utbildning, information m.m. är inräknade. Av den totala merkostnaden faller 6,9 mnkr (13,9 årsarbetskrafter) och 12,6 mnkr (25,3 årsarbetskrafter) . Kostnaderna är beräknade utifrån antagandet att 10 000 arbetstagare kommer att ansöka om uppehålls- och arbetstillstånd (ansökningar om säsongsarbetstillstånd är inte inräknade). Denna beräkning utgår i sin tur från antalet ansökningar från arbetstagare från de nya medlemsstaterna (5 6 000 personer ) samt en förväntad ökning med anledning av inträdet i unionen. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Andnor, , , , , Jämtin Regeringen beslutar skrivelse 2003/04:119 Särskilda regler för arbetstagare från nya medlemsstater enligt anslutningsfördraget