prop · GR031 · 2004-01-01 00:00:00 — har prognosen justerats ned bero- ende på lägre inkomster från juridiska personers inkomstskatt med . På grund av att prognosen för lönesumman sänkts ytterligare beräknas fysiska personers inkomstskatt bli lägre, jämfört med beräk- ningen till vårpropositionen. Av samma skäl prognoseras socialavgifterna bli lägre. En utförlig redovisning av statsbudgetens och den offentliga sektorns skatter finns i kapitel 5. Statsbudgetens utgiftssida indelas i 27 utgifts- områden, minskning av anslagsbehållningar,35 myndigheters m.fl. in- och utlåning i Riks- gäldskontoret samt kassamässig korrigering (inklusive överföring från AP-fonden). De primära utgifterna på statsbudgeten, dvs. utgifterna exklusive statsskuldsräntor, beräknas öka med ca . I relation till BNP minskar de primära utgifterna med . Tabell 4.13 Statsbudgetens utgifter 20022006 Miljarder kronor och procent av BNP Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Statsbudgetens utgifter (exklusive statsskuldsräntor) och Ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten. Åren 20042006 väntas ränteutgifterna åter öka. Sammantaget beräknas dock ränteut- gifterna minska med ca . I relation till BNP beräknas ränteutgifterna minska . De totala utgifterna för statsbudgetens samtliga 27 utgiftsområden beräknas därmed öka med ca . I relation till BNP beräknas stats- budgetens utgifter minska från 2002 till 2006. 35 Skillnaden mellan förbrukade medel och anvisade medel återspeglas i det budgeterade beloppet för minskning av anslagsbehållningar. De takbegränsade utgifterna består dels av statsbudgetens utgifter exklusive statsskulds- räntor, dels av utgifter för Ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten. I tabell 4.13 redovisas även de takbegränsade utgifterna för perioden 20022006. Ålderspensionssystemets utgifter beräknas öka med ca . Tillsammans med ökningen av statsbudgetens primära utgifter () beräknas de takbegränsade utgifterna därmed öka med 20022006. Den under- liggande utgiftsökningen är ca , när tekniska förändringar som motiverat tekniska justeringar av utgiftstaket beaktats. I relation till BNP beräknas de underliggande takbegränsade utgifterna minska . Tekniska förändringar som har föranlett justeringar av utgiftstaket uppgår till 2003, vilket i huvudsak förklaras av omläggningen av kommunkonto- systemet detta år. Den tekniska förändringen avser den aviserade redovisnings- förändringen av stödet till kommunerna (se avsnitt 4.3 och 6.3). De takbegränsade ut- gifterna ökar i genomsnitt med ca när tekniska förändringar beaktats. Den årliga underliggande ökningen av de takbegränsade utgifterna uppgår till i början av perioden och avtar sedan till 20052006. I tabell 4.14 redovisas en uppskattning av de huvudsakliga faktorerna bakom utgiftsutveck- lingen . Pris- och löneomräkning av anslag för för- valtnings- och investeringsändamål ökar utgif- terna med . Övriga makroekonomiska förändringar utgörs av makroekonomiska effekter på stats- budgetens utgifter, såsom högre prisbas- belopp, inkomstindex, timlön och brutto- nationalinkomst. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med i genomsnitt ca 20022006 till följd av makroekonomiska förändringar. En stor del av denna ökning förklaras av den indexering som görs av pensionerna. De inkomstgrundande pensionerna räknas upp med inkomstindex, som i huvudsak följer den genomsnittliga löneutvecklingen. Garantipensionerna följer konsumentprisindex genom prisbasbeloppet. Såväl den öppna arbetslösheten som antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program antas minska väsentligt efter 2004 när ekonomin går in i en återhämtningsfas, vilket minskar det beräknade utgifterna och 2006. Den relativt stora effekten av makro- ekonomiska faktorer på utgifterna beror till stor del på ett högre inkomstindex, vilket bl.a. förklaras av en högre förväntad inflation 2005 jämfört med . Beslutade och aviserade reformer beräknas öka utgifterna med ca mellan 2002 och 2006.36 Beslutade och aviserade besparingar samt utfasningar av tidsbegränsade program beräknas bidra till en minskning av utgifterna med ca . De enskilda re- formernas och besparingarnas budgeteffekter redovisas i avsnitt 4.3. I den i tabell 4.14 redovisade övrigtposten ingår bl.a. effekter på utgiftsutvecklingen till följd av volymer och förändringar av anslags- behållningar. hänför sig till ålderspensionssystemet, vilket dels förklaras av ökad medelersättning, dels av ökat antal individer med Denna förändring bidrar till en minskning av utgifterna för garantipension och bostads- tillägg inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. De takbegränsade utgifternas utveckling förklaras dessutom av stigande kostnader för assistansersättning. Vidare ökar avgiften till Europeiska gemenskapen till följd av . är särskilt stor 2004. Detta beror bl.a. på tidigareläggningar av utgifter för arealersättning och EG-avgiften () och på begränsningsbelopp (ca ). Dessa utgiftsbegränsande åtgärder medför att utgifterna blir lägre än normalt för dessa anslag och bidrar därför till en särskilt stor ökning av utgifterna . är stor även 2005, vilket bl.a. förklaras av en högre beräknad förbrukning av anslagsbehållningar jämfört med . Vidare beräknas EG-avgiften öka . Förslaget i denna proposition om en slutreglering av omläggningen av kommun- kontosystemet medför en nedjustering av det generella statsbidraget 2004, vilket innebär högre utgifter jämfört med . 36 Den aviserade redovisningsförändringen av stödet till kommunsektorn redovisas i detta avsnitt inte som en reform utan som en teknisk förändring. Den aviserade förändringen innebär att den tillfälliga förstärkningen av kommunernas och landstingens ekonomi permanentas, vilket medför att resurstillskottet till kommunsektorn hålls på en oförändrad nivå . Omläggningen av stödet från statsbudgetens inkomstsida till statsbudgetens utgiftssida bör därför betraktas som en teknisk förändring. (Se avsnitt 4.3 och 6.3.) Tabell 4.14 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Takbegränsade utgifter efter tekniska förändringar Besparingar och utfasningar av program Övrigt (volymer, förändring av anslagsbehållningar m.m.) Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1 Tekniska förändringar som har föranlett justeringar av utgiftstaket samt den aviserade redovisningsförändringen av stödet till kommunerna. 4.4.5Statsbudgetens saldo, statens finasiella sparande och statsskulden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning. Beräkningen av myndigheters m.fl. in- och ut- låning i enligt tabell 4.15 godkänns. Beräkningen av den kassamässiga korriger- ingen inklusive överföringen av AP-fondens bo- stadsobligationer enligt tabell 4.15 god- känns. Skälen för regeringens förslag: Statens upplåning och skuldförvaltning Regeringens befogenhet att ta upp lån till staten lämnas av i sänder. Reger- ingen behöver därmed bemyndigas att ta upp lån i enlighet med lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning. Omfattningen av statens behov att ta upp lån beräknas i det följande. Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgif- ter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statsbudgeten visade ett överskott på 2002. beräknas stats- budgetens saldo visa ett underskott på 44 miljar- der kronor vilket huvudsakligen beror på lägre inkomster jämfört med . beräknas lånebehovet uppgå till ca 42 re- spektive ca . be- räknas ett lånebehov på ca . Jämfört med beräkningarna ekono- miska vårproposition har budgetsaldot försäm- rats med 2003 och 2004. Den främsta orsaken till försämringen av budgetsaldot 2003 är en be- räknad minskning av försäljningsinkomster motsvarande . För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov redovisas även nettoutlåning och en kassa- mässig korrigering på statsbudgeten. () nettoutlåning utgörs av förändringen av kontorets ut- och inlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största delposterna utgörs av föränd- ringar av myndigheternas räntekontobehåll- ningar, in- och utbetalningar av premiepensions- medel samt Centrala () nettoupplåning för finansiering av stu- dielån. har medel för premiepensionen placerats i RGK. be- räknas de årliga inbetalningarna successivt öka . Inbetalningarna inklusive ränta överförs till Premiepensions- myndigheten (PPM) med fördröjning. RGK:s nettoutlåning till CSN beräknas uppgå till under perio- den 20032006. Finansiering av infrastruktursatsningar kom- mer under 20032004 att innebära en ökad utlå- ning till framför allt , och . Kassamässig korrigering och överföring från AP- fonden En kassamässig korrigering kan dels uppstå om betalningen respektive anslagsavräkningen sker olika budgetår, dels om det förekommer transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller in- komsttitlar eller vice versa. Ett exempel på det senare är de överföringar från AP-fonden till statsbudgeten som gjordes 19992001 som en följd av pensionsreformen. Pensionsreformen innebär att statsfinanserna försvagas med ca . För att delvis motverka denna försvagning överför- des från AP-fonden till statsbudgeten . ägde ytterligare en överföring rum bestå- ende av stats- och bostadsobligationer till ett marknadsvärde av . Den del av överföringen som utgjordes av bostadsobliga- tioner påverkar lånebehovet under hela beräk- ningsperioden, dels genom att de olika obliga- tionslånen genererar ränteavkastning, dels ge- nom att obligationerna förfaller till betalning vid olika tillfällen. Av tabell 4.15 framgår att budget- saldot förstärks med ca 2003, ca 2004 och ca 2 miljar- der kronor 2005 till följd av överföringen av Enligt pensionsöverens- kommelsen skall det slutliga överföringsbeloppet fastställas vid en kontrollstation 2004 och den slutliga överföringen äga rum 2005. uppstod dessutom en större kas- samässig korrigeringspost på då Kärnavfallsfonden, Premiepensionsmyndig- heten och omvand- lade kontotillgångar hos till nyemitterade statsobligationer i enlighet med beslut. Omvandlingen har även medfört en belastning av anslaget 92:1 Räntor på statsskulden (utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.) med en omvärderingspost på . Dessa transaktioner har inte påverkat statens lånebehov. Tabell 4.15 Statsbudgetens saldo och statsskulden In-/utlåning från myndigheter (räntekonto)3 -1,3 -3,3 Inbetalning av premiepensionsmedel inkl. ränta -20,3 -20,5 -21,0 -23,0 -25,5 -26,5 -0,8 -34,4 -46,3 -6,4 -3,9 -1,9 -46,3 -8,7 -13,7 -3,9 -1,9 -44,0 -41,6 -13,8 -13,4 -85,0 -6,3 -22,0 -2,1 -2,1 Eliminering av statliga myndigheters innehav av statspapper9 Statsskuld vid årets slut7,10 -123,5 -44,0 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2Avser hela utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Normalt görs inga prognoser på in/utlåning från myndigheter (räntekonto) utan här redovisas endast utfallet. 4Varav individuellt kompetenssparande -1,2001 och 2003, 2001 och 2002 samt 39 mil- jarder kr 2002 avseende emission i statsobligationer då vissa myndigheter (, och Kärnavfallsfonden) i enlighet med beslut omvandlade kontotillgångar hos till statsobligationer. Eftersom nettoutlåningen påverkas men inte statens lånebehov innebär det en motsvarande post under kassamässig korrigering (se även not 5). 5Varav extra utdelning från på 2001. utgör den i not 4 nämnda omvandlingen av myndigheternas kontotillgångar hos till statsobligationer. 6Utgörs normalt av orealiserade värdeförändringar på valutaskulden. var skulddispositionerna ovanligt stora. Statsskulden skrevs ner till följd av överföringen från AP-fonden och extraordinära utdelning till de delar som dessa bestod av statspapper. Skulden skrevs ner med obligationernas nominella belopp (68,8 resp. ). har nya obligationer emitterats motsvarande till följd av att vissa statliga myndigheter givits möjlighet att placera i statspapper som komplement till nuvarande inlåning i . Då ett skuldslag byts mot ett annat sker ingen kassamässig transaktion och lånebehovet på- verkas således inte. Av skulddispositionerna avser ca orealiserade omvärderingar av statsskulden vilka ej påverkar lånebehovet. 7Statsskulden redovisas här enligt de nya mått som trädde i kraft . 8I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. Statsskuld enligt tidigare mått motsvarar 1 2001 och 9Posten Eliminering av statliga myndigheters innehav av statspapper ökade kraftigt till följd av att vissa myndigheter (, och Kärnavfallsfonden) givits möjlighet att aktivt placera i statspapper. 10Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknas bort. Statsskulden har i tabellen räknats om för att motsvara statsskulden enligt den definition som gäller . Statsskuld enligt tidigare mått motsvarar 1 av BNP, 1 av BNP. 11Avser statsskuldsförändring beräknat enligt det nya måttet. Förändringen är en summering av lånebehovet (budgetsaldot med omvänt tecken) plus skulddispositio- nerna minus ökningen av statliga myndigheters innehav av statspapper. blir förändringen 44+(-22)-(41,2-38,9)=19,. Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Statsbudgetens saldo omfattar alla transaktioner som påverkar statens lånebehov. Till skillnad från statsbudgetens saldo definieras det finansiella sparandet av ett internationellt regelverk för national- räkenskaper och utgörs av nettot av transaktioner som påverkar en sektors finansiella förmögenhet. Den principiella skillnaden för svenska förhållanden mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande är att statsbudgetens saldo avspeglar lånebehovet, medan det finansiella sparandet tar hänsyn till förändringar av både finansiella tillgångar och skulder. Det innebär att förändringar av statsbudgetens saldo inte nödvändigtvis leder till en motsvarande för- ändring av statens finansiella sparande. Ett exempel på en transaktion som påverkar stats- budgetens saldo, men inte statens finansiella sparande, är försäljning av ett statligt aktie- innehav. En sådan försäljning förbättrar stats- budgetens saldo, medan statens finansiella spa- rande förblir oförändrat eftersom statens finansiella förmögenhet inte förändras av att en tillgång (värdepapper) byts mot en annan tillgång (likvida medel). I tabell 4.16 redovisas de viktigaste skillna- derna mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande. En permanent skillnad mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande utgörs av den årliga netto- utlåning som förmedlar till studerande via CSN. Denna utlåning belastar statsbudgetens saldo med medan statens finansiella sparande inte påverkas eftersom varje nytt lån motsvarar en lika stor fordran. Ytterligare en post som påverkar statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande olika, är räntor på statsskulden. De utgiftsmässiga stats- skuldsräntorna påverkar statsbudgetens saldo medan de kostnadsmässiga statsskulds- räntorna påverkar statens finansiella sparande. Av tabell 4.16 framgår att statens finansiella sparande 2003 beräknas uppvisa ett underskott på . Underskottet beräknas successivt minska under beräknings- perioden. Tabell 4.16 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande -44,0 -41,6 -13,8 -13,4 -8,7 -13,7 -3,9 -1,9 -2,7 -2,3 -2,3 -2,2 -2,1 -4,9 -0,3 -4,0 -8,0 -1,3 -0,1 -4,1 -14,5 -52,6 -39,5 -26,5 -11,0 -0,6 -2,2 -1,6 -1,0 -0,4 VP2003 (mdkr) -9,9 -16,3 -10,1 -15,8 1 Överföringen som skedde 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden . Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet . Överskottet i de offentliga finanserna upp- kommer främst i ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (se tabell 4.20). Detta är en konsekvens av att ålderspensions- reformen omfördelar det offentliga sparandet från staten till ålderspensionssystemet. Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter Av tabell 4.17 framgår att det för större extra- ordinära inkomster och utgifter justerade budgetsaldot visade ett underskott på . Med det justerade budgetsaldot menas statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter. För inne- varande och beräknas det justerade budgetsaldot försvagas ytterligare för att därefter förbättras . Större engångseffekter som påverkar statsbudgetens saldo uppgår sammantaget till ca . Tabell 4.17 Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter -44,0 -41,6 -13,8 -13,4 -39,5 -61,6 -60,5 -30,7 -28,4 1 Överföringen som skedde 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden . Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet , vilket framgår av tabellen. 2Sveaskog AB lånade i för att köpa . Statsskulden37 uppkommer genom statens upplåning för att täcka underskott i den löpande verksamheten eller för att finansiera investeringar och kreditgivning. Statsskuldens utveckling bestäms framför allt av stats- budgetens saldo. Skulden påverkas emellertid också av valutakursförändringar eftersom ca en tredjedel av skulden inkl. skuldskötselåtgärder (derivatinstrument och swappar) är upptagen i utländsk valuta. Denna del av skulden värderas till aktuella valutakurser. Skuldskötselåtgärder ingår i statsskuldsbegreppet vilket innebär att statsskulden mäts enligt nya värderingsprinciper. 37 I redovisningen av statsskulden används begreppet konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknas bort eller konsolideras. Historiskt har skillnaden mellan den av redovisade okonsoliderade statsskulden och den konsoliderade statsskulden som redovisas i statens balansräkning varit marginell. har den konsoliderade statsskulden varit lägre än den okonsoliderade statsskulden. ökade konsolideringsposten med . skuldbytesavtal och valutaterminer vilka värderas till slutvärden. De nya värderings- principerna innebär att statsskulden blir ca högre jämfört med de tidigare värderingsprinciperna (se även tabell 4.15). Även andra faktorer kan påverka statsskulden utan att påverka lånebehovet. Exempel på detta är extra- ordinära utdelning liksom överföringen från AP-fonden som minskade skulden med sammanlagt utan att påverka lånebehovet. Dessa trans- aktioner påverkade inte lånebehovet på grund av att överföringarna skedde i form av statsobligationer som skrevs av direkt mot statsskulden. Diagram 4.2 Statsskuld i miljarder kronor och som andel av BNP Som framgår av diagram 4.3 ökade statsskulden kraftigt då statsskulden steg från ca 600 till eller till av BNP. var utfallet för statsbudgeten oavbrutet negativt. växte budgetunderskottet kraftigt , då budgetsaldot uppgick till minus . 1997 stabiliserades skulden som andel av BNP (skuldkvoten) på . Konsolideringsprogrammet och den eko- nomiska återhämtningen innebar att under- skotten reducerades markant . Därefter har även skuldkvoten markant reducerats och uppgick vid utgången av 2002 till av BNP. Vid utgången av 2003 beräknas statsskulden till vilket är en ökning med jämfört med statsskulden vid utgången av 2002. Ökningen beror främst på att statens lånebehov beräknas uppgå till samt oreali- serade värdeförändringar som påverkar statsskulden i motsatt riktning. Statsskulden beräknas öka till ca 2006. Ökningen av statsskulden på ca beror främst på att statsbudgetens saldo är negativt under beräk- ningsperioden. Som andel av BNP beräknas skulden emellertid minska från /03 till vid slutet av beräkningsperioden. och början av 2000- talet bidrog sysselsättningstillväxten i ekono- min till ökade skatteinkomster för kommuner och landsting. höjdes statsbidragen bl.a. till följd av att ett antal reformer genom- fördes inom det kommunala området. I takt med den starka inkomstutvecklingen växte de kommunala verksamheterna relativt kraftigt. Trots stora inkomstökningar uppvisade kommuner och landsting ett negativt finansiellt sparande på och ett resultatmässigt38 underskott på (före extraordinära poster) 2002. Stora underskott i en del kommuner och landsting bidrog till att skatterna höjdes 2003 med i genomsnitt i kommunsektorn som helhet, vilket motsvarar 8,4 miljarder kro- nor i ökade skatteinkomster. Expansionen av den kommunala kon- sumtionen tycks ha dämpats under inled- ningen av 2003. En bidragande orsak kan vara att vissa kommuner och landsting som uppvi- sade underskott 2002 vidtagit åtgärder för att återställa sina budgetar i balans. Enligt natio- nalräkenskaperna minskade de kommunala konsumtionsutgifterna i fasta priser jämfört med . Kommunalarbetarnas strejk bidrog till ett visst produk- tionsbortfall i de kommunala verksamheterna. 38 Det resultat som kommuner och landsting redovisar i resultat- räkningarna skiljer sig ifrån definitionen av finansiellt sparande, se fördjupningsruta i bilaga 2, avsnitt 11. Tabell 4.18 Kommunsektorns finanser Anm.: Statsbidragen och skatterna redovisas tillsammans eftersom effekten av reformer som påverkar skatteunderlaget neutraliseras genom justeringar av statsbidragen. Källor: och . 1 Utfall 2002. År 20032006 prognos enligt resultatnyckeln, se fördjupningsruta i bilaga 2, avsnitt 11. Men även rensat från effekten av strejken utvecklades konsumtionsvolymen betydligt svagare än 2002. Verksam- hetsvolymen beräknas öka . Inkomstförstärkningen till följd av skatte- höjningen samt minskade kommunala inve- steringar beräknas medföra att det finansiella sparandet förstärks till 2003. Prognosen bygger på att den ge- nomsnittliga kommunalskatten höjs med , vilket motsvarar en inkomst- förstärkning på . Trots den antagna skattehöjningen väntas inkomst- ökningen dämpas kraftigt . Till detta bidrar att slutavräkningarna39 på kommunal- skatten är väsentligt lägre 2004 än 2003. Vidtagna besparingar i vissa kommuner och landsting väntas även få effekt, vilket medför att konsumtionsökningen i fasta priser begränsas till 2004. Det finansiella sparandet beräknas visa ett underskott på , vilket bedöms vara förenligt med ett resultatmässigt överskott, se fördjup- ningsruta i bilaga 2, avsnitt 11. 39 I nationalräkenskaperna redovisas skillnaden mellan de preliminärt fastställda och de definitiva kommunskatterna året efter intjänandeåret. får kommunerna en positiv slutavräkning om och väntas denna post uppgå till 3,9 miljarder. föreslås det tillfälliga sysselsättnings- stödet och den så kallade 200-kronan40 omvandlas till en permanent höjning av det generella statsbidraget motsvarande 4,7 miljar- der kronor. Det bidrar till att konsumtions- volymen kan öka med 20052006. Jämfört med prognosen i vår- propositionen beräknas det finansiella spar- andet bli något högre. Ålderspensionssystemet består av en fördel- ningsdel och en premiedel. Fördelningsdelen finansieras genom AP-fonderna, som fungerar som en buffert i det nya pensionssystemet. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögen- hetsuppbyggnad inom premiepensionssyste- met. De medel som avsätts mot- svarar intjänad premiepensionsrätt och place- ras först i () och där- efter hos den fondförvaltare som den enskilde själv väljer. Anm.: Utgifterna för ålderspensionssystemet enligt nationalräkenskapernas redovisning avviker något från de utgifter som ingår under utgiftstaket. Genom att den statliga Premiepensions- myndigheten (PPM) formellt är ägare av fond- 40 200-kronan har varit en andelarna inräknas sparandet i premie- pensionssystemet i den offentliga sektorn. Under den tillfälliga förvaltningen i RGK ingår avsättningarna till premiepensions- systemet i statens sparande och reducerar därmed statsskulden. Medel motsvarande premiepensionsrätten överförs till PPM andra året efter inkomståret. Det sparande som sker inom premiepensionssystemet motsvaras således av ett minskat sparande i staten. uppgick det finansiella sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonderna och PPM, till eller av BNP.