prop · GS032 · 2004-09-16 00:00:00 — Motivet kan vara att ge ungdomar inflytande över frågor som gäller deras eget liv, att förebygga eller motverka problem som ungdomar kan stöta på eller att förbättra ungdomars möjligheter till arbete, bostad och utbildning. Regeringen vill betona att ungdomar är en resurs, inte bara när det gäller frågor som rör ungdomars eget liv, utan för kommunala angelägenheter i stort. Sektorsövergripande ungdomspolitik i kommunerna Regeringens bedömning: Kommunernas arbete med en sektorsövergripande, kunskapsbaserad ungdomspolitik med hög grad av ungdomsmedverkan bör utvecklas ytterligare. Skälen för regeringens bedömning: Ungdomspolitikens sektorsöver- gripande karaktär är särskilt tydlig och konkret i kommunerna, eftersom det är där en stor del av de politiska beslut som rör ungdomar fattas och Med en helhetssyn på ungdomar kan kommunens insatser lättare samordnas även över förvaltningsgränserna. viktig när det gäller angränsande politikområden, inte minst gäller för barn och ungdomar upp till och är en viktig utgångspunkt för kommunernas utveckling av en lokal barn- och ungdomspolitik. sammanhållna handlingsprogram för barn och ungdomar. stora skillnader mellan kommunerna i inriktningen av och upplägget i har regeringens uppdrag att aktivt arbeta för utveckling av barnkonventionsarbetet i kommunerna. uppgav 168 kommuner att de arbetar sektorsövergripande Året därpå angav 58 kommuner att de har någon form av sektorsövergripande mål- och strategidokument för det ung- domspolitiska arbetet. Det är av stort värde att det ungdomspolitiska arbetet i kommunerna bedrivs målmedvetet och strategiskt och regeringen ser mycket positivt på den utveckling som skett i kommunerna inom detta område sedan den föregående ungdomspolitiska propositionen. har arbetat tillsammans med nio kom- muner för att hitta metoder för att följa upp och utveckla den kommunala ungdomspolitiken. De kommuner som deltagit i projektet är spridda geo- grafiskt, är olika stora och har olika erfarenheter av ungdomspolitiskt arbete. deltar ytterligare nio kommuner i arbetet. Ett första steg i arbetet med kommunerna har varit att genom enkätunder- sökningar inhämta kunskap om ungdomarnas levnadsvillkor i den egna kommunen och om vad ungdomarna tycker är viktigt. Utifrån resultatet av enkätundersökningarna har kommunerna sett över sina strategier och mål för den kommunala ungdomspolitiken. Regeringen är positiv till denna metodutveckling som dels fått goda effekter i de kommuner som deltagit och dels kan inspirera och intressera andra kommuner att ta efter. Regeringen vill bidra till att skapa ett brett kunskapsunderlag för att sprida erfarenheter av olika modeller och arbetssätt. Resultaten från arbetet presenteras i en rapport per kommun samt i en sammanfattande rapport om de nio kommunernas resultat. Rapporterna finns på hemsida. Kommunerna har därmed givits möjlighet att göra jämförelser med andra kommuner som har någorlunda lika förutsättningar. För att de övergripande nationella målen om ungdomars tillgång till välfärd och makt skall nås krävs insatser av en mängd aktörer på natio- nell och inte minst nivå. Regeringen har i kapitel 7 i denna proposition redovisat sina bedömningar kring uppföljning och analys av ungdomars levnadsvillkor. Där framgår också att sektorsövergripande analyser skall genomföras inom huvudområdena. En viktig uppgift för analyserna är att ge en samlad och kvalificerad bild av utvecklingen av ungdomars tillgång till välfärd och makt på både nationell och nivå. Avsikten är att analyserna skall bilda underlag för breda diskussioner i samhället om utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor. Analysen av skillnader mellan och utvecklingstendenser i kommunerna bör kunna komplettera den kunskap som kommuner kan ta fram på lokal nivå. Kommunerna och det ungdomspolitiska samarbetet inom Europeiska unio- nen Regeringens bedömning: Informationen om de gemensamma ung- domspolitiska mål som EU beslutat om bör utvecklas. Målens inver- kan på ungdomspolitiken på nivå bör analyseras. Skälen för regeringens bedömning: Inom Europeiska unionen pågår ett arbete för att anta gemensamma mål inom fyra samarbetsområden. Mål för ungdomars inflytande och mål för information till ungdomar antogs . beräknas beslut fattas även om gemensamma mål för de två samarbetsområdena volontärverksamhet och Prop. 2004/05:2 kunskap om ungdomar och ungdomsforskning. derna emellan när det gäller ungdomspolitikens organisation är stor. De gemensamma målen är därför övergripande och allmänna. Regeringen anser trots detta att målen har ett stort värde för utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor, särskilt när det gäller tillgång till makt. Målen skall följas upp . Ländernas resultat kan jämföras, vilket ger goda möjligheter till självreflektion och till att få kunskaper från andra länder. För att uppnå detta är det viktigt att målens innehåll och deras uppföljning blir väl kända inte bara nationellt utan också på den kommunala nivån. Regeringen avser därför att, i samråd med , informera om målen på nivå och föra en diskussion om hur de kan berika det lokala ungdomspolitiska arbetet. Regeringen avser också att ta initiativ till en utvärdering av målens genomslagskraft på den kommunala nivån. Den internationella dimensionen i det lokala arbetet Internationellt ungdomsutbyte, volontärverksamhet och annat internatio- nellt ungdomssamarbete har blivit viktiga redskap i det lokala ungdoms- arbetet. Utvärderingarna av EU-programmen Ungdom, och , samt Internationella programkontorets utvärdering av Inter- praktiken visar att internationellt samarbete ger ökat självförtroende och stimulerar till lärande och personlig utveckling både för de ungdomar som berörs och för deras vuxna ledare/lärare. Europeisk volontärtjänst och Interpraktik ger också ungdomarna en ökad anställningsbarhet och en ökad vilja till vidareutbildning. Dessutom är lokala ungdomsprojekt i samarbete med ungdomar i andra länder ett viktigt inslag i skapandet av ett gränslöst . Detta gäller inte bara projekt inom EU utan minst lika mycket projekt som överbrygger de nya gränser mot öster som har uppstått genom utvidgningen av EU. De erfarenheter och nätverk som ungdomar på så sätt skapar både inom och utom tillför viktig kunskap och värdefulla kontakter. Regeringen ser därför mycket positivt på det ökade internationella engagemang som utvecklas såväl av ungdomar själva genom sina organi- sationer som av ungdomar och vuxna gemensamt i det lokala ungdoms- arbetet. Källa: Tyck till på webbplats . Regeringens bedömning: bör verka för att målen för den nationella ungdomspolitiken uppfylls. huvud- uppgifter bör därmed vara att -ansvara för att det finns sektorsövergripande och aktuell kunskap om utvecklingen för ungdomars levnadsvillkor lokalt och nationellt, -öka nationella aktörers förutsättningar att bidra till att den nationella ungdomspolitikens mål uppnås, -öka kommunernas förutsättningar att utveckla en kunskapsbaserad sektorsövergripande ungdomspolitik med en hög grad av ungdomsinflytande, samt att -stärka ungdomars interkulturella förståelse samt delaktighet och deltagande i samhället. förslag: bedömningar om myndighetens egen roll i ungdomspolitiken stämmer i huvudsak överens med regeringens. Statskontorets förslag: För att möjliggöra ett effektivt samarbete mellan berörda myndigheter kring ungdomsfrågorna föreslår Statskonto- ret att ansvaret för samarbetet läggs på . Ungdomssty- relsen verksamhet bör därmed utredas. funktion som kunskapsbank och dess verksamhet avseende utvärderingar, forsknings- rapporter och uppföljningar bör förstärkas. bör också ansvara för en samlad statistik om ungdomar. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna instämmer i Ung- domsstyrelsens bedömningar. för Ungdomsorgani- sationer (LSU) efterfrågar ett utökat uppdrag för att stödja, följa och analysera kommunernas arbete med ungdomspolitiken, med särskilt fokus på ungdomsinflytandet i kommunerna. anser att bör föreslå uppföljningsmodeller som stöd i arbetet för kommuner och myndigheter. Skälen för regeringens bedömning: har sedan den förra ungdomspolitiska propositionen stärkt sin ställning som en expert- myndighet med bred kunskap om ungdomars levnadsvillkor. Ungdoms- styrelsen har också spelat en viktig roll i kommunernas utveckling av ungdomspolitik och i att möjliggöra ungdomars inflytande i det kommu- nala beslutsfattandet. Regeringen bedömer att denna utveckling av Ung- domsstyrelsens verksamhet har varit positiv såväl för myndighetens arbete som för den kommunala ungdomspolitiken. bör nu få en förstärkt roll och myndighetens funk- tion som stöd och resurs bör förtydligas. Det grundläggande uppdraget att verka för att målen för den nationella ungdomspolitiken uppfylls bör bestå. bör få ett tydligt ansvar för samordning av sektorsö- vergripande kunskap om utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor såväl lokalt, regionalt, nationellt som till viss del internationellt. Detta innebär att skall samordna och analysera utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor på olika samhällsområden samt följa upp de sektorsansvariga myndigheternas verksamhet. skall härvid samverka med och kommunerna. Detta innebär också att bör ha tillgång till en bred och relevant kunskap om ungdomars levnadsvillkor, vilket underlättas av att till sig knyter en vetenskaplig referensgrupp (se avsnitt 8.3). En viktig uppgift för är att stödja sektors- myndigheterna i deras arbete med att uppnå målen för ungdomspolitiken. Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att finna nya former och metoder för den stödjade verksamheten gentemot sek- torsmyndigheterna. Fokus bör ligga på att finna metoder för att integrera ungdomspolitiken i den ordinarie verksamheten. Vidare bör gå vidare och sprida utvecklingen av en kunskapsbaserad tvärsektoriell ungdomspolitik i kommunerna. De kun- skaper och erfarenheter som samlats genom uppdrag med lokal uppföljning av ungdomspolitiken (LUPP) bör tas till vara. samarbetar med sex så kallade ungdomspolitiska stödjepunkter. Stödjepunkterna är föreningar eller samverkansorgan och fungerar som specialister och pådrivare av ungdomspolitik och ung- domsarbete. Stödjepunkterna driver en nyskapande verksamhet som syf- tar till att förbättra ungdomars situation på olika områden. Med sin expertkunskap skall stödjepunkterna utgöra en källa till kunskap och inspiration för bland annat kommuner och ideella organisationer när det gäller att utveckla metoder för den lokala ungdomspolitiken. Stödje- punkterna och deras verksamhet presenteras närmare i avsnitt 13.1.6. Även uppdraget att stärka ungdomars interkulturella förståelse samt delaktighet och deltagande i samhället genom stöd till ungdomars egen organisering, internationella ungdomsutbyten och metodutveckling inom ungdomars fritids- och kulturliv bör fortsätta och utvecklas vidare. Regeringen betonar vikten av ett jämställdhetsperspektiv i detta arbete. Erfarenheterna från tidigare arbete för att stärka flickors villkor bör tas till vara. Regeringen avser att uppdra åt att ansvara för genomförandet av insatserna för ungdomar i riskmiljöer (se avsnitt 12.7.1 och 12.7.2). Genom dessa uppdrag kommer uppgift att stödja kommunernas arbete med kultur- och fritidsverksamhet för ungdomar att kompletteras. får nu också ett tydligt uppdrag att stödja utvecklingen av kommunernas förebyggande och främjande ungdomsarbete. förstärkta ansvar för styrning och uppföljning av den nationella ungdomspolitiken samt för fördjupad analys som bygger på aktuell och relevant kunskap skall inte innebära några kostnadsökningar. Ambitionshöjningen skall kunna genomföras genom att ändamålsenliga system, metoder och instrument tas fram i enlighet med riktlinjerna i de uppdrag som regeringen har för avsikt att ge till . För att möjliggöra att uppdragen kan genomföras bör anslagsposten 7 Till regeringens disposition på anslaget 29:2 Bidrag till nationell och interna- tionell ungdomsverksamhet förstärkas med . ningen finansieras genom att överförs från utgiftsområde Prop. 2004/05:2 16, anslaget 25:15 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildningen. bör genomföra riktade insat- ser för sammanlagt till förebyggande verksamhet för ungdomar i riskmiljöer samt för stöd till drogfria ungdomslokaler i utsatta områden (se kap 12.7.1 och 12.7.2). Källa: Tyck till på webbplats . 11.1Övergripande strategi för det internationella samarbetet Regeringens bedömning: Det internationella ungdomspolitiska sam- arbetet bör utgå från den nationella ungdomspolitikens mål och syn- sätt. Samordning och samverkan mellan olika internationella organi- sationer bör främjas liksom utbyte av erfarenheter och kunskapsut- veckling. bör även i fortsättningen verka för att -ungdomspolitikens sektorsövergripande karaktär tydliggörs i det internationella arbetet, -ungdomar tas till vara som en resurs i det internationella samarbe- tet, -ungdomars egna internationella samarbete stärks, och att -särskild prioritet ges åt ungdomar som har begränsade möjligheter att skaffa sig internationell erfarenhet. Skälen för regeringens bedömning: I en allt mer globaliserad värld suddas gränsen mellan internationellt och nationellt arbete ut. Synergief- fekterna av ett samordnat arbete på alla nivåer är många. Genom det internationella samarbetet utbyter den erfarenheter och goda exempel med andra länder. Detta ger ett bredare perspektiv och en bättre helhetssyn i det ungdomspolitiska arbetet, vilket också bidrar till mer välgrundade beslut i den nationella ungdomspolitiken. Efter Europeiska unionens utvidgning uppgår antalet ungdomar mellan inom EU till ca 75 miljoner. Flera utmaningar står för dör- ren. Bland annat innebär den demografiska utvecklingen att andelen äldre i befolkningen kommer att öka kraftigt. Det kan även konstateras att ungdomar har en förlängd ungdomstid (se kap. 5). Samhället måste möta de behov och krav som denna förändring innebär. Det inter- nationella samarbetet stärker samhällets möjligheter att möta ungdomars förändrade levnadsvillkor. Erfarenhetsutbyte och kunskapsutveckling är viktiga redskap i samarbetet. har det internationella samarbetet på det ungdomspo- litiska området ökat markant. Alltfler internationella organisationer har börjat fästa vikt vid ungdomsfrågor och antagit ett ungdomsperspektiv i sitt arbete. och kan nämnas som exempel på detta. deltar i ungdomssamarbete framför allt inom EU, , , Östersjöstaternas råd, och . Det internationella samarbetet kring ungdomspolitiska frågor syftar främst till att utveckla den nationella ungdomspolitiken samt till att stödja ungdomars och ungdomsorganisationers internationella samarbete. Regeringen strävar efter ett starkt och effektivt ungdomspolitiskt arbete på den internationella arenan. Därför avser regeringen att verka för ökad samordning och ökat samarbete mellan de olika internationella organisationerna. Ett exempel är det arbete som inleddes redan under det svenska ordförandeskapet i 2003. bjöd då in ett flertal samarbetsforum på ungdomsområdet för regeringar och ung- domsorganisationer i norra för att diskutera samordning och sam- Prop. Det nationella och internationella ungdomspolitiska arbetet är nära kopplade till och ömsesidigt beroende av varandra. bör de två övergripande nationella målen, att ungdomar skall ha verklig tillgång till välfärd och verklig tillgång till makt, också vara vägledande i regeringens internationella samarbete i ungdomsfrågor. för de fyra grundläggande perspektiven; resurs-, rättighets-, självständig- hets- och mångfaldsperspektivet. gorna är av särskild betydelse i sammanhanget. Detta innebär bland annat att alla beslut och handlingsplaner bör utgå från ett könsperspektiv, det vill säga uppmärksamma eventuella olikheter och behov för flickor och pojkar samt för unga kvinnor och unga män. sektorsövergripande karaktär samt att arbeta både genom att främja ett ungdomsperspektiv i olika verksamheter och genom riktade insatser, skall också vara grundläggande utgångspunkter. Vidare är det viktigt att göra det möjligt för ungdomar att få internatio- nella kontakter och erfarenheter. Ungdomars deltagande i internationella utbyten, volontärverksamhet, projekt och officiella delegationer till inter- nationella möten bidrar till ett ökat självförtroende, en starkare känsla av delaktighet och inflytande i samhället samt till ett icke-formellt lärande. Inom det internationella ungdomspolitiska samarbetet finns en lång tradition av att se ungdomar och ungdomsorganisationer som en resurs i utvecklingen av arbetet. En ungdomsrepresentant deltar i den svenska delegationen till . Ungdomsorganisationer (LSU) har en representant i Svenska dessa och andra erfarenheter är mycket värdefulla och avser därför att fortsatt verka för att ungdomar skall ges möjlighet att delta i till exempel internationella arbetsgrupper och konferenser. Utvärderingen som gjordes i av EU-programmet visar att resultaten av ungdomsutbyten och volontärtjänst är särskilt positiva för ungdomar som annars har begränsade möjligheter att få internationell erfarenhet. De fördelar som EU-programmet och andra program medför kommer inte alltid alla till del utan innebär ibland att de som redan kan hävda sina intressen får företräde. kommer därför aktivt att sträva efter att uppmuntra ökat deltagande hos de ungdomar som vanligtvis inte utnyttjar möjligheterna som EU-samar- betet och andra internationella samarbeten ger. Regeringen använder sig av flera slags samrådsmetoder för att skapa bättre kontakt med ungdomar och deras organisationer och för att möj- liggöra både delaktighet och verkligt inflytande. Hearings, temamöten, konferenser och inhämtande av synpunkter via webbplatsen kan nämnas bland de metoder som använts . ingskansliet finns också en arbetsgrupp för internationella ungdomsfrå- gor (Ju 2001:R) där ungdomsorganisationer, berörda myndigheter, och ansvariga departement ingår. gruppen, som tillsattes i nuvarande form 2001, har fyllt en viktig rådgivande funktion i regeringens arbete med internationella ungdoms- Dess roll och funktion kan dock stärkas ytterligare och ungdoms- organisationerna kan ges ett ännu större inflytande över dess arbete. Regeringen avser därför att se över organisationen av och uppgifterna för Prop. 2004/05:2 arbetsgruppen. 11.2Strategier för arbetet inom EU, , , , , Östersjöstaternas råd, samt globalt samarbete De övergripande inriktningarna och perspektiven ovan gäller samtliga internationella forum i vilka regeringen är representerad. Utöver dessa generella handlingslinjer redovisas nedan regeringens nuvarande inten- tioner för det ungdomspolitiska arbetet i vissa internationella organisa- tioner och samarbetsorgan av särskild vikt. Europeiska kommissionen antog sin vitbok för ungdom med förslag om ett utökat samarbete på ungdomsområdet. Som en del i uppföljningen av vitboken, beslutade ungdomsministrarna vid rådsmötet att anta ett nytt ram- verk för det fördjupade europeiska samarbetet på ungdomsområdet. Inom ramen för detta arbete, och i enlighet med subsidiaritetsprincipen, skall den öppna samordningsmetoden användas inom fyra prioriterade områ- den: inflytande och delaktighet, information, volontärverksamhet och bättre kunskap om unga. Ungdomsministrarna har vid rådsmötet den 24 enats om gemensamma mål för två av områdena, nämligen inflytande och delaktighet samt information. Ungdomars inflytande och delaktighet i samhällslivet utgör själva kärnan i svensk ungdomspolitik. Beträffande information till ungdomar avser regeringen att ge i uppdrag att undersöka ungdomars egen syn på befintlig information som berör EU samt att kartlägga behovet av särskilt riktad ungdomsinformation i . Ungdomsministrarna skall också enligt ramverket verka för att ungdomsperspektivet beaktas på vissa områden som särskilt berör ungdomar, nämligen utbildning, livslångt lärande, rörlighet, arbetsmark- nad och social integration, rasism och främlingsfientlighet samt själv- ständighetsfrågor. Tidsplanen för detta arbete följer processerna inom berörda politikområden. Regeringen lägger stor vikt vid det sektorsöver- gripande samarbetet. I detta sammanhang är det även viktigt att stödja kommissionen i att anamma ett liknande arbetssätt. Regeringen vill sär- skilt betona betydelsen av att kommissionen fortsätter arbetet med själv- ständighetsfrågorna. Kommissionen presenterade ett förslag till nästa generations ung- domsprogram , som förväntas träda i kraft . Rådet kommer att påbörja förhandlingar om förslaget . Nationella konsultationer och utvärderingar visar att det nuvarande pro- grammet Ungdom i hög grad har lyckats nå de uppsatta målen och priori- teringarna. Till dessa hör bland annat att många ungdomar har fått inter- nationella erfarenheter som de troligtvis inte hade fått annars, att erfaren- heterna fått betydelse för den personliga utvecklingen samt att språkkun- skaperna bland deltagarna ökat, liksom förståelsen för kulturella mångfald. Effekterna kan avläsas tydligast hos ungdomar som annars har begränsade möjligheter till internationella erfarenheter. Regeringen avser att verka för att de svagheter som har upptäckts åtgärdas. Programmet skall i ännu större utsträckning kunna nå ungdomar, lokala samhällen och organisationer. Användarnas och framförallt ungdomarnas behov skall tas till vara och förvaltas bättre . Vidare betonar regeringen vikten av ett nära samband mellan det framtida programmet och prioriteringarna för det övriga samarbetet på ungdomsområdet. Kunskapen om det icke-formella och det informella lärandet bör förbättras i syfte att höja statusen på dessa. Regeringen vill också framhålla betydelsen av att det framtida programmet utformas så användarvänligt som möjligt för ungdomar. Det gäller såväl program- mets innehåll och utformning som information om det. Regeringen kommer att aktivt sträva efter att gruppen ungdomar med färre möjlig- heter prioriteras i det nya ungdomsprogrammet. Regeringen kommer också att verka för att det nya ungdomsprogrammet jämställdhetsintegre- ras och utgår ifrån flickors och pojkars olika behov, situation och livs- villkor. Med anledning av utvidgningen vill regeringen understryka vikten av ett ökat informationsutbyte och nätverksbyggande med de nya medlems- staterna, men även med de nya gränsstaterna till EU. Arbetet i styrkommittén för ungdomsfrågor (European Steering Com- mittee for Youth) är unikt i förhållande till andra styrkommittéer i Euro- parådet. Ungdomsorganisationernas organ i styrkommittén, , sammanträder enligt en så kallad co-managementprincip till- sammans med regeringarnas representanter och fattar gemensamma beslut till exempel beträffande budgetfrågor. Regeringen ser arbetssättet som mycket värdefullt och som ett gott exempel på hur ungdomar kan ges möjligheter till verkligt inflytande. ungdomssektor prioriterar bland annat samarbeten mellan olika direktorat. Regeringen anser att denna form av sektorsövergripande samarbete är särskilt viktigt mot bakgrund av en allmän strävan att effektivisera roll och verksamhet. Regeringen stödjer därför en fortsättning av sådant samarbete på ung- domsområdet. huvuduppgift är att främja respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer. Ungdomar och deras organisationer är av stor betydelse i detta arbete. Ett tredje toppmöte i förbereds . Ungdomsfrågorna bör få en tydlig koppling till kärnverksamheten och till framtida prioriteringar vid mötet. Samarbetet mellan och EU har förstärkts . Partsavtal har skrivits om ungdomsledarutbildning, utveckling av ung- domspolitik och forskning. Detta ligger i linje med vilja att ta till vara de särskilda kunskaperna och de samarbetsmöjligheter som dessa organisationer har. Regeringen skall inom ramen för samarbetet i () verka för att existerande resolutioner rörande ungdomsfrågor samlas i en gemensam resolution, som täcker ett brett spektrum av frågor som Sve- rige prioriterar.