prop · GR031d2 · 2004-01-01 00:00:00 — 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i ............. Statliga insatser inom politikområdet.................................................. Insatser utanför politikområdet........................................................... Resultatbedömning för politikområdet............................................... Analys och slutsatser ............................................................................ Resultat för verksamhetsområdet och deltagande........... Analys och slutsats................................................................................ 4.8Resultat för verksamhetsområdet , yttrandefrihet och en rättssäker förvaltning....................................................................... 46:1 Allmänna val och demokrati......................................................... 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar .............................................. 27:4 Radio- och ................................................................... 27:5 och TV ...................................... Anslag som inte ingår i något politikområde ...................................................... och dess ombudsmän .......................................................... 90:2 ledamöter och partier m.m........................................ 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen () .............. 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten ..................................................... 90:6 Stöd till politiska partier................................................................ 90:7 Expertgruppen för EU-frågor ...................................................... 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet .................................................................. Härledning av ramnivån 2004-2006. Utgiftsutveckling inom politikområdet .................................................................. Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 46:1 Allmänna val och demokrati .... Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 46:2 Justitiekanslern ......................... Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 46:3 Datainspektionen...................... 4.10 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 46:5 ...................... Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 27:1 och Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 27:2 Presstöd..................................... Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 27:4 Radio- och ............... Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 27:5 för radio och TV......................................................................................................... Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 45:1 ................................. Utgiftsutveckling för anslag som inte ingår i något politikområde....................... Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för ramanslag 90:2 ledamöter och partier m.m................................................................................... Investeringsplan för ramanslag 90:3 förvaltningskostnader, anslagspost 1 och 2............................................................................................... Låneram för riksdagsförvaltningens ramanslag 90:3 förvaltningskostnader anslagspost 1 och 2 ......................................................... Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för ramanslag 90:3 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för ramanslag 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen ()......................................................... 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 90:1 Kungliga hov- och Viss resultatinformation i ......................................................... Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 90:5 m.m............ Härledning av anslagsnivå för 2004-2006, för 90:6 Stöd till politiska partier...... Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden........................................ Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 90:7 Expertgruppen för 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att , för ramanslaget 90:7 Expertgruppen för EU- frågor, besluta om åtaganden för forskningsverksamhet som innebär utgifter på högst under 2005-2007 (avsnitt 7.4.4), 2.för anvisar anslagen under utgiftsområde 1 , såvitt avser anslag som står till regeringens disposition enligt följande uppställning: 1.antar riksdagsstyrelsens förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i (avsnitt 7.3.5), 2.godkänner förslaget till investeringsplan för riksdagsförvaltningen för (avsnitt 7.3.6), 3.bemyndigar riksdagsförvaltningen att besluta om lån i för investeringar som används i verksamhet intill ett belopp av , 4.bemyndigar riksdagsförvaltningen att besluta om lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp av , 5.för anvisar anslagen under utgiftsområde 1 , såvitt avser anslag som är avsedda för eller dess myndigheter, enligt följande uppställning: 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar 46:1 Allmänna val och demokrati Kungliga hov- och slottsstaten 90:2 ledamöter och partier m.m.1 90:6 Stöd till politiska partier 1 Anslag avsedda för eller dess myndigheter. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Riksdagsstyrelsen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i skall ha följande lydelse. Stödet är avsett att bekosta hand- Stödet är avsett att bekosta hand- läggarhjälp åt ledamöter. läggarhjälp åt ledamöter. Stödet beräknas efter att det Stödet beräknas efter att det skall täcka kostnaden för en politisk skall täcka kostnaden för en politisk sekreterare per två ledamöter. sekreterare per två ledamöter. politisk sekreterare utbetalas 35 600 politisk sekreterare utbetalas 36 700 Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2002:1099 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 I utgiftsområde 1 ingår politikområdet Demokrati och delar av politikområdet Mediepolitik, som i övrigt ingår i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I den del av Mediepolitiken som tillhör utgiftsområde 1 återfinns budgetförslagen för anslagen 27:1 och , 27:2 Presstöd, 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar, 27:4 Radio- och samt 27:5 och TV. I utgiftsområdet ingår även del av politikområdet Samepolitik, som i övrigt ingår i utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Budgetförslaget för anslaget 45:1 Sa- metinget återfinns inom utgiftsområde 1 . Vidare ingår i utgiftsområde 1 anslagen 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten, 90:2 ledamöter och partier m.m, 90:3 förvaltningskostnader, 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen, 90:5 m.m., 90:6 Stöd till politiska partier samt 90:7 Ex- pertgruppen för EU-frågor. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Anslag som inte ingår i något politikområde Totalt för utgiftsområde 1 Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (Avgifter vid , prop. 2002/03:63, bet. 2002/03:FiU27, rskr. 2002/03:189). Avgifter och ersättningar tillförs statskassan och redovisas mot inkomsttitel. För anslagsfinansierade myndigheter som inte erlägger någon avgift för årlig revision medför föreslagen nyordning en tillkommande kostnad. En kostnad som myndigheterna föreslås kompenseras för genom en nivåhöjning av anslagen . Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2004-2006. Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 satsning på mångvetenskaplig demokratiforsk- ingår i politikområdet även kost- I politikområdet ingår , Justi- nader för administrationen av folkomröstningen tiekanslerns och Datainspektionens verksamhe- om införande av euron samt regeringens utveck- Vidare ingår betalning av statens kostnader lingsarbete Tid för demokrati. för valsedlar och annat valmaterial samt ersätt- politikområdet en ny demokratisatsning, som ningar till vissa myndigheter, bl.a. kommer att innehålla insatser för att öka och kommunerna för biträde i samband med valdeltagandet i Europaparlamentsvalet . Ingår gör också tilldelningen av politikområdet ingår 2004 även särskilda medel () till kommu- till riksdagspartierna för att informera om landsting och kommunbibliotek samt en Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 46:1 Allmänna val och demokrati 46:6 Folkomröstning om införande av euron Totalt för politikområde Demokrati Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 De stora skillnaderna i utgiftsutvecklingen beror på att det genomförs val till respektive allmänna val. Målet för politikområdet är att folkstyrelsen skall värnas och fördjupas. För verksamhetsområdet och deltagande är målet att medborgarnas deltagande i de allmänna valen och i övriga politiska processer skall öka. Vidare skall de allmänna valen och folkomröstningar genomföras med maximal till förlitlighet och effektivitet. Därutöver har beslutat om fyra långsiktiga mål för demokratipolitiken (prop. 2001/02:80, bet. 2001/02:KU14, rskr. 2001/02:190): -Valdeltagandet skall öka väsentligt i de nationella och kommunala valen liksom i valet till . Ett första delmål är att valdeltagandet skall öka i de allmänna valen 2002. -En ökad andel av medborgarna skall inneha någon form av politiskt förtroendeuppdrag. Ett första delmål är att antalet förtroendevalda i kommuner och landsting skall öka med 10 000 . Antalet personer som i livet har innehaft ett politiskt förtroendeuppdrag skall också öka. -Medborgarna skall ha bättre möjligheter än att delta i och påverka den politiska processen. Andelen medborgare som deltar skall också öka. -Medborgarnas möjligheter att påverka den politiska processen skall bli mer jämlika än de är . Andelen ungdomar, arbetslösa och personer med utländsk bakgrund som deltar i den politiska processen skall öka. Målet för verksamhetsområdet , yttrandefrihet och en rättssäker förvaltning är att värna integriteten, yttrandefriheten samt rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Folkstyrelsen får aldrig tas för given, utan måste ständigt återerövras. Olika trender i samhällsutvecklingen ändrar politikens förutsättningar och villkor. På individnivå handlar det bl.a. om förändrade attityder, beteenden och levnadsvanor. På strukturell nivå handlar det exempelvis om att vi blir allt mer beroende av omvärlden och att politiska beslut fattas på fler arenor och nivåer i samhället. Med anledning av dessa djupgående förändringar måste demokratiutvecklingsarbetet ske långsiktigt. Regeringen presenterade därför i propositionen 2001/02:80 Demokrati för det nya seklet en långsiktig strategi för att värna och fördjupa den svenska folkstyrelsen. Den representativa demokratins traditionella kanaler för inflytande måste värnas, men reformarbetet måste också ta sikte på ett medborgardeltagande mellan valen. De politiska partierna har också en uppgift som huvudinstrument för den politiska maktutövningen och som bärare av folkviljan. En grundläggande utgångspunkt för regeringens demokratisyn är alla människors lika värde och att alla skall ha lika möjligheter att påverka såväl sin vardag som samhällsutvecklingen i stort. För att uppnå de långsiktiga målen för demokratipolitiken har regeringen som allmän utgångspunkt att se till att de som vill delta skall ges möjligheter för detta engagemang. Det handlar här om att undanröja hinder för medborgarnas egna initiativ, engagemang och vilja att ta ansvar. Det kan också handla om att påverka attityder, värderingar och förhållningssätt hos dem som har makt. Begreppet egenmakt bör ges en reell innebörd. Diskriminering skall bekämpas och mänskliga rättigheter värnas. Avgörande är de allmänna livsvillkor som medborgarna lever under. Marknadens och demokratins förhållande till varandra är ett område som bör få större uppmärksamhet. Den politiska jämlikheten skall stärkas. Insatser skall genomföras för att minska de socioekonomiskt och kulturellt relaterade skillnaderna i politiskt deltagande bl.a. i storstadsregionerna. Barn och unga skall i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter, beredas möjlighet till inflytande och delaktighet i beslut som rör dem. Jämställdheten måste förbättras såväl i de politiska processerna som i samhället i övrigt. Demokratiutvecklingsarbetet bör ske genom olika styrmedel. Lagstiftningen skall bl.a. underlätta medborgarnas deltagande i den demokratiska processen. Kunskapsspridningen om demokratins innebörd måste ytterligare stärkas. Våld och hot mot förtroendevalda måste förhindras. Regeringen avser att sprida ytterligare information om demokratiutvecklingsarbetet, bl.a. genom en vidareutveckling av hemsidan . har fått för att stimulera mångvetenskaplig demokratiforskning och skall redovisa en kartläggning av demokratiforskningen. Det nya politiska engagemanget bör undersökas ytterligare. Regeringen kommer bl.a. att lämna ett uppdrag om att genomföra en studie om ideellt arbete. Informationsteknikens betydelse för demokratin skall följas närmare. Regeringen avser att ytterligare fokusera på den digitala klyftans effekter på politisk jämlikhet. För att möjliggöra utvecklandet av nya former av deltagande runt om i landet behövs även ekonomiska styrmedel. Genom de projekt som fått bidrag för demokratiutveckling inom ramen för utvecklingsarbetet Tid för demokrati kan många intressanta erfarenheter dras, bl.a. visar de på ett ökat engagemang för utvecklingen av den lokala demokratin (se även avsnitt 4.7). I arbetet för att öka medborgarnas deltagande i den demokratiska processen föreslår därför regeringen en ny demokratisatsning. föreslår regeringen att avsätts för detta ändamål (se även avsnitt 4.10). En del av denna satsning skall avse särskilda insatser för att öka valdeltagandet i valet till , bl.a. i storstadsregionerna. Samverkansprojekt mellan olika myndigheter och organisationer kommer att genomföras för att bl.a. stimulera till ett ökat valdeltagande bland grupper med ett lägre valdeltagande. Vidare föreslås att riksdagspartierna sammantaget tillförs för särskilda informationsinsatser i samband med valet till (se även avsnitt 4.10). Valadministrationen skall även fortsättningsvis kunna förbereda och genomföra kommande val med maximal tillförlitlighet och effektivitet. Regeringen föreslår därför att får ett ökat anslag (se även avsnitt 4.10). 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Uppföljningen av demokratipolitiken skall utvecklas ytterligare. Häri ligger bl.a. att följa upp kommunernas och landstingens demokratiutvecklingsarbete, t.ex. användandet av s.k. medborgarförslag. Regeringen har lämnat uppdrag till att lämna förslag om vilken statistik som bör produceras för att möjliggöra en återkommande uppföljning av målen för demokratipolitiken och vissa av åtgärderna i propositionen 2001/02:80. Vidare har fått i uppdrag att bl.a. ta över ansvaret för en av Statskontoret skapad s.k. pilotdatabas, som innehåller uppgifter om kommunernas och landstingens förnyelsearbete. Regeringen avser att lägga fram en skrivelse om demokratifrågorna till . Demokratipolitiken innebär att demokratiperspektivet måste genomsyra alla politikområden för att lyckas. Detta gäller på såväl och nationell som internationell nivå. Samverkan mellan olika politikområden skall stärkas. Regeringen kommer därför initiera fler integrerade projekt, bl.a. mellan demokrati-, folkrörelse-, id- rotts-, integrations- och storstadspolitiken. Ett av projekten kommer bl.a. avse hur föreningslivet bättre kan underlätta för nyanlända invandrare att integreras i det svenska samhället. Det svenska samhället är involverat i EU-ar- betet och påverkas av beslut fattade inom EU. Det är därför av stor vikt att bidra till att demokratin utvecklas och fördjupas inom EU. kommer bl.a. en kartläggning av hur det svenska remissförfarandet används avseende frågor med EU-anknytning att genomföras. För att stärka demokratin i och internationellt kommer att delta i och bidra till utvecklingen av fora och processer för erfarenhetsutbyte och samarbete kring demokratiutvecklingsfrågor inom , FN och det internationella samfundet i övrigt. En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna överlämnade regeringen skrivelsen 2001/02:83 En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna till . För det nationella arbetet har regeringen i skrivelsen formulerat målet att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna, ökad kunskap och medvetenhet om de mänskliga rättigheterna samt bättre samordning av arbetet med 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 att främja mänskliga rättigheter. I skrivelsen har regeringen redovisat vissa prioriterade frågor. Som exempel kan nämnas skydd mot diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, sexuell läggning och funktionshinder, barnets rättigheter samt att ge skydd för de nationella minoriteterna, stärka deras möjligheter till inflytande samt att stödja de historiska minoritetsspråken. Vidare lyfts frågan om jämställdhet mellan kvinnor och män särskilt fram. Skrivelsen betonar vikten av utbildning om de mänskliga rättigheterna. Regeringen framhåller särskilt att anställda i den offentliga förvaltningen bör få del av sådan utbildning. har myndigheter uppmärksammats på frågor om mänskliga rättigheter, exempelvis genom instruktioner och regleringsbrev, och kommer ett urval myndigheter att uppmanas att fördjupa sitt arbete inom detta område. Regeringen verkar också för att anställda och politiker i kommuner och landsting erbjuds utbildning om de mänskliga rättigheterna. Vidare avser regeringen att låta ta fram material om de mänskliga rättigheterna som kan användas inom utbildningsväsendet. Regeringen utarbetar en informationsstrategi för att sprida kunskap och medvetenhet om de mänskliga rättigheterna såväl inom den offentliga förvaltningen som bland allmänheten. In- formationsstrategin omfattar flera typer av insatser, såsom att göra information om handlingsplanen tillgänglig på de nationella minoritetsspråken, att kontinuerligt uppdatera den hemsida om mänskliga rättigheter som inrättades 2002 samt att i större utsträckning än översätta internationella dokument om mänskliga rättigheter till svenska. För att en så stor del av allmänheten som möjligt skall nås av information om mänskliga rättigheter behövs såväl riktade insatser som kan anpassas efter olika gruppers behov som kontakt och samarbete med andra aktörer, t.ex. massmedia och enskilda organisationer. Det är också regeringens avsikt att bidra till att det skapas olika typer av mötesplatser för diskussion kring frågor som rör mänskliga rättigheter. Arbetet med mänskliga rättigheter måste ständigt pågå och anpassas efter samhällsutvecklingen. avser regeringen att följa upp och utvärdera handlingsplanen samt att på nytt låta kartlägga skyddet för de mänskliga rättigheterna i . Enligt handlingsplanen skall regeringen med jämna mellanrum återkomma till för att redovisa arbetet med mänskliga rättigheter på nationell nivå. Utvärderingen och kartläggningen kommer att utgöra viktiga beståndsdelar i denna redovisning. kommer också arbetet med en ny handlingsplan att inledas. Individens yttrandefrihet och integritet samt en rättssäker förvaltning Yttrandefriheten och informationsfriheten är grundläggande och omistliga fundament i en demokrati. Det är också viktigt att den enskildes integritet inte kränks. I en demokrati är det mycket viktigt att den offentliga verksamheten bedrivs i enlighet med de beslut som regering och riksdag fattar. Den enskilde måste kunna lita på att myndigheter och andra som verkar inom den offentliga förvaltningen följer lagar och förordningar. För en väl fungerande demokrati skall således rättssäkerhet men också effektivitet prägla förvaltningen. Ge- nom bl.a. Justitiekanslerns tillsynsverksamhet men också genom dennes skaderegleringsverksamhet värnas rättssäkerheten och effektiviteten inom den offentliga förvaltningen. 4.5.1Statliga insatser inom politikområdet En översyn och inventering av befintlig statistik som rör demokratins utveckling och funktionssätt i pågår. Bland annat har fått i uppdrag att ta över ansvaret för och komplettera en av Statskontoret skapad s.k. pilotdatabas, som innehåller uppgifter om kommunernas och landstingens förnyelsearbete. Databasen skall vara uppdaterad och tillgänglig . Vidare har fått i uppdrag att lämna förslag om vilken statistik som bör produceras för att möjliggöra en återkommande uppföljning av målen och vissa av åtgärderna i propositionen 2001/02:80 Demokrati för det nya seklet. En rapport kommer att lämnas . Under 20002002 genomfördes ett långsiktigt utvecklingsarbete för den svenska folkstyrelsen Tid för demokrati. Utvecklingsarbetet innehöll tre delar ett nationellt rådslag om demokrati och delaktighet, stöd för demokratiutveckling samt uppmärksammandet av 80-årsjubileet av den allmänna rösträtten. En slututvärdering har genomförts av och avrapporterades . En närmare redovisning av resultatet redovisas i avsnitt 4.7. Mot bakgrund av utvärderingens resultat avser regeringen att initiera en ny demokratisatsning (se även avsnitten 4.10). Information och utbildning inom demokratiområdet För att öka kunskapen om demokratin så har regeringen initierat ett antal informations- och utbildningsinsatser för att följa upp propositionen Demokrati för det nya seklet. I detta arbete har bl.a. hemsidan en viktig roll. Vidare har en broschyr om medborgerligt deltagande utarbetats. Broschyren planeras att publiceras . På har även andra informationsinsatser genomförts, såsom t.ex. information om hur röstningsförfarande i val och folkomröstningar går till. Regeringen har beslutat att en parlamentariskt sammansatt kommitté skall se över bestämmelserna i vallagen (1997:157) och lämna förslag till en ny lag (dir. 2003:37). -föreslå hur ansvaret för den s.k. institutionsröstningen kan föras över till kommunerna, -överväga om tiden nu är mogen för att samla hela det lokala ansvaret för genomförande av val hos kommunerna, -se över systemet med budröstning och överväga om säkerheten i något eller några avseenden bör förstärkas, 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 -överväga i vilken utsträckning elektroniska förfaranden bör införas vid röstning i röstningslokal. Den nya vallagen skall tillämpas års val. Uppdraget skall slutredovisas . utarbetar en rapport om valdeltagandet som avses att publiceras . Rapportens preliminära resultat redovisas under avsnitt 4.7. lämnade regeringen ett uppdrag till att följa upp och utvärdera information som har lämnats, av de politiska partierna och andra uppgiftslämnare, till invandrare inför valet . I uppdraget ingår bl.a. att analysera effekterna av informationen när det gäller valdeltagandet bland invandrare. Uppdraget skall redovisas . inrättades en arbetsgrupp i med uppgift att följa och främja utvecklingen av demokratiska processer med stöd av IT. Inom ramen för arbetsgruppens arbete har rapporterna E-röstning en antologi och Digitala klyftor förr, nu och publicerats. inledde ett samverkansprojekt med Votia och kring hur bl.a. IT bättre kan användas i de förtroendevaldas arbete. En pilotutbildning har tagits fram och projektet beräknas att vara avslutat . tillfördes medel för att genomföra en satsning på mångvetenskaplig demokratiforskning.