prop · GR0360 · 2004-03-10 00:00:00 — grupp har presenterat en rapport med beskrivning av de hinder som finns mot upptagande av nya teknologier. De har också lämnat förslag på lämpliga handlingar som skulle kunna främja utvecklingen av miljötekniksektorn, särskilt vad gäller vad gäller lagstiftning och policy Handlingsplanen väntas bli presenterad och antagen samma vår. 40.4.2 Miljö och hälsa Kommissionen presenterade den ett meddelande om en strategi för miljö och hälsa (KOM (2003) 338 slutlig). Syftet med strategin är att minska de miljörelaterade hälsoeffekterna, att identifiera och förhindra nya hot mot hälsan orsakade av miljöfaktorer samt stärka EU:s kapacitet för policyåtgärder inom området. De mest utsatta grupperna, särskilt barn, betonas. Rådet antog slutsatser angående 40.4.3 Förslag till nytt miljöansvarsdirektiv lade kommissionen fram ett förslag till direktiv (KOM (2002) 17 slutlig) om ansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador. Förslaget innebär att den som orsakat en miljöskada ska vidta nödvändiga åtgärder för att avhjälpa skadan. Åtgärder ska även vidtas vid överhängande hot om miljöskada. Den som orsakat skadan ska stå för kostnaderna för dessa åtgärder. Direktivet bereddes i rådet . intensifierades arbetet och en politisk överenskommelse om kunde nås Rådets gemensamma ståndpunkt antogs i november (2003/C 277 E/02). agerade aktivt i förhandlingarna för ett större ansvarstagande hos verksamhetsutövarna. den gemensamma ståndpunkten . Parlamentet yttrade sig över lämnade kommissionen förslag till två direktiv som ska genomföra delar av konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser (KOM (2003) 622 slutlig), och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (KOM (2003) 624 slutlig). lämnade kommissionen även förslag på de ytterligare lagstiftningsåtgärder som bedömts nödvändiga för att genomföra konventionens bestämmelser i gemenskapsrätten. Bland annat ett förslag till förordning om hur konventionen ska tillämpas på gemenskapens institutioner och organ. I samband med detta lämnade kommissionen även ett förslag till rådsbeslut om att, å gemenskapens vägnar, ratificera konventionen (KOM (2003) 625 slutlig). Tillgång till rättslig prövning Kommissionens förslag till direktiv om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor utgör inte bara ett led i förberedelserna inför gemenskapens ratificering av Århuskonventionen, utan syftar även till att skärpa tillämpningen och efterlevnaden av miljölagstiftningen och fastställa en lägsta nivå för tillgången till rättslig prövning. Förslaget ger en avgränsad krets av allmänheten, inklusive vissa miljöorganisationer, en rätt att initiera en prövning av myndigheters och privatpersoners agerande eller underlåtenhet som strider mot miljölagstiftningen. Århuskonventionens tillämpning i förhållande till EG:s institutioner och Kommissionens förslag till förordning anger hur Århuskonventionens bestämmelser ska tillämpas på gemenskapens institutioner och organ genom att fastställa bestämmelser om tillgång till information, allmän- hetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapsnivå. Bland annat föreslås att alla fysiska och juridiska personer, oavsett nationalitet och bosättningsort, ska ha tillgång till miljöinformation från gemenskapens alla institutioner och organ med 40.4.5 Kärnsäkerhet och strålskydd Strålskydds- och kärnsäkerhetsfrågor hanteras under Euratomfördraget. Fördraget har i princip inte förändrats tillkomst . konventsarbetet som förberedde EU:s nya författning har Euratom- fördraget heller inte hanterats utan planeras att finnas kvar vid sidan av Flera medlemsstater har uttryckt missnöje med detta däribland och önskar att denna fråga behandlas i en ny regeringskonferens framöver så att även de nödvändiga delarna av Euratomfördraget kan föras in i EU:s författning. detta sektorsfördrag, likt , kunna avskaffas. Kommissionen presenterade direktivförslag om säkerhetsnormer för kärntekniska anläggningar och om hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall (KOM (2003) 32 slutlig). Dessa förslag anses, av ett antal länder (bl.a. ), hota det framgångsrika internationella samarbetet på området och är därför fortfarande föremål för förhandlingar i rådet. I paketet ingår även ett förslag till förhandlings- mandat om handel med kärnbränsle med . har även det s.k. HASS-direktivet som reglerar hanteringen av starka slutna radioaktiva strålkällor förhandlats. 2003/122/Euratom om kontroll av slutna radioaktiva strålkällor med hög aktivitet och herrelösa strålkällor antogs vid rådsmötet . Vidare har ett förslag till förordning om kärnämneskontroll förhandlats Skr. 2003/04:60 (KOM (2002) 99 slutlig). Denna förordning syftar till att genomföra tilläggsprotokollet till avtalet om kontroll mellan Euratom och under icke-spridningsavtalet om kärnvapen. För att tilläggsprotokollet ska träda ikraft behövs förutom medlemsstaternas anslutning och ratificering även gemenskapens ratificering. Den svenska ratificeringen av protokollet gjordes 2000. 40.4.6 (): Miljöeffekterna av väpnad konflikt i och kartlagda FN:s miljöprogram utarbetade en studie om miljösituationen på ockuperade palestinska områden. Studien innehåller 136 rekommendationer om åtgärder som skulle förbättra miljön. Vid kunde studien antas utan omröstning, vilket var ett oväntat stort framsteg. I samband med kriget i gjorde en skrivbordsstudie av miljöförändringar i landet. Under den amerikanska ockupationen av har kartlagt miljötillståndet också genom fältstudier. Med hjälp av satellitbilder, prover m.m. har s.k. hot spots identifierats där behov av åtgärder är akut. EU har varit pådrivande för att få dessa studier till stånd och enskilda EU-länder har stått för deras kostnader. DEL X UTBILDNING, UNGDOM OCH KULTUR Utbildningsprogrammen och löper under Programmen omfattar alla utbildningsformer, från förskola till högskola och vuxenutbildning samt kompetensutveckling i Genom programmen ges studerande och lärare möjlighet att studera och praktisera i andra europeiska länder. länder deltagit i programmen. har , i likhet med övriga länder som medverkar i programmen, sammanställt nationella rapporter om erfarenheter av genomförandet i respektive land. I de svenska rapporterna konstateras bl.a. att även om programmen i huvudsak har fungerat bra, kan mycket göras för att öka effektivitet och relevans. Bl.a. bör administrationen av programmen ytterligare förenklas och decentraliseras. framhålls det i rapporterna att de båda programmen bör integreras bättre, möjligen i ett sammanhållet ramprogram. projekt bör även i fortsättningen utgöra de viktigaste åtgärderna i Antalet utresande svenska studenter inom , delprogrammet för högre utbildning inom , har visat en vikande tendens under de var det ungefär 3 600 svenska studenter som studerade i ett annat europeiskt land inom ramen har antalet sjunkit till drygt 2 600. ökar antalet inresande studenter inom och närmar sig numera Detta är ett gott betyg åt den högre utbildningen i . Lärarna utgör en nyckelgrupp inom programmen. är det glädjande att de senaste siffrorna tyder på betydande uppgång när det gäller deltagande av lärare inom såväl skolan som i högskolan. har drygt 250 svenska skolor deltagit i olika former av europeiskt samarbete inom Comenius, delprogrammet för skolsamarbete Därutöver deltog knappt 250 lärare i särskilda fortbild- ningsinsatser på europeisk nivå. Inom ramen för , som avser yrkesutbildning och kompetensutveckling, deltar ungefär 1 000 svenska studerande i utbyten och praktik. Dessutom medverkar svenska skolor, universitet och högskolor, vuxenutbildningsinstitutioner, organisationer m.fl. i olika Detta är i regel stora projekt med många Sex av de pilotprojekt som valdes ut har svensk Detta innebär en viss minskning jämfört med föregående har tillsammans med medlemsländerna arbetat Skr. 2003/04:60 systematiskt för att förenkla ansökningsregler och beslutsprocedurer så att de blir mer överskådliga och användarvänliga. Mycket återstår, men förbättringar har skett, vilket bl.a. visar sig i att beslut och utbetalningar numera i regel kommer snabbare och som utlovats. 41.2 Nya utbildningsprogram: och e- Learning Genom beslut av och rådet startar två nya program, och e-Learning, som ska bidra till att målen för Lissabonstrategin på utbildningsområdet uppnås. Båda pro- grammen är i hög grad resultat av initiativ som tog under sitt ordförandeskap i ministerrådet. genomförs och ska, liksom i Sokratesprogrammet, höja kvaliteten på den högre utbildningen. är dock inriktat på samarbete med tredje land, i första hand . Programmet ska bidra till att europeiska universitet får en tätposition i förhållande till universitet i andra delar av världen och stimulera kvalificerade, utomeuropeiska studenter att välja för sin vidare utbildning. Ekonomiskt stöd kommer att ges till utveckling av magisterutbildningar som genomförs i samverkan mellan lärosäten i flera medlemsstater, till samarbete och utbyten mellan dessa lärosäten och lärosäten i tredje land samt till informationsinsatser och projekt för att stärka den högre utbildningens attraktionskraft. Merparten av budgeten om totalt kommer dock att gå till stipen- dier till studenter och akademiker som kommer från tredje land för att delta eller undervisa i de europeiska magisterutbildningarna. Stipendier- na kommer att motsvara de amerikanska Fulbright-stipendierna i storlek. Programmet e-Learning kommer att pågå med en total budget om . Programmet ska stödja användning av informationsteknik (IT) som bidrar till utbildningssystemens kvalitet och anpassning till kunskapssamhällets behov. Det ska särskilt identifiera metoder för att främja grundläggande IT-kunskap och utbildningens europeiska dimension samt stödja utveckling och spridning av produkter, tjänster och undervisningsmetoder. Till åtgärder som kommer att få stöd från programmet hör projekt för dem som av olika skäl inte kunnat dra fördel av IT, utveckling av nya modeller för virtuell högre utbildning samt e-vänskolekontakter och lärarutbildning. Kandidatländerna och Efta/EES-länderna kommer att kunna medverka i programmen på samma villkor som medlemsstaterna. Regeringen har samrått om programförslagen med utbild- ningsutskott och med . 41.3 Arbetsprogrammet för uppföljning av utbildningens togs ytterligare steg i genomförandet av rådets och kommis- sionens gemensamma program för uppföljning av de framtidsmål för utbildningssystemen som antagits inom Lissabonstrategin. Vid rådets (utbildning) möte diskuterades ett meddelande, som kommissionen lade fram med förslag till riktmärken (benchmarks) för uppföljning av målen (KOM (2002) 629 slutlig). Vid rådsmötet antogs fem riktmärken, som avser medelvärden för medlemsstaterna att uppnå till 2010: andelen elever som avbryter sin skolgång får vara högst 10 - antalet utexaminerade inom matematik, naturvetenskap och teknik ska ha ökat med , andelen 22-åringar med avslutad gymnasieutbildning ska vara andelen 15-åringar med otillräcklig läsförmåga ska ha minskat andelen av den vuxna, arbetande befolkningen som deltar i livslångt lärande ska vara . Med anledning av det första riktmärket antogs vid rådsmötet den 24 en resolution om insatser för att förhindra avbruten skolgång och ungdomars svårigheter, särskilt åtgärder för att göra skolan till en öppen inlärningsmiljö och främja samverkan mellan olika grupper och organ av betydelse för ungdomars utveckling. behandlades också vid ett informellt möte, delvis gemensamt för utbildnings- och ungdomsministrarna, i . I den allmänna lägesrapport om Lissabonstrategin som presenterades i januari gav kommissionen investeringar i innovation och kunskap högsta prioritet och lade , som ett komplement till rapporten, fram det särskilda meddelandet Effektiva utbildningsinvesteringar en nödvän- dighet för (KOM (2002) 779 slutlig). Lissabonslutsatsernas uppmaning till årlig ökning av investeringarna i mänskliga resurser tog kommissionen i meddelandet upp en diskussion om vägar att nå målet och möjligheter att effektivt utnyttja de investe- ringar som görs. Meddelandet utgjorde ett av underlagen för den debatt som fördes vid rådsmötet om utbildningens fortsatta roll i I anslutning till debatten antogs rådsslutsatser som överlämnades till som ett bidrag till toppmötet den 21 Meddelandet om investeringar behandlades mer ingående i samband med ett informellt utbildningsministermöte i och lade, vid sidan av slutsatserna från toppmötet , grunden för det italienska ordförandeskapets prioritering av satsningar på humankapital. Denna fråga diskuterades vid ett informellt möte, delvis gemensamt för utbildnings- och arbetsmarknadsministrarna, i den Vid rådsmötet antogs slutsatser om utveckling av humankapitalet för social sammanhållning och konkurrenskraft i kunskapssamhället. Rådet bekräftade där i första hand avsikt att ägna frågor om humankapital uppmärksamhet i arbetsprogrammet för uppföljning av utbildningsmålen samt att Skr. 2003/04:60 säkerställa synergi mellan detta och andra relevanta processer inom Lissabonstrategin. I ytterligare ett meddelande tog kommissionen upp universitetens roll i strategin (KOM (2003) 58 slutlig). Syftet var att främja en debatt bland alla berörda parter om nya möjligheter till sam- verkan mellan utbildning och forskning för att främja utbildningskvalitet och innovation. Utbildningsministrarna diskuterade i sin beredning av meddelandet vid rådsmötet särskilt de mål som kommissionen ansett måste uppnås för att universiteten ska kunna utveckla sin fulla potential: tillräckliga resurser, hög kvalitet och öppen- het mot omvärlden. Kommissionen presenterade sina slutsatser av den allmänna debatten vid det ministermöte som ägde rum i inom ramen för den s.k. Bolognaprocessen för mellanstatligt samarbete inom den högre utbildningen och kommer att lägga fram en handlingsplan. I enlighet med Barcelonaslutsatserna ska rådet och kommissionen lämna en delrapport till om genomförandet av arbetsprogrammet för uppföljning av utbildningsmålen. Vid rådsmötet diskuterades ett meddelande från kommissionen med utkast till rapport (KOM (2003) 685 slutlig), som huvudsakligen kommer att beredas med sikte på antagande vid rådsmötet (utbildning) . Kommissionen har i meddelandet föreslagit ökade insatser inom fyra områden: reformer och investeringar, strategier för livslångt lärande, rörlighet och validering av kvalifikationer samt stärkande av målprocessens roll i Lissabonstrategin. Förslagen grundas bl.a. på rapporter från de arbetsgrupper som sedan det svenska ordförandeskapet successivt inrättats under kommissionen för utbyte av exempel på god praxis och utarbetande av indikatorer. Regeringen har allmänt samrått med utbildningsutskott om arbetsprogrammet och även samrått med om samtliga frågor som behandlats i rådet. Med anledning av antogs vid rådsmötet en resolution om lika möjligheter till utbildning för studerande med funktionshinder. Resolutionen uppmanar till ökat informations- och erfarenhetsutbyte på europeisk nivå om åtgärder för att anpassa utbildningssystemen till funktionshindrades behov. lade kommissionen fram förslag till beslut av och rådet om ett handlingsprogram för att främja organ som är verksamma på europeisk nivå för att stödja enskilda insatser på utbildningsområdet (KOM (2003) 273 slutlig). Förslaget avsåg endast pågående verksamheter och motiverades av kravet att det från måste finnas en rättslig grund för all verksamhet som finansieras ur EU-budgetens driftsanslag. I den politiska överenskom- melse beträffande förslaget som ingicks vid rådsmötet godkände rådet genomförande av programmet Programmet ska i första hand ge stöd till vissa institutioner och sammanslutningar, t.ex. Collège de lEurope i Brygge och Natolin Skr. 2003/04:60 som anordnar magisterkurser i juridik, statsvetenskap och ekonomi. kommer också att omfatta studier och forskning på temat europeisk integration, aktiviteter relaterade till uppföljningen av de gemensamma utbildningsmålen samt utbildning i europeisk rätt för nationella domare. Regeringen har i båda dessa frågor samrått med . 2003 genomfördes den sjunde och sista av de årliga konferenser som sammanfört EU-ländernas och kandidatländernas utbildningsministrar i syfte att stödja . Årets konferens ägde rum i och behandlade frågor om utbildningskvalitet och 42 Ungdomsfrågor och idrott 42.1 Utökat samarbete på ungdomsområdet publicerade kommissionen den första vitboken om ungdomspolitik, Nya insatser för ungdom (KOM (2001) 681 slutlig). Vid rådsmötet beslutade ungdoms- ministrarna om att anta ett nytt ramverk för det nya europeiska samar- betet på ungdomsområdet. Inom ramen för det utökade samarbete, i enlighet med subsidiaritetsprincipen, föreslogs användandet av den öppna samordningsmetoden inom fyra prioriterade områden; inflytande och delaktighet, information, volontärarbete och bättre kunskap om unga. Därutöver anger vitboken också ett flertal politikområden som ungdoms- ministrarna har betonat är av särkilt vikt att man tar hänsyn till de ungas speciella behov. Dessa områden är utbildning, livslångt lärande, rörlighet, arbetsmarknad och social integration, rasism och främlings- fientlighet samt självständighetsfrågor. Inom dessa områden används ett sektorsövergripande arbetssätt. Vid rådsmötet fattades bl.a. ett beslut om att anta ett uttalande om idrottens sociala värde för ungdomar (2003/C 134/03). Uttalandet betonar vikten av att lyfta fram idrottens sociala värde och fäster särskilt vikt vid skapandet av identitet och gemenskap människor emellan och friheten att utvecklas fysiskt, intellektuellt och moraliskt. I uttalandet fastslås även att man bör framhålla och understryka behovet av att sprida idrottens värderingar, att öka ungas engagemang i både formellt och icke-formellt lärande och att stödja de demokratiska värde- ringarna. Som ett led i uppföljningen av vitboken enades ungdomsministrarna vid rådsmötet om att anta resolutionen om de gemensamma målen inflytande och delaktighet samt information (2003/C 295/04). välkomnade förslaget om ungdomars inflyt- ande och delaktighet i samhällslivet som ligger i linje med de nationella målen. De två nästföljande prioriterade områdena volontärverksamhet och bättre kunskap om unga, förväntas att antas av rådet . lade kommissionen fram förslag till beslut av och rådet om ett handlingsprogram för att främja organ som är verk- samma på europeisk nivå inom ungdomsområdet (KOM (2003) 272 slutlig). Förslaget avsåg endast pågående verksamheter och motiverades av kravet att det från måste finnas en rättslig grund för all verksamhet som finansieras ur EU-budgetens driftsanslag. I den politiska överenskommelse beträffande förslaget som ingicks vid råds- mötet godkände rådet genomförande av program- met . Programmet ska ge stöd till Europeiska ungdomsforumet och icke-statliga ungdomsorganisationer. Programmet Ungdom, som antogs (beslut /2000/EG), har en sammanlagd budget på för åren 20002006. Programmet ger huvudsakligen stöd åt ungdomsutbyte och volontärtjänst för ungdomar. Dessutom erbjuder programmet stöd till nyskapande verksamhet och entreprenörskap, projektsamarbete med ut- bildningsprogrammen och samt möjlighet att arbeta med ungdomsinformation och studier kring unga. är alla kandidatländerna fullvärdiga programländer till- sammans med medlemsstaterna och EES/Efta. deltog totalt ca 100 000 ungdomar och ungdomsledare i programmet, varav ca 1 700 från . lämnade en utvärderingsrapport till kommissionen som belyste vilka erfarenheter har av det nuvarande programmet Ungdom tillsammans med rekommendationer för framtiden. Kommis- sionen avser att lägga fram ett förslag på ett nytt ungdomsprogram som förväntas träda i kraft . 42.3 Idrottens ställning inom EU utvecklas Idrott omfattas inte särskilt av fördraget. har dock genom domar fastställt principen att idrotten bör underkastas gemenskapsrätten i de fall den utgör en ekonomisk aktivitet inom ramen för den inre marknaden. Under ordförandeskap genomfördes ett informellt idrottsministermöte i . Vid mötet behandlades frågan om idrotten inom EU, dopningsfrågor samt förberedelserna inför de i . ordförandeskap genomförde ett informellt idrotts- ministermöte i . Även vid detta möte behandlades idrotten inom EU samt dopningsfrågorna. Statsrådet ansvarigt för idrott informerade därefter kulturutskottet om de samtal som fördes i . Kommissionens årliga europeiska forum för idrott genomfördes i och behandlade tre teman. Dessa var europeisk idrott i ett internationellt sammanhang, idrottens betydelse för social integra- tion samt idrott och mediekunskap. 42.3.1 Europeiska året för utbildning genom idrott 2004 Rådet och Parlamentet beslutade (beslut 291/2003/EG) att utse till Europeiska året för utbildning genom idrott. Regeringen har beslutat (Ju2003/2837/D) att utse att vara nationellt samordningsorgan för året och att bör koordinera de insatser förbundet vidtar till följd av uppdraget med de insatser som förbundet gör med stöd av de särskilda medel som förbundet disponerar för att idrottsrörelsen ska öppna dörrarna för fler, hålla tillbaka avgifterna, satsa mer på flickors idrottande, delta i kampen mot droger och intensifiera samarbetet med skolorna. Regeringen pekade även på att förbundet i genomförandet av uppdraget även bör ta hänsyn till den av regeringen beslutade nationella handlingsplanen mot rasism, Skr. 2003/04:60 främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. ska genomföra uppdraget som nationellt samordningsorgan i nära samarbete med Myndigheten för skolutveckling. 43 Kultur och medier EU:s insatser ska bidra till kulturens och den audiovisuella sektorns utveckling och främja samarbete mellan medlemsstaterna. Vid behov ska EU stödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet när det gäller t.ex. spridande av kunskap om de europeiska folkens kultur och historia, bevarande och skydd av kulturarv samt konstnärligt skapande. hölls två rådsmöten om kultur- och audiovisuella frågor: (behandlat i ) samt (behandlat i ). 43.1 Ramprogrammet Kultur 2000 förlängs med två år EU: s ramprogram för kultur, Kultur 2000 (beslut /508/EG) omfattar alla konst- och kulturområden utom de audiovisuella medierna film, tv och video. Syftet är bl.a. att främja kulturell dialog, kreativitet, kulturens spridning över gränserna samt rörlighet för konstnärer, andra kultur- aktörer och yrkesutövare och deras verk. Särskild vikt läggs vid aktivi- teter som riktar sig till ungdomar, framhäver den kulturella mångfalden samt utvecklar nya kulturella uttrycksformer. Kultur 2000 ger stöd till samarbetsprojekt mellan flera europeiska länder och kan sökas av alla typer av kulturorganisationer. Programmet löper och har en totalbudget på . Anslagen för uppgick till . Trettio länder deltar i programmet: de 15 nuvarande EU-medlemmarna, de tre EES-länderna (, och ), de tio anslut- ningsländerna (och ) samt kandidatländerna och . I årets utlysning beviljades totalt 206 ansökningar stöd om mer än (187 ettåriga projekt och 19 fleråriga projekt). I 25 av projekten ingår svenska deltagare, varav nio huvudarrangörer. Sjutton svenska kulturaktörer deltar som medarrangörer i 16 projekt, något som är viktigt att framhålla eftersom programmet förutsätter samarbete mellan olika länder. Sammanlagt tilldelas projekt med svenska aktörer . Inom åtgärd 3, Särskilda kulturevenemang, var årets tema jubileum. Av de fem projekt som valdes ut fanns ASSITEJ: s teaterfestival för barn och unga med svenska ASSITEJ som huvudorganisatör. Dessutom har fyra svenska projekt mottagit Nostra Awards, Europeiska unionens pris för bevarande av kulturarv. Bland annat tilldelades Vasikkavuoma Slåttermyr () medalj för vård av det största kvarvarande exemplet på en sällsynt slåttermyr. Rådet har godkänt kommissionens förslag att förlänga programmet i oförändrat skick . Frågan har även behandlats av parlamentet i en första läsning. Motivet bakom förlängningen är dels att även de nya medlemsländerna ska ges möjlighet att utforma det