prop · GS0347 · 2004-12-17 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2004/05:47 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redovisas den svenska migrations- och asylpolitiken . Häri ingår en redogörelse för roll i Europasamarbetet och i det internationella samarbetet i övrigt. Migrationspolitiska ........reformer, utredningar och samrådsformer Ny instans - och processordning i utlänningsärenden 1.7Åtgärder mot olaglig invandring, människosmuggling Samordningsansvar i migrationsprocessen....................... Granskning av migrationspolitiken................................... Samråd med frivilligorganisationer .................................. Harmoniseringsarbetet inom EU ..................................................... Återvändande och återtagandeavtal .................................. Högnivågruppen för asyl och migration (HLWG)............ Ett nytt konstitutionellt .................................. Prövning av uppehållstillstånd i m.m................................. 3.3Svenska utlänningsärenden i mot tortyr Mottagandet av asylsökande............................................................ Övrigt internationellt samarbete...................................................... 6.1Den globala kommissionen om internationell migration (GCIM) ............................................................................. FN:s flyktingkommissarie ()............................... 6.4Inter-Governmental Consultations on Asylum, Migration and Refugee Policies (IGC) .............................................. (ICMPD) ........................................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .58 Förordning för etablerandet av ett specialprogram för teknisk och finansiell assistans till tredje land inom området för asyl och migration Europeiska gemenskapens officiella tidning, fr.o.m. den Europeiska unionens officiella tidning Europeiska unionens officiella tidning The former Yugoslav Republic of , f.d. Global Commission on International Migration Europeiska kommissionens överväganden och förslag till program inom ett politikområde on Asylum and Migration, Högnivågruppen för asyl och migration Intergovernmental Consultations on Asylum, Refugee and Migration Policies in Europe, North and Migration, Asylum, Refugees Regional Initiative Memorandum of Understanding, Samförståndsavtal Ny instans- och processordning i utlännings- och Nordiska samrådsgruppen på hög nivå för flyktingfrågor Oberoende staters samvälde (, , , , , , , , , , , ) Sakfrågor inom EU som berör mer än en av EU:s tre pelare Rådet för rättsliga och inrikes frågor Twinning- EU-initierat samarbete mellan myndigheter för att bygga upp och stärka mottagarländers institutionella kapacitet United Nations High Commissioner for Refugees, FN:s , ett gemensamt europeiskt system för utbyte av viseringsinformation Web based Linking Migration Den svenska asyl- och migrationspolitiken är inne i ett omfattande Reformer är nödvändiga för att utveckla och stärka Grunden ligger fast. Det är en mänsklig rättighet att söka asyl. Det följer av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna Men lagstiftningen måste kontinuerligt ses över och förändras när Därför bereder regeringen bl.a. ett förslag om att utvidga flyktingbegreppet, så att förföljelse på grund av kön och sexuell läggning skall omfattas. våld och förtryck som förföljelsemetod har ökat. i konflikter, könsstympning och hedersmord är exempel på hur denna förföljelse kan ta sig uttryck. bereds också ett förslag om att införa en särskild grund för uppehållstillstånd för vittnen vid internationella tribunaler och domstolar som bedömts vara i behov av skydd. Men förändringar i lagstiftningen räcker inte. upp av en rättssäker asylprocess. lade regeringen fram ett åtgärdsprogram för att stärka rättssäkerheten i första instans, det vill säga Den asylsökande skall kunna lägga fram sin sak muntligt för den som fattar beslut och de juridiska ombuden skall komma in tidigare i processen. Kvalitén på tolkar och översättare De allmänna underlag om situationen i ett land som utgår från skall göras mer tillgängliga för alla. Utredningarna av barns asylskäl skall förbättras, liksom enhetligheten och förutsebarheten i beslutsfattandet. Parallellt pågår arbetet med att införa en ny instans- och En parlamentarisk utredning lade fram sitt förslag till hur utlänningslagen skall förtydligas för att kunna fungera i en skall avvecklas och ärendena föras över till länsrätter och kammarrätt . Sammantaget är det här åtgärder som ökar öppenheten och muntligheten De kommer att stärka hela asylsystemets legitimitet och ökade antalet asylsökande i varje år , från 11 000 till drygt 33 000. antalet asylsökande något, men ligger fortfarande kvar på en hög nivå. Prognosen för är att 24 000 personer kommer att söka asyl i Att korta handläggningstiderna i asylärenden prioriteras av regeringen. Den kraftiga ökningen av antalet asylsökande i kombination med att allt fler saknar identitetshandlingar är bidragande orsaker till långa Målet att den asylsökande skall få ett första besked har inte uppnåtts. under ny ledning, ett reformarbete i syfte att skapa en tydligare styrning, större enhetlighet och ett effektivare utnyttjande av resurser. organisation skall träda i kraft . Lång väntan bidrar till mänskligt lidande. föreslagit att systemet med ny ansökan skall tas bort. asylsökande lämna in ett obegränsat antal nya ansökningar efter överklagande och ett slutligt avslag. Det som från början var tänkt att Skr. 2004/05:47 kunna användas i undantagsfall, är i praktiken en del av Det har skapat en asylprocess utan slut. Regeringen har också vidtagit åtgärder mot dokumentlösheten. Från har myndigheterna möjlighet att sätta ner dag- och bostadsersättningen för de asylsökande som inte medverkar till att klargöra sin identitet. Allt fler asylsökande har betalat stora pengar till människosmugglare. De har kanske sålt allt de äger och har, mot falska löften om uppehållstillstånd och arbete i . Också handeln med människor ökar. Människor främst kvinnor och barn säljs som varor på en internationell marknad, ofta för sexuell exploatering. Mot bakgrund av den här utvecklingen har straffen för människosmugglare skärpts. Offren för människohandel beviljas tillfälliga uppehållstillstånd när de medverkar i brottsutredningar eller vittnar. får de stöd och hjälp. Migrationspolitiken är en del av politik för global utveckling. Det finns en stark koppling mellan migration och utveckling både positiv och negativ. Människor som flyttar bidrar till utveckling. Idéer sprids och överföring av kunskap och pengar ökar. Det finns också ett tydligt negativt samband. Flyktingskap har ofta sitt ursprung i utebliven utveckling i ofrihet, orättvisor och förtryck. Politiken för global utveckling har som övergripande mål att undanröja flyktingskapets orsaker genom att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Inget land kan hantera migrationsfrågorna på egen hand. Asyl- och migrationspolitiken kräver internationellt samarbete. Det gäller såväl värnandet av asylrätten som kampen mot illegal invandring och gränsöverskridande brottslighet. avslutades det första steget i harmoniseringen av EU:s gemensamma migrations- och asylpolitik. antogs ett nytt flerårigt arbetsprogram för att gå vidare mot en gemensam lagstiftning på asyl- och migrationsområdet. lever 180 miljoner människor i ett annat land än det där de föddes. Migration påverkar fler människor än och alla länder i världen berörs av den internationella migrationen på ett eller annat sätt. Framtiden kommer att kräva mer, inte mindre, öppenhet och rörlighet över gränserna. Den utvecklingspotential som ligger i ökad rörlighet måste världens länder bli bättre på att ta tillvara. Det ligger också en stor utmaning i att minska de negativa effekterna, i form social och politisk instabilitet och mänskligt lidande, som kan uppstå när det saknas en god internationell ordning för migration. Därför har och tagit initiativ till en internationell oberoende kommission om migration och utveckling. Den leds av och från och skall rapportera till FN:s generalsekreterare . Regeringen har också tillsatt en parlamentarisk kommitté som skall se över regelverket för arbetskraftsinvandring. Kommittén leds av och skall lämna ett första delbetänkande . Regering och riksdag lägger fast migrationspolitikens inriktning. Den svenska migrationspolitiken utgår från ett helhetsperspektiv som omfattar flykting-, invandrings- och integrationspolitik, liksom återvändande och stöd för återvandring. Här ingår insatser för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna, internationell samverkan samt insatser för att förebygga att människor tvingas fly men också för insatser att underlätta rörlighet över gränserna i ordnade former. Insatser görs också i utrikes-, säkerhets-, handels- och biståndspolitiken för att i ett längre perspektiv verka för att undanröja orsakerna till att människor känner sig tvingade att lämna sina hemländer och för att underlätta återvandring. antog budgetpropositionen för (prop. 2004/05:1, utgiftsområde 8, bet. 2004/2005:SfU2, rskr. 2004/05:79). Enligt den är målen för den svenska migrationspolitiken -att värna asylrätten i och internationellt, -att upprätthålla en reglerad invandring, samt -att öka harmoniseringen av asyl- och migrationspolitiken i EU. Dessa målsättningar har, med varierande formuleringar, varit vägledande för den svenska migrationspolitiken till- baka. I arbetet med målens uppfyllande skall verksamheten präglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt för individens rättigheter. Pro- positionen redogör också för det senaste årets insatser inom politikområdet samt redovisar en resultatbedömning av gjorda insatser. I denna skrivelse lämnas en redovisning av det pågående reformarbetet i samt harmoniseringsarbetet inom EU, det migrationspolitiska utvecklingssamarbetet, svenska insatser för vidarebosättning och övrigt internationellt samarbete inom migrations- och asylpolitiken. Av skriv- elsen framgår även behandlingen av svenska ärenden i mot tortyr och i för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Ett särskilt avsnitt ägnas mottagandet av asylsökande. I skrivelsen finns beröringspunkter med integrationspolitiken men den innehåller inte någon utförligare redovisning av integrationspolitiken. Migrationspolitiska reformer, utredningar och Skr. En särskild utredare (dir. 2003:181 av ) skall ta ställning till hur rådets direktiv /86/EG av om rätt till familjeåterförening (EUT L 251, 3.10.2003, s. 12) skall genomföras i . Direktivet är tillämpligt på vissa anhöriga till tredjelandsmedborgare som har ett uppehållstillstånd med en giltighetstid och som har välgrundade utsikter att få ett varaktigt uppehållstillstånd. Vissa kategorier är undantagna från direktivets tillämpningsområde, bl.a. personer som fått tillfälligt skydd. Direktivet ger make/maka och minderåriga barn en principiell rätt till familjeåterförening. Utredaren skall lägga fram förslag på de författningsändringar som bedöms nödvändiga inom utlänningslagstiftningen och andra berörda regelverk samt göra en bedömning av vilka kostnader som föreslagna författningsändringar och andra åtgärder kan komma att medföra samt lämna förslag till finansiering. Bestämmelserna skall vara genomförda i svensk rätt . Utredaren skall även undersöka vilka möjligheter det finns att införa försörjningskrav för andra anhöriga än makar och sambor i etablerade förhållanden samt minderåriga barn. I uppdraget ingår också att utreda hur förslagen i delbetänkande Vår anhörigin- vandring (SOU 2002:13) förhåller sig till bestämmelserna i direktivet. Enligt ett tilläggsdirektiv skall uppdraget redovisas i ett delbetänkande och i ett slutbetänkande . En parlamentarisk kommitté har tillkallats för att se över det regelverk som styr möjligheterna till arbetskraftsinvandring. Syftet är att ta fram ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES (dir. 2004:21 av ). Kommittén skall också utreda behovet av arbetskraftsinvandring, bedöma de konsekvenser som ytterligare sådan invandring kan få på arbetsmarknaden i övrigt samt, med utgångspunkt i denna bedömning, föreslå eventuella åtgärder. Kommittén skall bl.a. beakta pågående arbete inom EU av relevans för uppdraget liksom konsekvenserna för den svenska arbetsmarknaden av . Vidare skall aktuellt reformarbete rörande arbetskrafts- invandring i ett antal andra länder studeras. Kommittén skall också överväga behovet av åtgärder för att göra det attraktivt för arbetstagare från länder i och utanför EU/EES att söka sig till bristyrken i . Sambandet mellan regelverket för arbetskraftsinvandring och regelverket för asyl skall studeras. Utgångspunkten är att asylrätten inte skall urholkas. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag i ett delbetänkande och i ett slutbetänkande . beslutade regeringen om skrivelsen Särskilda regler för arbetstagare från nya medlemsstater enligt anslutningsfördraget (skr. 2003/04:119). Regeringens skrivelse innehöll bl.a. förslag om att det skulle krävas arbetstillstånd för arbetstagare från EU:s nya medlemsstater , , , , , , och för att arbeta i . Syftet var att ha möjlighet att kontrollera att människor som kom till för att arbeta skulle erbjudas löner och anställningsvillkor som motsvarar svenska kollektivavtal. Förslaget innebar att arbetsmarknadsprövning för arbetstagare från de nya medlemsstaterna skulle slopas men att arbetstillstånd fortsättningsvis skulle krävas. tog ställning till regeringens skrivelse. I sak innebar beslut ett tillkännagivande enligt vilket tog avstånd från regeringens förslag att införa särskilda övergångsregler för arbetstagare som är medborgare i åtta av EU:s nya medlemsstater . Följaktligen innebar beslutet att arbetstagare från samtliga tio nya EU-stater har tillträde till den svenska marknaden på samma villkor som övriga unionsmedborgare. tillkännagivande innehöll även en begäran till regeringen att, i enlighet med vad som föreslogs i regeringens skrivelse, skyndsamt återkomma till med förslag om möjligheterna till bevakning av kollektivavtal. Med anledning därav tillkallade regeringen en särskild utredare för att lämna förslag till hur en reglering kan utformas som ger kollektivavtalsbärande fackliga organisationer möjligheter att bedriva en effektiv bevakning av efterlevnaden av tecknade kollektivavtal även i de fall organisationen saknar medlemmar på en arbetsplats (dir. 2004:98 av ). Uppdraget skall redovisas . I samband med att regeringen föreslog att särskilda regler för arbetstagare från nya medlemsstater enligt anslutningsfördraget skulle gälla aviserades en rad olika uppdrag. Avsikten var att se över olika möjligheter till utökad kontroll och uppföljning av regelverket på arbetsmarknaden och det sociala området. En redogörelse för uppdragen finns i skr. 2003/04:119, s. 29. Dessa uppdrag har fram till nu resulterat i att i samråd med tagit fram en särskild blankett Anställningsbevis för medborgare från EU/EES för att få in ett bättre beslutsunderlag och ge möjligheter till ökad kontroll av arbetstagare samt påbörjat ett samarbete med som syftar till att förbättra kontrollen i samband med tillståndsgivning samt skatte- och folkbokföringskontroll. Vidare har en arbetsgrupp med uppgift att följa utvecklingen på arbetsmarknaden efter tillsatts. Arbetsgruppen skall sammanställa och analysera dels relevanta redovisningar till regeringen från olika myndigheter, dels information som kan komma att lämnas från de centrala organisationerna på arbetsmarknaden eller deras medlemsorganisationer. har fått i uppdrag att utreda vissa arbetsmiljöfrågor med anledning av utvidgningen av EU. Vidare har Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) fått i uppdrag att kvartalsvis redovisa omfattningen av EU-intyg hänförliga till EU-förordning 1408/71 från respektive medlemsstat som rör svensk arbetslöshetsersättning samt redovisa utvecklingen för dessa. fick i regleringsbrevet i uppdrag att redogöra för kontrollen av dem som ansöker om F-skattsedel och av dem som redan har tilldelats F-skattsedel. Verket skall därvid särskilt belysa om det finns regionala skillnader i kontrollen. Verket skall också redogöra för eventuella övriga regionala skillnader vid tillämpningen av F- skall dessutom redovisa utvecklingen av antalet F-skatteansökningar från utlänningar såväl före som efter utvidgningen av EU samt redogöra för eventuella kontrollsvårigheter vid handläggningen av dessa. Vidare skall verket lämna förslag till åtgärder som kan behöva vidtas. Regeringen tillsatte en utredning (dir. 2004:61 av den 29 ) med uppdrag att undersöka möjligheterna att begränsa rätten till bistånd enligt socialtjänstlagen för medborgare i ett annat EU-land som kommer till för att söka arbete. Uppdraget skall redovisas i familjeminister en projektgrupp som i en förstudie bland annat skall göra en kartläggning av hur det svenska socialförsäkringssystemet fungerar i internationella förhållanden. () har fått i uppdrag av regeringen att överlämna en första redovisning avseende i vilken utsträckning medborgare från de nya medlemsstaterna, sedan utvidgningen, tagit del av och eventuellt missbrukat svenska har emellertid RFV sammanställt statistik över hur många nya EU-medborgare som tagit del av svenska familjeförmåner 1 maj30 . observera att medborgare både från och under dessa två månader varit mottagare av familjeförmåner men att omfattningen av utbetalningarna varit marginell. 1945 (3 maj7 november) ansökte 3 197 medborgare i de nya medlemsstaterna om uppehållstillstånd som arbetstagare, vilket kan jämföras med 1 842 sökande under motsvarande Detta motsvarar en ökning med . Varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning I tilläggsdirektiv (dir. 2004:9 av ) till utredningen om hur rådets direktiv om rätt till familjeåterförening (se kapitel 1.1 Migrationspolitiska frågor, Anhöriginvandring) skall genomföras i , utvidgades utredningens uppdrag till att även omfatta hur rådets direktiv /109/EG av om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (EUT L 16, 23.1.2004, s. 44) skall genomföras i svensk rätt. Direktivet ger tredjelandsmedborgare som varit bosatta i landet en rättslig ställning som under vissa förutsättningar bl.a. medför en rätt till bosättning i annan medlemsstat. Enligt utredningsdirektivet skall utredaren lägga fram förslag på de författningsändringar som bedöms nödvändiga samt göra en bedömning av vilka kostnader som föreslagna författningsändringar och andra åtgärder kan komma att medföra samt lämna förslag till finansiering. 2004/05:47 Bestämmelserna skall vara genomförda i svensk rätt senast den 23 Uppdraget skall redovisas i ett delbetänkande och i ett slutbetänkande . Fri rörlighet för unionsmedborgare Europeiska unionens råd antog direktivet 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (EUT L 158, 30.4.2004, s. 77). Syftet med det nya direktivet om fri rörlighet är att förenkla regelverket genom att slå samman nio befintliga direktiv till en rättsakt. Dessa direktiv och artiklarna 10 och 11 i förordning 1612/68 upphävs. De direktiv som upphävs reglerar bl.a. fri rörlighet för arbetstagare, egenföretagare, pensionärer, studenter och icke ekonomiskt aktiva. Det nya direktivet förenklar regelverket eftersom samtliga nämnda kategorier omfattas av en och samma rättsakt. praxis har även i stor utsträckning kodifierats för att tydliggöra innebörden av unionsmedborgarskapet. Direktivet syftar vidare till att det skall bli enklare för unionsmedborgare att utnyttja rätten till fri rörlighet, att möjligheterna att begränsa rätten till vistelse skall regleras tydligare samt att rörlighet och bosättning för unionsmedborgares familjemedlemmar skall underlättas avsevärt, oavsett medborgarskap. Grundprincipen är att unionsmedborgarna skall kunna röra sig fritt mellan medlemsstaterna på ungefär samma villkor som när medlemsstaters medborgare flyttar och byter bostad eller arbetsplats i de egna länderna. Medlemsstaterna skall införliva direktivet i sin lagstiftning . En särskild utredare, som skall ta ställning till hur direktivet skall genomföras, har förordnats (dir. 2004:127 av ). Uppdraget skall redovisas . Åtgärder för att fastställa asylsökandes identitet m.m. antog propositionen Åtgärder för att klargöra asylsökandes identitet m.m. (prop. 2003/04:50, bet. 2003/04:SfU11, rskr. 2003/04:214). Bland annat föreslogs att dag- och bostadsersättningen enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. skall kunna sättas ned helt eller delvis för en utlänning som fyllt , i de fall han eller hon försvårar utredningen i ärendet om uppehållstillstånd genom att inte medverka till att klarlägga sin identitet. I propositionen föreslogs vidare att en ny bestämmelse skulle införas i utlänningslagen som innebär en skyldighet för transportörer att kontrollera att utlänningar innehar pass och andra tillståndshandlingar för att resa in i det land utlänningen avser resa till. Dessa lagändringar trädde i kraft . Sedan lagändringen trädde i kraft och till november månad hade sänkt ersättningen för drygt 70 personer som inte medverkade till att styrka sin identitet. Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppgift att kartlägga och analysera förekomsten av dokumentlöshet hos asylsökande (dir. 2004:20 av ). Utredaren skall överväga på vilka sätt åtgärder kan vidtas för att på ett tidigt stadium i asylprocessen klarlägga de asylsökandes identitet och resvägar. Utredaren skall även föreslå hur utlänningslagen skall ändras för att asylsökande som bedöms vara i behov av skydd eller skall beviljas uppehållstillstånd på annan grund och som inte medverkar till att klarlägga sin identitet och sin resväg, skall kunna beviljas tidsbegränsat uppehållstillstånd. Utredaren skall vidare bedöma vilka effekterna blir om ett ökat antal utlänningar i beviljas tidsbegränsade i stället för permanenta uppehållstillstånd, särskilt med beaktande av integration i samhället och barnens situation. Uppdraget skall enligt tilläggsdirektiv (dir. 2004:109 av ) redovisas . God man för ensamkommande asylsökande barn I delbetänkandet God man för ensamkommande flyktingbarn (SOU 2003:51), som överlämnades till regeringen , föreslås åtgärder för att stärka skyddet för ensamkommande barn utan medföljande legal vårdnadshavare. Utredningen föreslår bl.a. att en ny lag stiftas för god man för sådana barn. Det största problemet med nuvarande lagstiftning är, som det framhålls i betänkandet, att dagens gode män för ensamkommande barn endast kan träda i barnets förmyndares (alltså icke vårdnandshavarens) ställe, dvs. deras befogenhet omfattar främst barnets ekonomiska angelägenheter. Den gode mannens möjligheter att besluta i angelägenheter som rör barnets personliga förhållanden är således starkt begränsade. Detta har visat sig vara en allvarlig brist och har dessutom lett till att det råder oklarhet kring omfattningen av den gode mannens uppdrag. För att komma till rätta med problemet föreslår utredningen att det inom ramen för en särskild lagstiftning som tar sikte på ensamkommande barn skapas en möjlighet för överförmyndaren att förordna en god man som kan träda i såväl förmyndarens som vårdnadshavarens ställe och därigenom t.ex. kunna motsätta sig att barnet lämnar ett barn- eller ungdomsboende med en vuxen släkting. Härigenom säkerställs att den gode mannen kan agera och fatta beslut i samtliga frågor som rör det ensamkommande barnet. Betänkandet har remissbehandlats och regeringen avser att lämna en proposition . Samordnare för barn som uppvisar svåra stressreaktioner i form av stark uppgivenhet Regeringen har tillkallat en samordnare för barn i asylprocessen som uppvisar svåra stressreaktioner i form av stark uppgivenhet (dir. 2004:115 av ).