prop · GS031d10 · 2004-09-20 00:00:00 — 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. * I statsbudgeten betecknat anslag 15:2 för internationella adoptionsfrågor. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 15:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor för . beräknas anslaget till och för beräknas anslaget till . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 5.8.315:3 Insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i Tabell 5.6 Anslagsutveckling 15:3 Insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i Anslaget är nytt. Insatser för detta ändamål har tidigare finansierats med medel från det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Medel för ändamålet har uppgått till . har överförts till utgiftsområde 6 Försvar och beredskap mot sårbarhet, anslag 7:4 Samhällets skydd mot olyckor för att delfinansiera det samordningsansvar för barnsäkerhet som kommer att få . Medlen under anslaget skall disponeras av regeringen för insatser för att förverkliga barns rättigheter i enligt FN:s konvention om barnets rättigheter. Exempel på sådana insatser är kunskapsinhämtning, metodutveckling, uppföljning och utvärdering, erfarenhetsutbyte och idéspridning, åtgärder för att stärka barns och ungas inflytande och delaktighet samt uppföljningsarbete när det gäller sexuell exploatering av barn. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 15:3 Insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i för . beräknas anslaget till och för beräknas anslaget till . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Handikappolitiken omfattar insatser för att undanröja hinder för full delaktighet i samhället, insatser för att bekämpa diskriminering samt individuella stöd- och serviceinsatser. Insatserna är sektorsövergripande och ingår i de flesta politikområden. Ansvaret för stöd och serviceinsatser inom politikområdet Handikappolitik ligger framför allt på kommuner och landsting. Det gäller insatser både enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Staten lämnar ekonomiska bidrag till kommuners verksamhet inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Stöd till landsting utgår för insatsen råd och stöd samt för tolktjänst. Stöd till landsting utgår även för inköp av utrustning för elektronisk kommunikation. Andra stöd inom politikområdet är assistansersättning, personligt ombud, bilstöd och särskilt utbildningsstöd. Politikområdet omfattar dessutom bidrag till viss verksamhet för personer med funktionsnedsättningar och bidrag till handikapporganisationer samt myndigheterna -() med verksamhetsgrenarna Granskning, juridiskt stöd och rådgivning samt Tillgänglighetscentret inom verksamhetsområde Insatser för delaktighet och jämlikhet. -utbildningsstöd (Sisus) med verksamhetsgrenarna Handläggning av bemötandefrågor och Bidrag till utbildningsanordnare m.fl. inom motsvarande verksamhetsområde. ansvarar inom politikområdet för verksamhetsgrenarna Tillsyn, Normering och Kunskap inom verksamhetsområde Insatser för jämlika levnadsvillkor. finansieras genom anslaget 13:6 . är ett centralt organ för hjälpmedelsfrågor som stimulerar forskning och utveckling samt medverkar till kunskaps- och metodutveckling. Institutet drivs av staten, landstingsförbundet och . Institutet finansieras genom anslaget 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvården inom politikområdet Hälso- och sjukvårdspolitik. föreslås statens utgifter inom politikområdet uppgå till ca . beräknas utgifterna för politikområdet öka med ca , huvudsakligen till följd av ökade utgifter för assistansersättningen. Utgifterna inom politikområdet beräknas 2004 till ca . Det överstiger anvisade medel med . Utgifterna blev högre än anvisade medel. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 9 39,3, 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet 16:3 Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med 16:5 Bidrag till handikapporganisationer 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommuni- 16:7 Bilstöd till handikappade 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning Totalt för politikområde Handikappolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Målen för handikappolitiken är -en samhällsgemenskap med mångfald som grund -att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet -jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Det handikappolitiska arbetet skall inriktas särskilt på -att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionshinder -att förebygga och bekämpa diskriminering mot personer med funktionshinder -att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Människors lika värde skall vara utgångspunkten när samhället utformas. Varje människa med sin kunskap och sina erfarenheter är en resurs. Alla skall ha samma rättigheter och skyldigheter. Flickor och pojkar, män och kvinnor med funktionsnedsättningar vill i likhet med vilken medborgare som helst bestämma över sin vardag, utbilda sig, försörja sig på eget arbete, ha en aktiv fritid etc. En funktionsnedsättning blir ett handikapp först när individen möter brister i en miljö eller i en verksamhet. När bristerna åtgärdas och tillgängligheten ökar kan handikappet minska eller försvinna. Tillgänglighet, ett gott bemötande samt stöd och service är nödvändigt för att personer med funktionsnedsättningar skall kunna leva som andra. Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Från patient till medborgare (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000 SoU14, rskr. 1999/2000:240), som sträcker sig , utgör grunden för regeringens handikappolitik. Strategin är att insatser både inom och utanför politikområdet skall ha handlingsplanens inriktning, arbetsområden och åtgärder som utgångspunkt. Handikapperspektivet skall genomsyra alla samhällsektorer och samhället skall göras tillgängligt för alla. Att motverka diskriminering och säkerställa den fulla respekten för de mänskliga rättigheterna är viktiga insatser för att åstadkomma ett bättre bemötande. Regeringens arbete är långsiktigt, metodiskt och åtgärdsinriktat. Arbetet genomförs stegvis i en kontinuerlig process där staten skall vara en förebild. Syftet är att uppnå varaktiga resultat och en hållbar utveckling. De av regeringen utsedda sektorsmyndigheterna har en central roll i genomförandet av planen. Regeringen satsar på att successivt se över, analysera och göra individuella stöd flexibla och tillgängliga för alla flickor och pojkar, män och kvinnor som behöver dessa för att kunna leva ett gott liv var och en utifrån sina förutsättningar. Stöd måste anpassas efter den tekniska utvecklingen och samordnas för att bli mer effektiva. Olika myndigheter måste bli bättre på att planera, samarbeta och ta till vara de samarbetsmöjligheter som de senaste årens reformer på området erbjuder. En tredje inriktning inom handikappolitiken är att komma tillrätta med de resurs- och kvalitetsbrister som medför att människor inte får tillgång till de insatser som de behöver och har rätt till. Bland annat behöver statens styrinstrument inom området ses över och vid behov skärpas. har insikten om mångfaldens betydelse för tillväxten ökat. Alla resurser i samhället måste tas till vara. En viktig uppgift för regeringen är därför att undanröja mekanismer som hindrar människor från att bidra till tillväxt och produktion. En annan viktig uppgift är att få till stånd en slagkraftig och effektiv organisation som kan spela en central roll i det fortsatta arbetet med att genomföra regeringens handikappolitik. Den s.k. har lämnat över betänkandet Handikappolitisk samordning organisation för strategi och genomförande (SOU 2004:54) till regeringen. Regeringen anser även att det arbete som gjorts och görs för att se över och vid behov skärpa diskrimineringslagstiftningen är angeläget. (N 2002:06) arbetar med uppdraget att bl.a. överväga en gemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområden. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 överväga om skydd mot diskriminering av personer med funktionshinder på grund av bristande tillgänglighet bör införas på andra samhällsområden än i arbetslivet och högskolan. Det pågår också ett arbete i med att se över hur arbetsgivares skyldigheter i fråga om skäliga stöd- och anpassningsåtgärder för arbetstagare med funktionshinder under pågående anställning skall regleras. Som ett led i översynen av stödinsatser har regeringen tillsatt en parlamentarisk utredning som skall se över insatsen personlig assistans enligt LSS och den statliga assistansersättningen (S 2004:06), en utredare som skall se över bilstödet (S 2003:11) samt en utredare som skall se över teckenspråkets ställning (S 2003:12). För bl.a. döva, dövblinda och vuxendöva är möjligheten att göra sig förstådda på teckenspråk en grundläggande förutsättning för tillgänglighet. har det blivit allt mer tydligt att samhällets satsningar och resurser särskilt för personer med psykiska funktionsnedsättningar och psykiska sjukdomar är otillräckliga. En prioriterad uppgift för regeringen är därför att förbättra livsvillkoren för dessa flickor och pojkar, män och kvinnor. För att nå resultat krävs att aktörerna arbetar utifrån en helhetssyn och ett brukarperspektiv. Det fodrar en strategisk plan för samordning av vård, social omsorg och rehabilitering. Regeringen har tillkallat en Psykiatrisamordnare för att kraftsamla kring dessa frågor (S 2003:09). För den sociala psykiatrin har regeringen utöver samverkan och samordning särskilt lyft fram behovet av insatser för sysselsättning och anpassat boende. Problemet med att kommuner inte inom rimliga tidsperioder verkställer gynnande beslut enligt socialtjänstlagen och LSS är fortfarande stort. På samma sätt som när det gäller domstolstrots är det oacceptabelt att kommunala beslut inte verkställs. För att komma åt problemet har regeringen tillsatt en utredning som skall lämna förslag till hur rättssäkerheten kan förbättras för enskilda (S 2003:07). Rekryteringsbehovet inom handikappomsorgen kräver särskilda insatser. Frågan är angelägen och regeringen avser att arbeta vidare för att ta fram och föreslå åtgärder som kan leda till att personalsituationen inom omsorgsyrkena förbättras. Jämställdhetsperspektivet har inte fått tillräcklig uppmärksamhet inom handikappolitiken. Detsamma gäller barnperspektivet vilket påpekats av bl.a. och Barnombuds- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Stöd och insatser måste finnas tillgängliga samt utformas och samordnas så att barn och unga får det stöd de behöver och vill ha som föräldrar och syskon avlastas. Att lyssna till och beakta barns egna synpunkter måste utvecklas. Samhället måste också göras tillgängligt på platser där barn och unga vistas. Skillnader mellan kvinnors och mäns insatser samt skillnader i kvinnors och mäns behov av stöd och service måste uppmärksammas bättre. Regeringens ambition är att spela en aktiv roll i det internationella arbete som pågår för att ge handikappfrågorna ökad uppmärksamhet. beslutade att inleda förhandlingar om en konvention till stöd för funktionshindrades fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Det pågår ett arbete med att göra ett tillägg i för att tillförsäkra människor med funktionsnedsättningar delaktighet och jämlikhet. Övergripande insatser för ökad måluppfyllelse inom politikområdet är den nationella handlingsplanen för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000 SoU14, rskr. 1999/2000:240), stöd och service samt åtgärder för att stödet skall vara anpassat och tillgängligt efter behov. beslutade om nationella mål, inriktning och en nationell handlingsplan för handikappolitiken den närmaste tioårsperioden. I syfte att förbättra villkoren för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder pågår arbetet med att förverkliga planen. Viktiga styrinstrument är myndigheters instruktioner, regleringsbrev samt särskilda uppdrag till statliga myndigheter. Handikapprörelsen har en viktig opinionsbildande och pådrivande roll. Det nationella tillgänglighetscentret hos (), utvalda sektorsmyndigheter med särskilt stort ansvar att leda arbetet för att förverkliga målen samt utbildningsstöd (Sisus) har centrala uppgifter i genomförandet av planen. Ökad tillgänglighet hos statliga myndigheter Myndigheter under regeringen skall utforma och bedriva sin verksamhet med beaktande av de handikappolitiska målen. Myndigheterna skall arbeta för att göra lokaler, verksamhet och information tillgängliga för personer med funktionsnedsättningar. För att underlätta arbetet har HO:s tillgänglighetscenter på uppdrag av regeringen tagit fram riktlinjer Mot full delaktighet och jämlikhet för personer med funktionshinder för hur statsförvaltningen kan göras tillgänglig. Riktlinjerna, som publicerades , omfattar arbetsprocessen, personalfrågor, lokaler, kommunikation och information. HO har i regleringsbrevet bl.a. som mål att öka kunskapen om tillgänglighet hos statliga myndigheter genom att utveckla, förankra och sprida riktlinjer för myndigheternas arbete samt att följa myndigheternas tillgänglighetsarbete och att fortsätta utveckla metoder för detta. HO skall redovisa hur många myndigheter som upprättat handlingsplaner om hur lokaler, verksamhet och information skall bli tillgängligare samt göra en bedömning av kvaliteten i myndigheternas arbete. HO skall även redovisa åtgärder som skall främja jämställdhetsperspektivet i arbetet med att utveckla, förankra och sprida riktlinjer om tillgänglighet. Program för bättre bemötande För att förbättra bemötandet av flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättningar har Sisus ett särskilt uppdrag att hålla samman genomförandet av ett nationellt program för att öka kompetensen inom området. Programmet Om bemötande av människor med funktionshinder har redovisats för regeringen . Programmet riktar sig till anställda inom den offentliga sektorn. I bemötandeuppdraget ingår även andra uppgifter. Sisus har t.ex. haft ansvar för att utveckla riktade utbildningsinsatser i handikappolitiska frågor till statsförvaltningen. Det har skett i samråd med HO och . För att få erfarenheter om metoder för att förbättra bemötandet har Sisus särskilt följt och stimulerat försäkringskassorna, och kommuner i . Sisus har också fördelat nio miljoner kro- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 nor i statsbidrag till projekt vars syfte är att för- bättra bemötande av människor med funktions- För att personer med funktionsnedsättningar Resultat av projekten sprids nu inom som möter betydande svårigheter i sin livsföring Barn och unga med funktionshinder kan skall kunna uppnå jämlika levnadsvillkor krävs uppleva bemötandet på andra sätt än vuxna med stöd och service som är individuellt anpassat. För att redovisa olika perspek- Viktiga stöd- och serviceinsatser inom tiv på bemötandet av barn har Sisus bl.a. utlyst politikområdet är insatser enligt lagen om stöd en tävling där unga med funktionshinder skriver och service till vissa funktionshindrade (LSS) om sin vardag. Det har resulterat i antologin och socialtjänstlagen (SoL), assistansersättning, Strutsens vingar, som skickats ut till alla utbildningsstöd, bilstöd och personligt ombud. Det Europeiska hade till syfte att öka medvetenheten om rätten till skydd Insatsen personlig assistans är personligt EU och regeringen avsatte utformad och skall öka möjligheterna att leva ett vardera för aktiviteter under självständigt och aktivt liv. Sisus har i samarbete med handikapp- assistansersättningen avlastar staten kommu- rörelsen planerat, samordnat och utvärderat nerna stora delar av kostnaderna för insatsen. insatserna som genomförts i . På regeringens uppdrag har Riksförsäkrings- verket (RFV) i samråd med bl.a. sett över hur tillämpningen av barns rätt till per- För att se till att handikapperspektivet sonlig assistans och assistansersättning utveck- genomsyrar alla samhällssektorer har regeringen lats samt de bedömningar som görs av makars utsett 14 sektorsmyndigheter Arbetsmark- och sambors gemensamma ansvar för hem och nadsstyrelsen, , , hushåll när den ena har rätt till personlig lyserat vilka redskap som behövs för att över- brygga eventuella skillnader mellan män och skolverk, , samt kvinnors sätt att formulera sina krav. Myndigheterna skall verka för att har RFV utvärderat 65-års-reformen som gällt uppnå de etappmål som fastställs i De skall samordna och stödja För att förbättra studiemöjligheterna för unga andra myndigheter, som verkar inom samma och vuxna med funktionshinder utgår ett särskilt sektor, i arbetet med att genomföra handikappo- Stödet kan fylla flera olika Genom stöd och samordning skall HO funktioner och utformas utifrån den enskildes befrämja en utveckling av sektorsmyndigheter- nas åtgärdsinriktade arbete. med assistans till studenter med psykiska eller Regeringen har i regleringsbrev beslutat om etappmål för respektive myndighet. Vilka myndigheter som skall vara sektorsmyn- digheter ses fortlöpande över. Det statliga bilstödet har stor handikappolitisk Tillgång till bil kan medverka till att funktionshindrade kan leva aktivt, självständigt Personer med funktionshinder har skydd mot Bilstödet har därmed även en diskriminering i arbetslivet, på högskolan och i Innehav av bil för för- äldrar till barn med varaktigt funktionshinder arbete där de olika ombudsmännen informerar kan dessutom ha avgörande betydelse för att om den nya lagen (2003:307) om förbud mot familjen skall kunna göra resor tillsammans. diskriminering, som trädde i kraft Bidraget är ett komplement till färdtjänst. HO har tillsynsansvar över tre diskrimine- Anslaget för bilstöd har fått ringslagar och kan föra talan i domstol för ökade medel på tilläggsbudget. enskilda som anser sig utsatta för diskriminering. slår att anslaget höjs permanent med 60 miljoner 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 över stödformen i syfte att uppnå ett effektivare och förbättrat system för bilstöd. Personliga ombud skall se till att personer med omfattande psykiska funktionshinder får sina behov tillgodosedda och att deras insatser planeras, samordnas och genomförs. Arbetet med att bygga upp och utveckla verksamhet med personliga ombud i kommunerna har pågått . och länsstyrelserna fördelar anslagna medel, utbildar, stöder och följer upp hur verksamheten utvecklas. Resultatet redovisas regelbundet till regeringen. fanns det 272 ombud. Länsstyrelserna förbrukade 2003 (2,togs från sparade medel). Av dessa gick till kommunerna för ombudsverksamheten. Anpassade insatser efter behov Insatser enligt LSS och socialtjänstlagen skall vara individuellt anpassade och av god kvalitet. Den enskilde skall ha inflytande över insatsen och personalen skall ha den kompetens som krävs för att ge ett gott stöd och en bra service. Kommunerna skall planera för behovstäckning och personer skall få de insatser som de bedömts vara i behov av. Tillsynsmyndigheterna länsstyrelserna skall följa hur lagarna tillämpas, bedriva en operativ tillsyn och verka för att kommunerna planerar för att kunna tillgodose framtida behov. Samverkan och samordnade insatser är grundläggande för att resurser skall användas effektivt. Sanktionsavgift, tillsyn, normering m.m. Åtgärder såväl mot domstolstrots som för att huvudmän skall planera för framtida behov är en del av handlingsplanen för handikappolitiken. Länsstyrelsernas möjlighet att från mot vite förelägga kommuner att verkställa en dom ersattes med en särskild avgift en s.k. sanktionsavgift. Sanktionsavgiften prövas av länsrätt på ansökan från länsstyrelse. En sanktionsavgift bedöms i detta fall vara effektivare än ett vitesföreläggande. och länsstyrelserna har regeringens uppdrag att följa utvecklingen av i vilken omfattning domar och beslut inte verkställs. Regeringen har även tillsatt en utredare som skall analysera varför det förekommer att kommuners och landstings beslut inte verkställs. Utredaren skall föreslå åtgärder som kan bidra till en bättre rättssäkerhet. Länsstyrelserna skall verka för att kommuner planerar för framtida behovstäckning. och har haft regeringens uppdrag att bl.a. föreslå åtgärder som kan öka antalet särskilda boendeformer både för personer med funktionshinder och för äldre. Myndigheterna har i rapporten kan inte behovet av särskilda boendeformer tillgodoses? redovisat läget och lämnat förslag på åtgärder. Förslagen kommer att analyseras närmare. har i regleringsbrevet regeringens uppdrag att utveckla normeringen inom områden där det finns behov av statlig vägledning. tog /03 fram föreskrifter, allmänna råd och en rättssammanställning om bostad med särskild service för vuxna enligt LSS. och länsstyrelserna har regeringens uppdrag att vidareutveckla samverkan i syfte att uppnå både ökad samordning mellan den regionala och nationella tillsynen inom socialtjänstområdet samt ökad samordning av tillsynen över och hälso- och sjukvården. Samverkan och samordnade insatser Samverkan och samordning bl.a. genom individuella planer är ett bra redskap för effektivare planering, arbetsformer och insatser för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. har arbetat för att användandet av individuella planer enligt LSS skall öka. Från gäller lagen (2003:192) om gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet. Lagen skall underlätta gemensam finansiering och prioritering. skärptes kraven på gemensam planering vid utskrivning från ett landsting genom ändringar i lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård. En kommun blir betalningsansvarig först när en patient inom psykiatrin är utskrivningsklar och en vårdplan finns upprättad. Regeringen tillsatte en psykiatrisamordnare med uppgift att se över frågor som rör arbetsformer, samverkan, samordning, resur- ser, personal och kompetens inom vård, social omsorg och rehabilitering av psykiskt sjuka och psykiskt funktionshindrade. Samordnaren skall formulera strategier för kvalitetsutveckling samt samordna och stärka utvecklingsarbetet för personer med psykiska funktionshinder. De möjligheter som ges enligt nuvarande lagstiftning t.ex. samverkan i gemensam nämnd och finansiell samordning skall främjas. Kompetenshöjande åtgärder, kunskapsutveckling m.m. Kommunernas förutsättningar för kompetensförsörjning måste förbättras. Nio myndigheter (, , , , , Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, , och ) har haft regeringens uppdrag att ta fram en plan för kompetensförsörjning inom kommunernas vård och omsorg om funktionshindrade och äldre. I rapporten nu!, som presenterades , ges förslag till en tioårig handlingsplan med konkreta mål och åtgärder. Förslaget kommer att beredas vidare. Den parlamentariska kommitté som skall se över personlig assistans skall även genomföra en studie av yrket personlig assistent och belysa problematiken kring den framtida personalförsörjningen. Det behövs en professionell kunskap om det praktiska sociala arbetet för att skall kunna erbjuda medborgarna insatser som ger en god livssituation och livskvalitet. Ett av målen för i regleringsbrev är att utveckla kvaliteten i stödet och servicen för personer med funktionshinder. Insatserna skall baseras på tillgänglig vetenskap och beprövad erfarenhet samt ett tydligt brukarperspektiv. har haft regeringens uppdrag att genomföra ett utvecklingsprogram Nationellt stöd för kunskapsutveckling inom .