prop · GR031d6 · 2004-01-01 00:00:00 — 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utrikes- och säkerhetspolitik ................................................................................ 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer .............................. 5:2 Fredsfrämjande verksamhet ........................................................... 5:3 Nordiskt samarbete ........................................................................ 3.8.45:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet .................................................................. 3.8.65:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning......................................................... 3.8.75:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut 5:8 Bidrag till ............................................. 5:10 Information m.m. ......................................................................... 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Härledning av ramnivån 2004-2006 utgiftsområde 5 Internationell samverkan ..... Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 ................................................................. Härledning av anslagsnivå 2004-2006, för 5:1 Bidrag till vissa internationella 3.5 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden.............................................................. Härledning av anslagsnivå 2004-2006, för 5:2 Fredsfrämjande verksamhet.......... Härledning av anslagsnivå 2004-2006, för 5:3 Nordiskt samarbete....................... Härledning av anslagsnivå 2004-2006, för 5:4 Ekonomiskt bistånd enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet.......................................... Härledning av anslagsnivå 2004-2006, för 5:5 Inspektionen för strategiska Härledning av anslagsnivå 2004-2006, för 5:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning............................................. Härledning av anslagsnivå 2004-2006, för 5:7 Bidrag till fredsforskningsinstitut ()................................................. Härledning av anslagsnivå 2004-2006, för 5:8, Bidrag till Utrikespolitiska institutet (UI) ....................................................................................................... Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden........................................ Härledning av anslagsnivån 2004-2006 för 5:9 ....................... Härledning av anslagsnivå 2004-2006, för 5:10, Information m.m. ..................... 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 1 Förslag till riksdagsbeslut 1. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 5:2 Fredsfrämjande verksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2004 (avsnitt 3.8.2), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 5:9 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2004 (avsnitt 3.8.9), 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt följande uppställning: Bidrag till vissa internationella organisationer Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut Bidrag till () 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Utgiftsområdet Internationell samverkan omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik. 1Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2004-2006 utgiftsområde 5 Internationell samverkan Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: 1 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen 2 Inklusive valutaomräkning 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 3 Utrikes- och säkerhetspolitik Politikområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Inom politikområdet verkar två myndigheter: och . 2002/03:FiU20 har generellt uttalat att det bör bli tydligare och lättare att följa upp mål, budget och resultat för den verksamhet som sker inom ett utgiftsområde. Utgiftsområdet Internationell samverkan hör beloppsmässigt till ett av de mindre utgiftsområdena i statsbudgeten, men har det varit ett av de mer svåröverskådliga med sina 17 anslag. I budgetpropositionen för har flera anslag med liknande syfte därför förts samman. I och med förändringen blir utgiftsområdets verksamheter tydligare och mer överskådliga, vilket underlättar styrning och uppföljning av verksamheten. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 institutet (UI) Totalt för utgiftsområde 5: 1 Anpassat till den nya anslagsstrukturen 2 Inklusive förslag till tilläggsbudget i samband med budgetproposition 3 Inkluderar följande anslag enligt statsbudgeten : 5:3 Bidrag till vissa internationella organisationer, 5:4 , 5:5 och utveckling (). 4 Inkluderar följande anslag enligt statsbudgeten : 5:1 nordiskt samarbete, 5:17 . 5 Inkluderar följande anslag enligt statsbudgeten : 5:9 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska området, 5:10 Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling, 5:12 Forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet, 5:14 Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse. 6 Inkluderar följande anslag enligt statsbudgeten : 5:8 Övrig information om i utlandet, 5:16 Europainformation m.m. Målet för politikområdet är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. Medlemskap i internationella organisationer är fortsatt det centrala redskapet i svensk utrikespolitik. Regeringen verkar för att de instrument som finns inom internationella organisationer och i vars arbete som vi deltar i används på bästa sätt. Det gäller de instrument som finns inom Europeiska unionen (EU), inklusive inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, liksom inom (), Organisationen för samarbete och säkerhet i () och andra internationella organisationer. Samverkan mellan olika diplomatiska, civila och militära krishanteringsinsatser, humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete blir allt viktigare. verkar för att stärka samordningen mellan de internationella organisationer som genomför sådana insatser. är militärt alliansfritt. Detta är en politik som tjänat oss väl. säkerhetspolitiska läget i närområde är tryggare än på mycket . hotas säkerheten av nya globala och komplexa hot. Terrorism, risken för spridning av massförstörelsevapen, organiserad brottslighet och människohandel är exempel på företeelser som hotar vår egen och andras säkerhet. Internationellt samarbete behövs för att bekämpa dessa företeelser. För svenskt vidkommande utgör FN och EU de främsta fora för sådant samarbete. Medlemskapet i och samt vårt samarbete med Nato är också av central betydelse. Medlemskapet i FN är en hörnsten i utrikespolitik. Genom dess världsomfattande medlemskap åtnjuter organisationen en unik politisk legitimitet att hantera akuta kriser och möta de långsiktiga globala utmaningar som världen står inför. Förväntningarna och kraven på FN är större än någonsin, vilket innebär att FN måste stå rustat för att kunna fatta svåra beslut och agera i situationer som hotar internationell fred och säkerhet. Målen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) inkluderar att bevara freden, stärka den internationella säkerheten, befästa demokratin, rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna. bidrar aktivt i EU:s arbete för att stärka GUSP och göra det möjligt för EU att svara upp mot de övergripande målen för GUSP. Regeringen kommer att verka för att EU fortsätter att stärka sin förmåga att på ett effektivt och samstämmigt sätt kan förebygga och agera vid internationella konflikter. fortsätter målmedvetet ansträngningarna att föra det internationella nedrustningsarbetet vidare. Målet är att fullständigt avskaffa massförstörelsevapen under strikt och effektiv kontroll. är med och kommer att vara pådrivande i arbetet med att genomföra de överenskommelser om kärnvapennedrustning som gjordes vid översynskonferens för för kärnvapen. verkar också för att fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar skall kunna träda i kraft . Nedrustningsarbetet beträffande biologiska och kemiska vapen måste fullföljas. är även engagerat i ansträngningarna att bekämpa okontrollerad spridning av illegal handel med lätta vapen. Arbetet med att stärka och utveckla den internationella konvention som 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 förbjuder eller begränsar användningen av särskilda konventionella vapen (CCW) kommer att fortsätta liksom arbetet med att genomföra förbudet mot truppminor (). har en central roll i främjandet av säkerhet i . Mandatet omfattar såväl rustningskontroll som mänskliga rättigheter, ekonomiska frågor och miljöaspekter på säkerhet. Därmed kan organisationen spela en viktig roll för att förebygga konflikter, en förmåga som stärks av en bred fältnärvaro. Organisationen ger allt större prioritet åt arbetet i och , vilket välkomnar. omfattande projektverksamhet bidrar på ett betydelsefullt sätt till att genomföra organisationens gränsöverskridande mandat i de deltagande länderna. spelar en fortsatt central roll för att främja mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i . Arbetet för att främja den demokratiska utvecklingen i är en av organisationens viktigaste uppgifter. verkar för att organisationens arbete skall inriktas på dess kärnområden. En prioriterad uppgift är att reformera och effektivisera , som övervakar att medlemsstaterna efterlever den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. skall gå i främsta ledet i arbetet för att tillvarata globaliseringens möjligheter och begränsa dess avigsidor. I denna strävan spelar stöd för och utveckling () en viktig roll tillsammans med det arbete som bedrivs inom ramen för andra internationella organisationer såsom () och de internationella finansieringsinstitutionerna. har profilerat sig i den globala styrningen genom att inom sitt kompetensområde skapa tydliga regler och riktlinjer för internationell samverkan. Som exempel kan nämnas arbete när det gäller att motverka skatteparadis, penningtvätt och korruption samt att utfärda riktlinjer och standarder för exportkrediter, avbindning av bistånd, miljö och multinationella företag. stödjer arbete på dessa områden och önskar se en ytterligare 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 förstärkning av roll i arbetet för att tillvarata globaliseringens möjligheter och begränsa dess risker. skall ha en fortsatt stark roll i det ekonomiska analysarbetet. deltar även aktivt i de pågående diskussionerna inom om hur organisationen bör reformeras. Medverkan i fredsfrämjande verksamhet inkl. krishantering och konfliktförebyggande arbete utgör en prioriterad uppgift för en aktiv svensk utrikespolitik. Det är viktigt för att bidra till utformningen av internationella krishanteringsinsatser och andra fredsfrämjande insatser inom ramen för FN samt EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och på andra sätt. En synlig svensk roll på detta område kräver ett integrerat synsätt. Flera politikområden berörs. Som framhålls i proposition 2002/03:122 "Gemensamt ansvar: politik för global utveckling" bör samverkan mellan olika politikområden i hanteringen av kriser och väpnade konflikter utökas och effektiviseras. FN har traditionellt haft en ledande roll vad gäller genomförande av fredsbevarande insatser, men organisationen har inte kapacitet att ensamt axla ansvaret för sådana insatser. En delvis ny arbetsordning har utvecklats som innebär att FN i ökad utsträckning auktoriserar regionala säkerhetsorganisationer att genomföra fredsfrämjande insatser. För att kunna möta det ökade behovet av fredsfrämjande insatser arbetar för att stärka kapaciteten hos regionala och sub-regionala säkerhetsorganisationer inom krishanteringsområdet. Den säkerhetsfrämjande verksamheten blir en allt viktigare del av det internationella säkerhetssamarbetet. Otrygghet och frånvaron av en säker miljö är ett allvarligt hinder för utveckling. Både civila och försvarsrelaterade säkerhetsfrämjande insatser bör därför ses också som viktiga bidrag till utvecklingspolitik. Svenska bidrag till säkerhetsfrämjande aktiviteter ges såväl inom multilaterala organisationer som bilateralt och verksamheten berör ett brett spektrum av områden. säkerhetspolitiska omgivning genomgår förändringar. Vårt säkerhetsfrämjande samarbete med länderna i är alltjämt av stor betydelse, men formerna anpassas till den förändrade säkerhetspolitiska situationen, framförallt utvidgningen av EU och Nato omfattande flertalet av grann- och samarbetsländer. samarbete med Nato sker på den militära alliansfrihetens grund och bygger på tre pelare: våra partnerskap inom () och Partnerskap för fred (PFF), vårt deltagande i Nato-ledda fredsfrämjande operationer samt samverkan mellan . samverkan med Nato är ett medel för att bidra till internationell fred och säkerhet. deltagande i de Natoledda fredsfrämjande insatserna, liksom det bidrag vi lämnar till den militära insatsen i är därvidlag centralt. Nya former för säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande insatser har , genom beslut fattade vid i , utvecklats inom ramen för EAPR och Partnerskap för Fred. En särskild handlingsplan mot terrorism och upprättande av s.k. för säkerhetsfrämjande ändamål är exempel på nya instrument som utvecklas. , och är geografiskt prioriterade områden för denna verksamhet, som syftar till att säkra demokratisk kontroll över väpnade styrkor och anpassa dessa till den nya säkerhetspolitiska situationens krav. Det är viktigt att aktivt kan bidra till detta säkerhetsfrämjande arbete. Det nordiska samarbetet utgår från vårt gemensamma kulturarv och vår språkgemenskap. Det vilar på en grundval av gemensamma värderingar ifråga om demokrati, rättvisa och rättsstat. På många sätt är det nordiska samarbetet unikt vid en internationell jämförelse. För att bibehålla sin centrala roll måste det utvecklas i takt med förändringarna i våra samhällen och i vår omvärld. Det vittförgrenade och nära nordiska samarbetet spänner över alla samhällsområden. Att samtliga nordiska länder deltar i den europeiska inre marknaden stimulerar det nordiska samarbetet, som också kan verka pådrivande i det vidare europeiska perspektivet. De baltiska ländernas förestående EU-anslutning skapar ytterligare dynamik i det nordiska närområdessamarbetet. har som ordförande i det nordiska regeringssamarbetet satt integrationsfrågorna i fokus. verksamhet är värdefull och fyller en väsentlig funktion då det gäller att sprida information och ge det nordiska samarbetet en folklig förankring. Föreningen är också en central samarbetspartner vid genomförandet av samnordiska aktiviteter och program. Det författningsreglerade konsulära biståndet är en kärnverksamhet för utrikesförvaltningen. Regeringens proposition 2002/03:69 om en ny lag om konsulärt ekonomiskt bistånd trädde i kraft . Verksamhetens prioriterade mål är bl.a. att snabbt och effektivt bistå svenska medborgare samt i vissa fall även utländska medborgare fast bosatta i som råkar i nöd vid besök utomlands, samt ha beredskap för att hantera evakuering av svenska medborgare vid krig och oroligheter i omvärlden Exportkontrollen utgör en viktig del i EU:s antagna strategi och aktionsplan mot spridning av massförstörelsevapen. kommer att aktivt bidra till strategins och aktionsplanens genomförande på bl.a. exportkontrollområdet. Samarbete sker i fem s.k. multilaterala exportkontrollregimer, men kontrollen utövas på nationell nivå. kommer att inneha ordförandeskapet i en av regimerna, ' Group (NSG). På krigsmaterielsidan fortsätter det aktiva svenska deltagandet i det allt intensivare internationella samarbetet för att främja en ansvarsfull exportkontrollpolitik. Arbetet bedrivs dels i EU:s rådsarbetsgrupper, dels inom den s.k. sexstatsgruppen (LoI) samt slutligen i FN:s regi. I ett kortare perspektiv går arbetet ut på ökad transparens ländernas rapportering samordnas successivt som rapporteringsinnehållet ökar. I ett längre perspektiv leder den ökade öppenheten och det allt mer tilltagande samarbetet till en större samsyn vad avser tillämpningen av internationella och nationella riktlinjer för exportkontrollen. Särskild uppmärksamhet och extra insatser ägnas och avdelas för det globala problem som den illegala spridningen av lätta vapen utgör, inte minst i . Det är av fortsatt betydelse att kvalificerad forskning och andra insatser rörande utrikes- och säkerhetspolitik kan stödjas. Detta stärker generellt regeringens möjligheter och förmåga att utforma och ta ställning till olika handlingsalternativ. Utvecklingen av den säkerhetspolitiska dagordningen efter terrorattackerna innebär ett fortsatt fokus på de 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 frågor där internationella fredsforskningsinstituts () expertis är av betydande relevans. Utvecklingen i och samt potentiella hot om spridning av massförstörelsevapen har bidragit till att frågor om nedrustning, icke-spridning och rustningsbegränsning står högt på den internationella dagordningen. Andra globala trender gällande konfliktmönster, utvecklingen inom försvarsindustrin, reformer av säkerhetssektorn samt utveckling av regionalt samarbete förtjänar djupare analys och forskning. () fortsätter att spela en viktig roll för att öka kunskapen om och främja intresset för internationella frågor bland allmänheten. UI är också viktigt för att föra forskning och debatt kring utrikespolitik och internationella frågor framåt. Ett särskilt intresse ägnas åt den bitvis dramatiska säkerhetspolitiska utvecklingen liksom åt de förändringar som EU genomgår. Sverigefrämjandet, som inkluderar handels- och investeringsfrämjandet, har givits ökad vikt inom utrikesförvaltningen. Organisationen har förstärkts. Arbetsformerna ses fortlöpande över med syftet att utrikesförvaltningens globala nätverk skall vara till maximal nytta för svenskt näringsliv och svenska ekonomiska intressen utomlands. En positiv bild av i utlandet ökar förtroendet för landet som samarbetspartner och bidrar därmed till ökad tillväxt och sysselsättning. Ett viktigt samrådsorgan är i utlandet (NSU). I NSU ingår , Invest in (), (), och . De arbetar utifrån en gemensam plattform för Sverigefrämjandet med målet att medverka till bilden av som : -en pålitlig handels- och samarbetspartner, -en attraktiv marknad för utländska direktinvesteringar, -ett eftersökt turistmål, -en ledande nation inom högteknologi, forskning och utveckling, -ett uppskattat land att arbeta, studera och forska i, -en framstående aktör inom arkitektur, formgivning och design, -en kreativ kulturnation. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Informationen om svenskt samhällsliv och svensk kultur sker främst via och de svenska utlandsmyndigheterna som skall främja kontakterna mellan utländska och svenska företrädare för politik, näringsliv, kultur och forskning. administrerar också den gemensamma webbportalen för Sverigeinformation för de Sverigefrämjande organisationer som ingår i NSU. Kraven från allmänhet och massmedier på information om utrikesförvaltningens verksamhet och den ståndpunkter på det utrikespolitiska området ökar. Detta intresse måste förvaltningen leva upp till och finna effektiva metoder att tillgodose. bidrar till FN:s budget enligt en av medlemsländerna fastställd bidragsskala. stöder det reformprogram som generalsekreteraren tagit initiativ till och som syftar till att öka organisationens effektivitet som den fortsätter att vara ett forum som avspeglar den breda medlemskretsen. stöder även en förstärkning av FN:s fredsbevarande verksamhet i linje med de rekommendationer som den s.k. Brahimipanelen avlämnat, samt vidare genom ett intensifierat arbete i FN med förebyggande av väpnade konflikter. kommer att fortsätta spela en aktiv roll års översynskonferens för ickespridningsavtalet för kärnvapen. Samarbetet inom EU blir alltmer väsentligt även inom nedrustnings- och ickespridningsområdena. Bl.a. antog EU, på svenskt initiativ, en strategi och handlingsplan för att bedöma hoten från massförstörelsevapen. deltar aktivt i det nedrustnings- och ickespridningsarbete som bedrivs i relevanta internationella organ till exempel , organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW), () samt den förberedande kommissionen för att upprätta det internationella kontrollorganet under provstoppsavtalet (CTBT PrepCom). Vidare deltar i arbetet med att genomföra den internationella handlingsplan som antogs vid om illegal handel med lätta vapen. deltar aktivt i arbetet med att utarbeta ett protokoll om explosiva lämningar av krig samt fordons- och stidsvagnsminor inom ramen för konventionen om särskilda konventionella vapen (CCW). Främjande av demokrati, respekt för mänskliga rättigheter samt rättsstatens principer är huvuduppgift. är ett viktigt instrument för arbetet på dessa områden. Verksamheten sträcker sig dock över ett vitt fält och omfattar även sociala frågor, kultur- och utbildningsfrågor etc. arbetar genom normbildning, genom samarbets- och biståndsprogram samt genom engagemang i konfliktområden som i västra och delrepubliken i syfte att främja en utveckling mot stabilitet och demokrati. Genom program inom den s.k. stabilitetspakten skapas förutsättningar för stärkande av demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna i sydöstra . Den stora tillströmningen av mål i är bekymmersam. verkar för att skall reformeras, så att den fortsatt utgör ett slagkraftigt instrument. Regeringen har i sin skrivelse redogjort för verksamheten inom (skr. 2002/03:81). Genom stödet till verksamhet bidrar till organisationens fortsatta utveckling som ett regionalt säkerhetsorgan för kris- och konflikthantering och en förbättrad tillämpning av de åtaganden som medlemsstaterna gjort på olika områden, såsom demokrati, rättsstatlighet och mänskliga rättigheter, ekonomi och miljö samt rustningskontroll och förtroendeskapande åtgärder. Tyngdpunkten i arbete ligger på fältrepresentation med närvaro på och i , samt södra . Mandaten för de olika missionerna har formulerats utifrån situationen i varje enskilt land med ett fokus på demokrati- och institutionsbyggande, inklusive ansvar för genomförande av val, utveckling av media, rättsväsende, mänskliga rättigheter och stöd till förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. Ett viktigt arbete utförs också av institutioner, Högkommissarien för frågor om nationella minoriteter (HCNM), Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) och Medierepresentanten. kommer att fortsätta sträva efter en svensk medverkan i fältmissioner, liksom fortsatta sekunderingar till sekretariatet och institutionerna. Regeringen har i sin skrivelse redogjort för verksamheten inom (skr. 2002/03:82). EU har framgångsrikt utvecklats till en utrikespolitisk aktör med förmåga till militär och civil krishantering. Detta har resulterat i bl.a. en polisinsats i (EUPM) och militära insatser i () och i (). väntas beslut om nya EU-insatser. De nationella bidragen spelar en viktig roll för att stärka EU:s förmåga att uppfylla sina åtaganden inom GUSP. Anslaget används för att täcka obligatoriska kostnader i de fall där nationell finansiering av gemensamma insatser är påkallad. bidrar aktivt till arbetet i genom svenska experter som deltar i olika arbetsgrupper och kommittéer, där analys, policydialog och utformande och uppföljning av regler, riktlinjer och rekommendationer bedrivs. har t.ex. föreslagit att man i studerar betydelsen av inhemska strukturåtgärder för fortsatt handelsliberalisering. deltagande i fredsfrämjande insatser finansieras genom anslag inom flera politikområden. Utöver utgiftsområde 5 berörs även utgiftsområdena 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet och 7 Internationellt bistånd.