prop · GR031d6 · 2004-01-01 00:00:00 — deltar i fredsfrämjande insatser som leds av FN, NATO, EU och . Karaktären och omfattningen av fredsfrämjande insatser har utvidgats och kan innebära, såsom i Kosovo och , omfattande ansvar för civil administration i en post-konflikt situation där statsförvaltningen helt har kollapsat. En tydlig tendens är ett ökat behov av poliser och annan personal inom rättssektorn, allteftersom insatserna får en utökad roll att utbilda nationell polis och bidra till att stärka rättssektorn. Deltagande i fredsfrämjande insatser är ett konkret sätt att bidra med såväl militär, polisiär och civil personal när nya behov uppstår. Att bidra i sådana insatser med en bred geografisk spridning är ett viktigt sätt att tydliggöra det svenska 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 engagemanget för en fredlig utveckling även utanför vårt närområde och . har deltagit med personal i flertalet av FN:s fredsbevarande missioner. En positiv utveckling har präglat ett flertal av , men behovet av fredsbevarande och fredsbyggande insatser är fortfarande stort. FN-missionerna i Prevlaka () och i () avslutade sina mandat . På grund av förbättrad säkerhet i och har missionerna UNAMSIL och UNMISET kunnat påbörja neddragning av styrkan. I har FN-missionen avslutat sitt militära och polisiära engagemang. En ny observatörsmission har inrättats i (MINUCI) och avsikt finns att etablera en FN-mission i . Ytterligare behov av nya eller utökade fredsoperationer är tänkbara bl.a. i och , där säkerhetssituationen är allvarlig. Utöver deltagande i fredsfrämjande operationer ger regeringen också prioritet åt andra insatser med konfliktförebyggande och konflikthanterande syfte, till stöd för exempelvis medlingsinsatser, rådgivning, eller för att stödja projekt som främjar fred och säkerhet. Regeringen inrättade (FBA) 2002, med uppgift att genomföra förberedande utbildning och samträning för deltagande i internationella katastrof-, krishanterings- och fredsinsatser eller andra liknande uppdrag. har tagit initiativ till att bilda en oberoende internationell kommission vars syfte är att bidra till att skapa nytt politiskt fokus och ge nya impulser till det internationella arbetet rörande nedrustning och ickespridning av massförstörelsevapen och missiler. Kommissionens arbete kommer att understödjas av ett Stockholmsbaserat sekretariat. Kommissionen skall presentera en slutrapport . säkerhetspolitiska omgivning genomgår förändringar. Dessutom diskuteras intensivt inom EU frågor som rör Unionens framtid. En betydande del av resurserna för forskning och information satsas därför på konfliktförebyggande och krishantering. verkar inom för att utveckla det nordiska samarbetet som en del av Europapolitik och utnyttja de nordiska samarbetsstrukturerna för avstämning 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 och agerande i EU/EES-frågor, att verka för att nordiskt samarbete med närområdet blir ett strategiskt komplement till bilaterala insatser och annat regionalt samarbete samt att fortsätta att reformera det nordiska samarbetet och utveckla den språkliga och kulturella gemenskapen. är ordförande för det nordiska regeringssamarbetet. inriktas det nordiska regeringssamarbetet till stor del på temat för det svenska ordförandeskapet Integration . Temat är styrande för en stor del av verksamheten inom och annat nordiskt samarbete. Fyra olika aspekter av begreppet integration lyfts fram. Det gäller integration av invandrare i de nordiska länderna, integration med närområde särskilt de baltiska länderna samt de nordiska ländernas integration i det europeiska samarbetet. Ett stort antal initiativ har tagits till nya samarbetsprojekt med anledning av ordförandeskapet. En redovisning av uppnådda resultat planeras till Nordiska rådes session . kommer många projekt att behöva följas upp. På det bilaterala planet finns fortsatt behov av insatser för att förbättra integrationen mellan de nordiska länderna, inte minst i . Regeringen avser också att medverka i samband med 100-årsmarkeringen av unionsupplösningen mellan och . Bidraget till allmänna verksamhet, för informationsverksamhet och kultur- och utbildningsinsatser, har betydelse för att föreningen ska kunna medverka till att hålla samman olika projekt som genomförs i samarbete med regeringen och . Regeringens stöd åt forskning, utredningar, seminarier m.m. fortsätter att vara angeläget för arbetet med att främja och informera om den svenska utrikes- och säkerhetspolitiken samt för att bidra till att föra det internationella nedrustnings- och ickespridningsarbetet samt exportkontrollfrågorna framåt. () fortsätter att leverera teknisk expertis och underlag vid internationella förhandlingar rörande t.ex. kemiska och biologiska vapen. leder bl.a. en särskild arbetsgrupp inom ramen för CTBT med ansvar för förberedelserna för avtalets verifikationsfrågor. bedriver forskning huvudsakligen inom områdena nedrustning och ickespridning, regional säkerhetspolitik och militära utgifter samt publicerar rapporter inom respektive forskningsområde och den välrenommerade årsboken. Vidare bidrar till kunskapsspridning bl.a. genom seminarier samt samarbete med andra internationella institutioner. ger bl.a. stöd till och medverkar i utställningar, gästspel, filmvisningar och andra presentationer i utlandet. För utlandsmyndigheterna gäller att de skall komplettera och förstärka denna verksamhet med ett långsiktigt nätverksbyggande. Främjandet av svenska intressen i utlandet berör flera politikområden. Utöver utgiftsområde 5 Internationell samverkan kan främst nämnas utgiftsområde 24 Näringsliv samt utgiftsområde 17 Kulturpolitik. Handels- och investeringsfrämjande är ett särskilt verksamhetsområde inom politikområde 39 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande och behandlas närmare under utgiftsområde 24 Näringsliv. Inom politikområdet avsätts också särskilda resurser för Sverigeprofilering genom en verksamhetsbudget till i utlandet (NSU). Regeringen tillsatte en utredning för att se över de statliga insatserna för internationell kulturverksamhet (Ku: 2002:02 ). Denna skall avlämna sitt slutbetänkande . Varje departement inom svarar för information om EU-arbetet inom sitt område. har kvar ansvaret för viss övergripande information som t.ex. publicering av årsboken om EU-arbetet. Utrikespolitikens konkreta resultat är ofta svåra att få en uppfattning om eller på kortare sikt. Arbetet med hur utvärdering effektivare skall kunna genomföras pågår inom . Det är ofta inte möjligt att isolera en svensk insats från andra faktorer som påverkar utvecklingen. Däremot finns det större möjligheter att bedöma hur effektivt insatserna verkar för inriktningen av politik. För att FN skall kunna genomföra sin verksamhet är det nödvändigt att medlemsländerna fullgör sina åtaganden, vilket har gjort. En prioriterad fråga för har varit att fortsatt medverka i strävanden att reformera FN och ge världsorganisationen större effektivitet. Det är områden som kräver långsiktigt engagemang och där ansträngningar har varit betydelsefulla. arbetar aktivt för att FN skall utveckla ett system med resultatbaserad budget. Det långsiktiga målet för det svenska nedrustnings- och ickespridningsarbetet är att under strikt och effektiv kontroll fullständigt avskaffa massförstörelsevapen och att begränsa förekomsten och effekterna av konventionella vapen, bl.a. minor och lätta vapen. Det aktiva och långsiktiga svenska engagemanget i dessa frågor kan antas ha bidragit till måluppfyllelsen även om målet, åtminstone avseende massförstörelsevapen, kan sägas vara långt ifrån att uppfyllas. EU:s roll vad gäller frågor som rör krishantering, konfliktlösning och konfliktförebyggande verksamhet har ökat och kommer att fortsätta öka. Rådets nya organ och strukturer inom GUSP har blivit alltmer operativt inriktade. Anslaget har använts där nationell finansiering för genomförande av gemensamma insatser är påkallad i syfte att stärka EU:s förmåga att uppfylla sina åtaganden inom GUSP. Svenska medel har bidragit till finansieringen av Satellitcentret i i och i . Anslaget har också använts för finansiering av nationella experter som arbetar vid organ inom ramen för GUSP. Den största andelen av budget, , går till fältmissionerna vilket har givit högsta prioritet. Utöver sekundering av personal har genom bidrag från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd finansierat fältinsatser inom bl.a. mänskliga rättigheter, minoritetsrättigheter, jämställdhet och åtgärder mot spridning av lätta vapen. Årets ordförande i , , har prioriterat att stärka managementfunktionerna inom . EU, inkl , stöder OSSE- ordförandeskapets ansträngningar på området. har fungerat som externrevisorer och har gett ett stort bidrag till förbättrad administrativ styrning. En sänkning av tröskeln mellan 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 bidragsskalor innebar en höjning av medlemsavgift till med ca dvs. bidrag uppgår till dvs. Få internationella organisationer är så väl lämpade som att både gripa sig an sektorsöverskridande problem med kvalificerad ekonomisk analys, och att engageras i en aktiv globaliseringspolitik. har kapacitet att såväl analysera problem i anslutning till globaliseringen som att bidra till lösningar i form av mellanstatligt samarbete i olika former där så är lämpligt. arbete med att utarbeta standarder och riktlinjer kan betecknas som framgångsrikt (skatteområdet, corporate governance, anti-korruption, riktlinjer för multinationella företag, mm). riktlinjer har i en del fall kommit att utgöra grunden för ett breddat internationellt arbete. Exempelvis är mot mutor ett viktigt steg för att FN skall kunna komma överens om en ny konvention i syfte att bekämpa korruption globalt. Målet för svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser är att på ett konkret sätt bidra till insatsernas möjligheter att säkerställa en fredlig utveckling i det aktuella området. Att mäta resultatet av internationellt agerande är känsligt eftersom en mängd interna och externa faktorer på olika sätt bidrar till att påverka utvecklingen i berörda regioner. Som beskrivits ovan har utvecklingen varit positiv i ett flertal länder där FN, Nato, , EU och andra organisationer bedriver fredsfrämjande verksamhet. I bl.a. , , , , och har de fredsfrämjande insatserna på ett konkret sätt bidragit till en ökad stabilitet och säkerhet. Blotta närvaron av internationella militär- och/eller polisobservatörer har haft en stabiliserande inverkan som svårligen kunde ha uppnåtts på annat sätt. är närvaron av en fredsfrämjande insats ett villkor för att en positiv utveckling alls skall bli möjlig. Det nordiska samarbetet har utvecklats och fördjupats. Det svenska ordförandeprogrammet har fått ett positivt mottagande och skapat ett nytt engagemang i det nordiska samarbetet. Genom avtal med har fortsatt att driva informationsverksamheten "i Fokus" i . Verksamheten har utvecklats väl och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 bidragit till att göra det nordiska samarbetet mer känt. Under det svenska ordförandeskapet i det nordiska regeringssamarbetet har haft en viktig roll som samarbetspartner och medorganisatör av olika initiativ i form av seminarier och konferenser. En av den svenska utrikesförvaltningens viktigaste uppgifter är att snabbt och effektivt bistå svenska medborgare som blivit nödställda i andra länder. Denna kärnverksamhet är lagstadgad och återfinns i en ny lag som trädde i kraft . Ca 4 500 svenskar får hjälp av när de råkat i nöd utomlands. Antalet personer som får hjälp av något slag är dock avsevärt mycket större, men alla ärenden refereras inte till departementet utan handläggs lokalt av utlandsmyndigheterna. Vid större olyckor, naturkatastrofer och terroristattacker hjälper och dess utlandsmyndigheter drabbade svenskar. Mot bakgrund av terroristdåden i 2001 har arbetet i de multilaterala exportkontrollregimerna även kommit att inriktas på icke-statliga aktörer. har med kraft verkat för ändringar i riktlinjerna för dessa regimer så att de nationella myndigheterna vid beslut i exportkontrollfrågor även skall beakta risken för att produkterna kan falla i terroristers händer. har målet uppnåtts att samtliga regimer nu gjort sådana ändringar. har också aktivt bidragit till att ett mer effektivt informationsutbyte kommit till stånd i regimerna . Inom sektorn för krigsmateriel har transparensen ökat påtagligt såväl i ett EU- som ett FN-perspektiv. Problematiken kring den illegala spridningen av lätta vapen, inklusive kopplingen till terrorism, återfinns numera på dagordningen för alla internationella seminarier, s.k. workshops och översyner som äger rum i de mest skiftande fora. Det finns en lyhördhet och beredvillighet att låta de nationella exportbesluten i allt större omfattning spegla gemensamma uppfattningar i det internationella samfundet. Ett mål har varit att stödja forskning och öka kunskaperna hos allmänheten om säkerhetspolitiska frågor. och har särskilda bidrag lämnats bl.a. till arbetet med provstoppsavtalets verifikationsinstrument (under svensk ledning), arbetet för att främja och dess förpliktelser och till arbetet för att främja kärnvapennedrustning. Det särskilda stödet enligt förordningen 1993:983 utgick till 16 organisationer och 82 projekt. För har beslut fattats om stöd till 17 organisationer och 70 projekt. Regeringen anser det väsentligt att stimulera kunskap, intresse och engagemang för frågor som rör global och europeisk säkerhet. Bedömningen är att stödet har en god spridningseffekt, framför allt i . En särskild utredare utvärderade hanteringen av bidrag som betalas ut i enlighet med förordningen 1993:983. Regeringen delar utvärderingens slutsatser som förordar att systemet med en beredningsgrupp och en sekretariatsfunktion inom bibehålls. Regeringen har starkt stöd vid internationella förhandlingar inom områdena kärnvapen, kemiska vapen och biologiska toxinvapen liksom i internationella arrangemang för exportkontroll av den särskilda sakkunskap som FOI besitter. Enligt ett särskilt avtal mellan UI och staten finansierar anslaget 5:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning också forskningsprogrammet vid UI om bl.a. forskning om europeisk säkerhet. Detta har lett till publicering av forskningsrapporter, doktorsavhandlingar, konferenser och seminarier. Sammantaget bidrar denna verksamhet till debatt och ökad information om europeisk säkerhetspolitik. Under har bedrivit forskning inom flera huvudområden: militärutgifter, produktion och handel med krigsmaterial, rustningskontroll och ickespridning samt euro-atlantiska och andra regionala säkerhetspolitiska tendenser. fortsätter, inte minst genom sin välrenommerade årsbok, att sprida kunskap i och internationellt om de frågor som berör dess forskning. har vidareutvecklat samarbetet med internationella institutioner och nätverk såsom Natos PfP-konsortium, försvarsakademier och säkerhetspolitiska institut, EU:s rådssekretariat; , UNIDIR och en rad andra forskningsinstitut. Medel har använts till fördjupade forskningsstudier om europeisk säkerhetspolitik i samarbete med svenska forskningsinstitutioner. pågår ett personutbyte med . Som en särskild åtgärd har använts för att tillfälligt stärka UI. Projektbidrag har också beviljats för säkerhetspolitiska seminarier. Regeringen fäster stor vikt vid och dess verksamhet. Det är angeläget att institutet är en självständig röst i landets utrikespolitiska debatt och sprider kunskap om, och stimulerar intresset för, internationell politik. Ett UI som fungerar som en oberoende och kvalificerad plattform för information och debatt, och som kan erbjuda kunskap och analys i frågor som rör internationell politik är mycket värdefullt. Den svenska staten är den största finansiären av institutets verksamhet. Detta är ett rimligt förhållande, men det innebär också att regeringen ställer stora krav på institutet att kombinera verksamhet av hög kvalitet med en ekonomi som är i balans. Det är bl.a. därför angeläget att UI fortsätter att bredda sin finansiering. Regeringens policy gentemot institutet har utretts inom departementet. Regeringen finner det angeläget att formulerar en väl genomarbetad strategi för hur institutets arbete skall bedrivas. Regeringen fäster också stor vikt vid uppföljning och utvärdering och har begärt en regelbunden redovisning av hur UI uppnått sina mål. Regeringen skall under verksamhetsåret ha en fortsatt och fördjupad dialog med institutet om detta och om uppföljning och utvärdering av verksamheten. De statliga insatserna för information om i utlandet syftar till att ge ett gott anseende och att skapa förtroende för vårt land som samarbetspartner och därmed främja svenska intressen och bidra till tillväxt och sysselsättning. spelar därvid en viktig roll. har omfattande insatser gjorts för att informera om som en ledande nation på IT och bioteknikområdet. Detta har kombinerats med information och marknadsföring av svensk musik, design, mat och mode, vilket visat sig vara ett attraktivt koncept. Det är angeläget att skapa bättre metoder och rutiner för utvärdering och uppföljning av informations- och kulturprojekt. Dessa frågor behandlas bl.a. inom ramen för den pågående utredningen om internationell kulturverksamhet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 En kontinuerlig utvärdering av informationsinsatserna sker i dialog med utlandsmyndigheterna och inom NSU, som är en väl fungerande samarbetsorganisation för Sverigefrämjandet. () har för förvaltningsmyndigheten lämnat revisionsberättelse utan någon invändning. har för avseende myndigheten () haft följande invändning mot ledningens förvaltning: "har brustit i sin budgetering och budgetuppföljning. Detta har medfört att de överträtt sina befogenheter genom att överskrida anslagskrediten avseende förvaltningsanslaget." 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas Avgifter vid , prop. 2002/03:63, bet 2002/03:Fi U27, rskr. (2002/03:189). Avgifter och ersättningar tillförs statskassan och redovisas mot inkomsttitel. För anslagsfinansierande myndigheter som inte erlägger någon avgift för årlig revision medför föreslagen nyordning en tillkommande kostnad. En kostnad som myndigheterna föreslås kompenseras för genom en nivåhöjning av anslagen . 3.8.15:1 Bidrag till vissa internationella organisationer är genom sitt medlemskap förpliktigat att betala sin andel av olika internationella organisationers budget, samt obligatoriska bidrag som följer av viss verksamhet inom organisationen i fråga. Anslaget finansierar de obligatoriska kostnaderna för andel till FN:s reguljära budget, till de två internationella krigsförbrytartribunalerna (för och för ) och till FN:s fredsbevarande insatser. bidragsandel av den reguljära budgeten, tribunalerna och budgetarna för fredsbevarande operationer framgår av s.k. bidragsskalor som läggs fast av generalförsamlingen och uppgår för i alla skalorna. finns ännu ingen framräknad procentsats. Inget tyder dock på en markant förändring av nivån. Vidare betalas bidragsandel till den Haagbaserade organisationen för förbud mot kemiska vapen (Organization for the Prohibition of Chemical Weapons, OPCW), och till Förberedande kommissionen i för upprättandet av den internationella kontrollorganisationen under fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (, CTBTO), samt andra konventionsorgan. Från anslaget betalas också bidragsandel för arbetet i med att stärka konventionen om förbud mot biologiska vapen. Vidare täcks obligatoriska kostnader till följd av bl.a. uppföljnings- och granskningskonferenser för internationella konventioner. Den obligatoriska grundavgiften samt medlemsbidrag för vissa s.k. partsavtal till betalas via anslaget. Från anslaget betalas obligatoriska kostnader för andel av integrerade budget, gemensamt beslutade särskilda tilläggsbudgetar samt vissa andra av organisationen debiterade gemensamma kostnader. Budgeten har finansierats genom två olika bidragsskalor. tillämpas endast den högre av bidragsskalorna. andel av den gemensamma budgeten uppgår då till . kommer systemet med bidragsskalorna att revideras. EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). Anslaget används för att täcka obligatoriska kostnader för insatser i del fall där nationell finansiering av gemensamma insatser är påkallad. Detta gäller främst uttaxering avseende Satellitcentret i , och i , , båda i syfte att stäkra EU:s förmåga att uppfylla sina åtaganden på krishanteringsområdet. Andra exempel är medarbetare och experter kopplade till EU:s gemensamma insatser där nationell finansiering påkallas. Från anslagsposten betalas andel till Nordiska ministerrådets budget. Faktorer som styr utgifterna för är utvecklingen av organisationens budget, andel av budgeten samt valutakursförändringar. Utgifterna betalas till större delen i danska kronor. Som närmare redogjorts för i budgetpropositionen för sker en justering av kostnaderna för studentutbyte i de nordiska länderna över Nordiska ministerrådets budget. Vanligtvis erlägger därmed en lägre avgift. och utveckling (). andel av budget samt andra med OECD-medlemskapet förknippade projekt. Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är dels utvecklingen av organisationens budget, dels valutakursförändringar. Beloppen betalas i euro. Målet för budgeten framöver är volymmässig nolltillväxt. har frivilliga medel från medlemsländerna blivit allt viktigare för finansieringen av organisationens verksamhet. För att infria pensionsåtaganden har en överenskommelse träffats om avsättning till en penionsfond. Pensionsavgiften till beräknas fr. o. m. 2004 uppgå till av lönekostnaderna. En större ombyggnad av OECD- sekretariatets lokaler igångsattes och beräknas pågå under cirka sex till . Enligt nu föreliggande uppskattning uppgår kostnaderna för del till . I syfte att underlätta strukturomvandling i , som är nödvändigt för en hållbar utveckling i , och dessutom positiv för OECD-området har föreslagit att man i studerar betydelsen av inhemska strukturåtgärder för fortsatt handelsliberalisering. Utöver den egna budgeten administrerar bidragen till vissa närstående internationella organ och aktiviteter. I anslaget inkluderas därför även bidrag till bl.a. det internationella energiprogrammet (; IEA), (), Europeiska transportministerkonferensen (European Conference of Ministers of Transport; ECMT), Centret för Utbildningsforskning (; ), FATF (Financial Action Task Force) samt olika specialprogram. Övriga internationella organisationer. Anslagna medel för övriga internationella organisationer innefattar de obligatoriska bidragen till Permanenta Skiljedomstolen i , den s.k. Fact Finding Commission under första tilläggsprotokollet till , havsrättsdomstolen i , havsbottenmyndigheten i , , Antarktisfördraget och andel för kostnaderna för det fasta sekretariat att biträda fördragsparterna som kommer att upprättas i 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 i , CCAMLR (Commission for the Conservation of ), del av regeringens bidrag till det , sekretariatet för Östersjöstaternas råd, deltagande i Wassenaararrangemanget och andra internationella exportkontrollarrangemang samt eventuella kostnader för skattejustering av pensioner för svensk personal som arbetat i de s.k. koordinerade organisationerna. Hit hör också bidrag till Haagakademien för internationell rätt och till för humanitär rätt i . Generalsekreteraren presenterade en rapport om reformer av FN. Rapporten, som utgör en del i hans fleråriga strävan att effektivisera världsorganisationen, innehåller bl.a. förslag till en enklare och mindre tidsödande budgetprocess och reformer av FN:s personalpolitik. ställer sig positivt till dessa förslag. arbetar för en mer effektiv och modern förvaltning av FN, inkluderande en övergång till mål- och resultatstyrning, förbättrad betalningsdisciplin och mer rättvisa bidragsskalor i syfte att trygga FN:s finanser och dess verksamhet på lång sikt. och EU försöker aktivt förmå att påskynda sin skuldavbetalning till FN.