prop · GR031 · 2004-01-01 00:00:00 — Mot bakgrund av bl.a. kostnadsutvecklingen inom detta utgiftsområde gjorde regeringen ekonomiska vårproposition bedömningen att det fanns en risk för att utgiftstaken och 2004 skulle kunna överskridas. I vårpropositionen förutsattes att utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet skulle brytas och att antalet sjukpenningdagar (netto) 2004 skulle minska jämfört med . tecken på ett trendbrott. januari 2003juli 2003 minskade antalet sjuk- penningdagar jämfört med . Nedgången är dock än så länge inte tillräcklig för att prognosen i vårpropositionen skall uppfyllas. På förslag av regeringen har tidigare beslutat ett antal åtgärder som skall bryta utvecklingen inom ohälsoområdet, bl.a. skall precisionen vid sjukskrivning ökas genom att deltids- sjukskrivning stimuleras, vidare skall rehabi- literingsutredning från arbetsgivare göras obligatorisk. Förslagen väntas få full effekt med viss fördröjning. Med beaktande av den redan observerade nedgången av antalet sjukpenningdagar och de redan beslutade åtgärderna bedömer regeringen att antalet sjukpenningdagar 2004 minskar med jämfört med , vilket är något lägre än den minskning av antalet sjukdagar som antogs ekonomiska vårproposition. Regeringens förslag i förevarande proposition innebär mer resurser till ett antal områden på budgetens utgiftssida. föreslås också finansiering inom några områden. Samtliga åtgärder ingår i den inkomstberäkning och i den bedömning av utgifter per utgiftsområde för 20042006 som redovisas i kapitel 5 respektive 6. föreslagna utgifts- och inkomstförändringar En fullständig redovisning av nu föreslagna och anvisade utgifts- och inkomstförändringar återfinns i tabell 4.9. I det följande redovisas ett urval av vissa förändringar med budgetmässigt större konsekvenser. Inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning föreslås en minskning av anslagen i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition med . Detta är en följd av förnyade bedömning av risken i Venantius utestående garantistock. Inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet föreslås anslaget för polisorganisationen ökas med 2004. Vidare förstärks kriminalvården med ytterligare för att bl.a. kunna möta volymökningar inom häkten och anstalter, domstolsväsendet tillförs och anslaget för rättshjälp föreslås ökas med för att möta de ökade utgifterna för offentliga försvarare, offentliga biträden och målsägandebiträden. Vidare föreslås utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar tillföras ytterligare 2004 bl.a. för förstärkt skydd mot diskriminering och rasism. Av detta härrör från en satsning om totalt på skyddat boende för ungdomar. Inom utgiftsområde 9 Hälso- och sjukvård föreslås anslaget för bilstöd ökas med . Finansiering sker genom regeländring i bostadsbidraget (förändrat förlåtandeintervall). Inom utgifts- området föreslås även att tillförs ett nytt anslag för att engångsvis ersätta de talidomidskadade i neurosedynkatastrofen. Vidare tillförs också utgiftsområdet för alkoholpolitiska insatser och för kvinno- och mansjourer. Inom utgiftsområde 14 Arbetsliv föreslås anslag ökas med för en höjning av ambitionerna på tillsynsområdet samt med för att komplettera arbets- marknadens parters arbete med regionala skyddsombud. Sammantaget skall insatserna bidra till ett förbättrat förebyggande arbets- miljöarbete. Inom utgiftsområde 15 Studiestöd föreslår regeringen att korttidsstudiestöden (inklusive administration) förstärks med . Med anledning av den föreslagna minskningen av antalet grundut- bildningsplatser (utgiftsområde 16) föreslås också studiemedelsanslaget minska med . Inom utgiftsområde 16 Utbildning och uni- versitetsforskning föreslår regeringen i denna proposition att en tillfällig valideringsdelegation tillsätts för perioden 20042007. Validerings- delegationen finansieras genom att statligt stöd för utbildning av vuxna minskas med 2004. För ökad grundforskning föreslås tillföras . Dessutom föreslås 40 miljoner tillföras de nya regionala etikprövningsnämnderna. Inom utgiftsområdet minskas vissa grund- utbildningsanslag med sammanlagt . För utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, föreslås en ökad satsning på marin miljöforskning med . Med anledning av beslutad energipolitisk proposition (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02: NU17, rskr. 2001/02:317), föreslås till åtgärder inom utgiftsområde 21 Energi . Regeringen har i propositionen Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126), betonat vikten av ett hållbart transportsystem. har med anledning av detta beslutat om en planeringsram för perioden 20042015 uppgående till . I samband med infrastruktur- propositionen föreslogs att anslagen för väg- och järnvägsinvesteringar skulle tillföras totalt . ekonomiska vårproposition föreslog regeringen ett antal besparingar mot bakgrund av det ansträngda ekonomiska läget. En av dessa var att minska anslagen för infrastrukturinvesteringar med 2004. För att lindra effekterna av besparingen föreslås i denna proposition att skall få möjlighet att skjuta upp amorteringar på redan ingångna lån om . Inom transportområdet finns det särskilda krav på framförhållning i planeringen. har i samband med de planer som inkommit till regeringen indikerat behov av anslagsökning 20052006 för att klara utpekade, pågående och långt gångna projekt. Utgångspunkten är att området ges särskilt hög prioritet och att de av prioriterade projekten kan genom- föras enligt ursprunglig tidplan. Regeringen föreslår att fördelas på en rad olika forsknings- och utvecklingsprojekt kring ekologisk produktion. för miljö, areella näringar och samhällbyggande (Formas), Statens veterinär- medicinska anstalt, och tillförs medel i denna satsning. Sammantaget föreslås utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk tillföras 69 miljoner 2004. Inom utgiftsområde 24 Näringsliv föreslås att Verket för innovationssystem tillförs . Medlen skall användas för tillämpad industriforskning inom IT/telekomområdet. Den enskilt största satsningen i budgetpropo- sitionen återfinns under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner där anslags- nivån föreslås ökas med som ett medel att stärka den kommunala sektorns ekonomi. De föreslagna åtgärderna inkl. finansiering, ger sammanlagt relativt små effekter på de takbegränsade utgifterna jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition. Däremot beräknas utgifterna öka med 2005 2006 till följd av nu föreslagna och aviserande åtgärder i förhållande till tidigare beräkningar. I budgetpropositionen presenterade regeringen en strategi för ökad miljörelatering av skattesystemet genom s.k. grön skatteväxling. har en skatteväxling om genomförts. I denna proposition föreslås sådana ytterligare åtgärder med en total omslutning på . De energi- och miljöskattehöjningar som ingår är: -en höjning av koldioxidskatten till per kg samt en höjning av elskatten för hushåll och servicesektorn vilket ger en budgetförstärkning på 810 respektive brutto, -införande av elskatt för industrin, växt- husnäringen och lantbruket med per kWh vilket ger en budgetförstärkning på brutto . I beräkningen har effekten av de långsiktiga avtal som förväntas tecknas med vissa branscher inte beaktats. Sedan omfattningen av sådana avtal blivit känd kommer en ny beräkning att göras i budgetpropositionen och avstämning ske mot den sammanlagda skatteväxlingsramen på 2004- 2005, -en höjning av dieselskatten med per liter vilket ger en budgetförstärkning på brutto, -en höjning av skatten på bekämpningsmedel med per kg vilket ger en budgetförstärkning på , brutto, Sammantaget medför detta ökade skatteintäkter på brutto. Indirekta budgeteffekter medför att nettobudgeteffekten stannar på . Dessa intäkter skall användas för att finansiera sänkta skatter på arbete dels genom en skattereduktion på till alla med beskattningsbara förvärvsinkomster, dels genom en sänkning av den allmänna löneavgiften . Inom ramen för skattestrategin för alternativa drivmedel har skattelättnader lämnats i särskild ordning . För att säkerställa de koldioxidneutrala drivmedlens konkurrenskraft avser regeringen att föreslå generell befrielse från såväl koldioxidskatt som energiskatt för dessa drivmedel. beräknas det tidigare avsatta utrymmet för skattestrategin på vara tillräckligt. bedöms dock ett utrymme på ytterligare behövas. Det införda systemet med gröna elcertifikat innebär att behovet av andra stödsystem för förnybar el minskar. Regeringen föreslår därför att en successiv avtrappning av den s.k. miljöbonusen för el som produceras i vindkraftverk inleds. Det ger en budget- förstärkning på 2004. Regeringen avser också att återkomma med förslag om en ny regel som i princip motsvarar dagens begränsningsregel för fastighetsskatt men som också omfattar den förmögenhetsskatt som kan hänföras till hushållets permanentbostad. Regeln skall tillämpas retroaktivt redan vid taxering. För detta avsätts ett utrymme i budgeten på . har lämnat ett förslag om slopad arvsbeskattning mellan makar. Regeringen kommer föreslå att så sker från . Det ger en varaktig budgetförsvagning på . beräknas effekten bli lägre. För att förbättra förutsättningarna för verksamhet i småföretag avser regeringen att lämna förslag om mer gynnsamma s.k. 3:12-regler genom en höjning av den s.k. klyvningsräntan från . Därutöver ämnar regeringen återkomma med ytterligare förslag om lättnader för 3:12-företagen som skall gälla från . beräknas detta medföra en varaktig budgetförsvagning på . Eftersom huvuddelen av effekten uppkommer först då företagen avyttras blir dock budgeteffekten betydligt mindre. I syfte att finansiera övriga skatteåtgärder föreslås en viss ökning av den statliga inkomstskatten. Det sker genom en temporär begränsning i uppräkningen av skiktgränserna Dessa gränser anger de inkomster över vilka statlig inkomstskatt på tas ut. Förslaget medför att skatte- intäkterna ökar med . Förändringar jämfört med föregående år I tabell 4.10 redovisas budgeteffekterna i förhål- lande till föregående år av större beslutade eller tidigare aviserade reformer samt de nu föreslagna besparingarna och reformerna. Därtill kommer förändringar av budgetens inkomster och utgifter till följd av bland annat den makroekonomiska utvecklingen, pris och löneomräkning m.m. Dessa förändringar redovisas i kapitel 5 och i avsnitt 4.4.4. Av tabell 4.10 framgår att regeringen genomför stora tidigare beslutade satsningar . Det sker bl.a. inom biståndsområdet, vård och omsorg och på infrastrukturområdet. Biståndet höjs till av BNI samt med därutöver. Vården liksom skolan tillförs . Anslagsnivån för utgifts- område 22 Kommunikationer ökar med som de låne- finansierade investeringarna beräknas stiga ytterligare. Av tabellen framgår också att utgiftsområde 4 Rättsväsendet med nu föreslagna anslagshöjningar och tidigare beslutade tillskott sammantaget får i förhållande till resurserna innevarande år. I förhållande till beräkningarna ekonomiska vårproposition bedöms utgifterna för deltidsarbetslöshet bli högre och utgifterna för säsongsarbetslöshet bli lägre (utgiftsområde 13 Arbetsmarknad). Orsaken är att effekten av vidtagna åtgärder för att begränsa utgifterna för deltidsarbetslöshet bedöms bli mindre än vad som tidigare antagits. bedöms utgifterna för säsongsarbetslöshet minska till följd av att regeringen uppdragit åt att utfärda föreskrifter som begränsar rätten till arbetslöshetsersättning vid säsongsarbetslöshet. Sammantaget med den nu föreslagna utgiftsökningen till kommunsektorn , beräknas de takbegränsade utgifterna öka med ca i förhållande till 2003 till följd av diskretionära beslut. genomförs också utgiftsminskningar på totalt till följd av besparingar, finansiering av utgiftsreformer och avslutande av vissa tempo- rära program. Netto ökar således de tak- begränsade utgifterna med . Sammantaget medför förändringarna på inkomstsidan till följd av regeländringar en förstärkning av statsbudgeten med ca . Förstärkningen på statsbudgetens inkomstsida beror främst på att de temporära sysselsättningsstöden till den kommunala sektorn upphör efter 2004 (kommunerna erhåller i stort sett motsvarande belopp på statsbudgetens utgiftssida). Tabell 4.9 föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar Förändring av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till ekonomiska vårproposition. UO 4 Rättshjälpskostnader m.m. UO 4 Domstolsväsendet m.m. UO 8 Integrationsåtgärder (utsatta flickor) UO 8 Offentligt biträde i utlänningsärenden UO 9 Ersättning till talidomidskade i vissa fall UO 9 Alkoholpolitiska åtgärder UO 9 Bidrag till kvinno- och mansjourer och rikskvinnocentrum UO 9 Insatser mot spelberoende UO 16 , tillsyn UO 16 Science center UO 16 Regionala etikprövningsnämnder UO 18 Länsstyrelserna, biologisk mångfald UO 20 Formas/marinforskning UO 23 Statens () UO 23 Ekologisk produktion Fortsättning på tabell 4.9 föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar Förändring av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till ekonomiska vårproposition. UO 25 Höjt generellt statsbidrag UO 2 Avsättning för garantiverksamhet UO 16 Färre högskoleplatser UO 16 Finansiering Valideringsdelegation UO 25 Bidrag för ökad tillgänglighet UO 25 Besparing generella statsbidraget Summa besparing/finansiering Summa ökning av takbegränsade utgifter Höjd koldioxidskatt, +15 öre Höjd energiskatt på el, hushåll och service, +1 öre Energiskatt el för industrin m.m., , fr. 1/7-04 Höjd dieselskatt, +10 öre Höjd bekämpningsmedelsskatt, +10 öre Aviserade skattehöjningar 2005-2006 p.g.a. grön skatteväxling Aviserade skattehöjningar 2005-2006 p.g.a. grön skatteväxling Skattelättnad för biodrivmedel, utvidgad ram Avtrappning av miljöbonus för vindkraft Nedsatt förmögenhetsskatt genom utvidgad begränsningsregel Slopad arvsskatt mellan makar Höjd klyvningsränta för fåmansaktiebolag, . Ytterligare lättnader i 3:12 reglerna Partiell frysning av skiktgränser Summa inkomstreformer, brutto (periodiserade effekter) Indirekta effekter av inkomstreformer Summa inkomstreformer, netto (periodiserad effekt) Nettoförsvagning av offentliga sektorns finanser Tabell 4.10 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekter i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning UO 3 Skatt, tull och exekution -0,25 UO 7 Internationellt bistånd UO 9 Hälso- och sjukvård -0,15 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Varav mamma/pappamånad Varav höjd grundnivå i föräldraförsäkring -0,03 UO 16 Utbildning och universitetsforskning UO 20 Allmän miljö- och kulturvård -0,11 -3,47 -0,72 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Varav resursförstärkning, kommuner Varav maxtaxa inom äldreomsorgen Höjd koldioxidskatt, +15 öre, brutto -0,81 Höjd energiskatt på el, hushåll och service, +1 öre, brutto -0,79 Energiskatt el för industrin m.m., fr. 1/7-04, brutto -0,13 -0,13 Höjd dieselskatt, +10 öre, brutto -0,32 Höjd bekämpningsmedelsskatt, + , brutto -0,02 Skattereduktion 200-kronan, brutto Socialavgifter, , brutto Aviserade skattehöjningar 2005-2006 p.g.a. grön skatteväxling -4,00 -3,00 Aviserade skattesänkningar 2005-2006 p.g.a. grön skatteväxling Fortsättning på tabell 4.10 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekter i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. Avtrappning av miljöbonus för vindkraftsel, brutto -0,04 Nedsatt förmögenhetsskatt, brutto Slopad arvsskatt mellan makar, brutto Höjd klyvningsränta för fåmansaktiebolag, , brutto Ytterligare lättnader i 3:12 reglerna , brutto Partiell frysning av skiktgränser , brutto -0,70 Skattelättnad för vissa byggtjänster, brutto Skattereduktion miljöinvesteringar, brutto Sänkt energiskatt på bränslen i kraftvärmeverk, brutto Slopat elavdrag och ändrad proportionering i kraftvärmeverk, brutto -1,00 Nytt taxeringsförfarande, brutto Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting, brutto -0,06 -3,70 Fast belopp till kommunerna, brutto -1,36 Anställningsstöd långtidssjukskrivna, brutto -0,60 OSA, omföring av stöd, brutto Summa inkomstreformer, brutto -5,39 Indirekta effekter av inkomstreformer -0,42 -0,02 Summa inkomstreformer, netto -5,17 Summa utgifts- och inkomstreformer -2,08 -1,00 -0,23 UO 10 Sjukpenning skall motsvara arbetslöshetsersättningen -0,30 UO 10 Förlängd sjuklöneperiod från 14 -0,67 UO 10 Reviderad SGI-beräkning -0,58 UO 12 Borttagande av kontaktdagar i föräldraförsäkringen -0,23 -0,10 -0,10 UO 13 Snabbare utflöde ur arbetslöshet -1,00 UO 13 OSA, omföring av stöd -0,39 UO 15 Rekryteringsbidrag och prioriterat studiebidrag -0,83 UO 16 Höjning av högsta avgiften inom maxtaxa för barnomsorg -0,24 UO 18 Utfasning lokala investeringsprogram för ek. -0,36 UO 21 Vissa energipolitiska åtgärder upphör -0,38 -1,19 UO 24 Utfasning Östersjösatsning -0,15 -1,00 -0,69 -0,22 -7,34 -1,78 -0,32 Utgiftsreformer inkl. finansiering m.m. -0,15 Reformer inkl. finansiering m.m. -3,86 -0,14 Statsbudgetens saldo är defini- tionsmässigt lika med statens lånebehov, men med omvänt tecken. Ett budgetöverskott innebär följaktligen ett lika stort negativt låne- behov och att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Diagram 4.1 Statsbudgetens saldo 19902006 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 var utfallet för statsbudgeten oavbrutet negativt. Budget- underskottet var som störst 1993 då lånebehovet uppgick till . Konsolideringsprogrammet och den ekono- miska återhämtningen innebar att under- skotten kunde reduceras markant . uppvisade statsbudgeten ett överskott och staten amorterade nära på statsskulden. Statsbud- getens saldo förbättrades ytterligare 1999 till , främst till följd av engångseffekter i form av överföringar från AP-fonden och inbetalningar av premie- pensionsmedel. uppgick budget- överskottet till . Det höga utfallet förklaras främst av överföringen av medel från AP-fonden samt försäljning av aktieinnehav. minskade överskottet till vilket bl.a var en följd av lägre positiva engångseffekter. minskade överskottet ytterligare, till . Det försämrade budget- saldot beror både på lägre inkomster och högre utgifter. prognostiseras ett underskott på ca . beräknas underskott på ca 42 respektive ca och beräknas ett underskott på ca . Budget- saldot förbättras i takt med den ekonomiska återhämtningen. Det beräknade lånebehovet 2003 på ca innebär en försämring med ca jämfört med den av ursprungligt fastställda stats- budgeten (dvs. statsbudgeten exklusive tilläggsbudget). Det försämrade budgetsaldot beror främst på lägre inkomster. Den del av inkomsterna som består av skat- teinkomster beräknas bli ca lägre, främst till följd av lägre lönesumma och lägre inkomster från juridiska personers inkomstskatt. Övriga inkomster väntas bli ca lägre än i statsbudgeten, främst till följd av att inkomster av försåld egendom reviderats ned med . En detaljerad uppföljning av skatter och övriga inkomster redovisas i kapitel 5. Utgifter m.m. (se tabell 4.11) bedöms nu i princip uppgå till samma nivå som i den ur- sprungliga statsbudgeten. Däremot finns det stora förändringar i de enskilda utgifts- posterna. Exempelvis har prognosen för nettoutlåning m.m., reviderats upp med jämfört med beräkningen i statsbudgeten . Upprevideringen beror främst på en förändrad prognos för den kassamässiga korrigeringen, bl.a. till följd av den /03 genomförda tidigare- läggningen av avgiften till EG. Statsskuldsräntorna förväntas nu bli lägre än i den ursprungliga statsbudgeten, medan utgifterna exklusive statsskuldsräntor beräknas bli högre, vilket framgår närmare av redo- visningen i avsnitt 6.1. Inom utgiftsområdena finns den största utgiftsökningen jämfört med statsbudgeten inom utgiftsområde 13 Arbets- marknad där utgifterna väntas bli högre än i statsbudgeten. Utgifterna har också reviderats upp kraftigt inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Även utgifterna under utgiftsområde 25 anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting, blir väsentligt högre än i statsbudgeten till följd av ökad omslutning i utjämningssyste- met. Utgiftsramarna som fastställdes i statsbudgeten innebar en budget- eringsmarginal på . Budgeteringsmarginalen beräknas nu uppgå till (se tabell 4.4). Hänsyn har då tagits till den tekniska justering av utgiftstaket som beslutade om i samband med ekonomiska vårpro- position. Statsskulden beräknas vid utgången av 2003 uppgå till ca , vilket är ca högre än beräkningen i budgetpropositionen . Jämfört med beräkningen ekono- miska vårproposition visar den nu aktuella prognosen att lånebehovet innevarande år blir ca högre. Skatte- inkomsterna beräknas bli lägre än bedömningen i vårpropositionen, främst till följd av lägre lönesumma. Även övriga inkomster beräknas bli lägre till följd av att inkomster av försåld egendom har reviderats ned med . Utgifter m.m. är i stort oförändrade jämfört med beräkningen i den ekonomiska Utgifter exklusive stats- skuldsräntor beräknas bli lägre än bedömningen i vårpropositionen. Utgifterna för statsskuldsräntor har reviderats upp med . Tabell 4.11 Budgetsaldo och statsskuld 2003 -22,1 -30,1 -8,7 -19,5 -13,4 -10,6 -0,4 varav utgifter exkl. stats- -0,1 -12,3 -44,0 -23,0 -29,7 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive posten minskning av anslagsbehållningar. 2Inklusive kassamässig korrigering och den finansiella överföringen från AP- fonden till statsbudgeten. 3Konsoliderad statsskuld, dvs. eliminerat för statliga myndigheters innehav av statspapper. I jämförelse med den beräknade statsskulden i budgetpropositionen har det nya statsskuldsbegrepp som tillämpas fr.o.m. använts (se avsnitt 4.4.5). 4Den av ursprungligt fastställda statsbudgeten, dvs. exklusive beslut enligt prop. 2002/03:46 Folkomröstning om införande av euron och beslut till följd av tilläggsbudget ekonomiska vårproposition samt förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Statsbudgetens totala inkomster består till av skatter. De övriga inkomsterna består bl.a. av inkomster av statens verk- samhet, kalkylmässiga inkomster, inkomster av försåld egendom och bidrag från EU. Statsbudgetens skatteinkomster är i huvud- sak kassamässiga, vilket innebär att inkom- sterna redovisas det år de betalas. Emellertid kan skatteinkomsterna avse betalningar av skatter som är hänförliga till tidigare inkomst- år. Statsbudgetens skatteinkomster ökar med totalt . Från och med redovisas kompensation för mervärdesskatt till kommuner och landsting på budgetens inkomstsida. Justerat för omläggningen av systemet för återbetalning av mervärdesskatt till kommuner uppgår ökningen till eller med igenomsnitt . Övriga inkomster beräknas minska med . Tabell 4.12 Statsbudgetens inkomster Miljarder kronor, procent av BNP Differens mot VP2003 i miljarder kronor -8,7 -9,8 -3,9 -8,7 -13,4 -22,1 -8,7 -3,4 -8,3 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Skatteinkomsterna som andel av BNP minskar med . Omkring hälften av nedgången förklaras av omläggningen i kommunkontosystemet 2003. är statens skatteinkomster i stort sett oförändrade som andel av BNP. Jämfört med beräkningen till ekonomiska vårproposition (VP2003) har statsbudgetens inkomster reviderats ned med . De därpå följande åren har prognosen justerats ned med . Av ned- justeringen 2003 svarar fysiska personers in- komstskatt och socialavgifter för , vilket huvudsakligen beror på att lönesummeutvecklingen har justerats ned. Den nedreviderade lönesumman 2003 påverkar även . Juridiska personers inkomstskatt har justerats ned med ca . Utöver dessa justeringar har prognosen för inkomsttiteln 3000 Inkomster av försåld egendom sänkts med .