prop · GR03180 · 2004-09-08 00:00:00 — 2. medge undantag från 8 § vad avser begränsningen av övertids- uttag av eller under en kalendermånad, 26 Senaste lydelse 2000:766. 3. medge ytterligare övertid utöver allmän övertid med högst 150 timmar under ett kalenderår, 4. medge ytterligare mertid utöver allmän mertid med högst 150 timmar under ett kalenderår, 5. medge avvikelse från 13 och 5. medge avvikelse från 10 a §, 14 §§ samt 15 § andra och tredje 13 § första stycket, 13 a §, 14 § samt 15 § andra och tredje denna paragraf får inte innebära att mindre förmånliga regler skall första stycket 5 får inte innebära tillämpas för arbetstagarna än som att mindre förmånliga villkor skall tillämpas för arbetstagarna än som 93/104/EG. Detta gäller även till- stånd enligt 9 § tredje stycket. rådets direktiv /88/EG. gäller även tillstånd enligt 9 § Till böter döms en arbetsgivare som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1. utan att avvikelse har gjorts 1. utan att undantag eller av- enligt 3 eller 19 § anlitat en vikelser har gjorts enligt 3 eller arbetstagare i strid mot 510 eller 19 § anlitat en arbetstagare i strid 1216 §§ eller brutit mot 11 § eller mot 510 a §§, 12 §, 13 § eller mot föreskrifter som har meddelats 1416 §§ eller brutit mot 11 § eller med stöd av 11 §, mot föreskrifter som har meddelats med stöd av 11 §, 2. lämnat oriktiga uppgifter om förhållanden av vikt, när Arbetsmiljö- verket har begärt upplysningar eller handlingar enligt 21 § första stycket. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna skall dock tillämpas om arbetsgivaren och därefter fram till och med är bunden av ett kollektivavtal som reglerar arbetstidsfrågor. 27 Senaste lydelse 2000:766. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , f.d. justitierådet och regeringsrådet . Tydligare genomförande av EG:s arbetstidsdirektiv Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i arbetstidslagen (1982:673). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn , biträdd av kanslirådet . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: I 2 § tredje stycket föreskrivs att ett antal angivna bestämmelser om arbetstidsbegränsning och vila inte skall gälla för visst arbete inom offentliga verksamheter där de speciella förutsättningarna för verksam- heten är sådana att konflikter med arbetstidsdirektivet inte kan undvikas. Som exempel på verksamheter där det förekommer sådana arbets- uppgifter nämns försvaret, polisen samt viss specifik verksamhet inom civilförsvaret. Begreppet civilförsvar är i stort sett utmönstrat ur svensk lagstiftning (prop. 1994/95:7 s. 49 ff.) och används endast i sådana sammanhang där man åsyftar det folkrättsliga skydd som avses i artiklarna 62 och 63 tilläggsprotokoll I till Genève- konventioner (Karnov 2002/03 s. 4652 not 2). Det angivna begreppet bör därför inte användas i arbetstidslagen. Det begrepp som används och som delvis motsvarar civilförsvaret är det civila försvaret (den del av totalförsvaret som inte är militärt försvar lag (1994:1720) om civilt försvar). Enligt vad som uppgetts vid föredragningen är det emellertid ovisst om det sistnämnda begreppet motsvarar just den verk- samhet som avses med exemplet i 2 § tredje stycket. Med de nu givna förutsättningarna står valet mellan att begränsa exemplifieringen till försvaret (som kan tolkas som totalförsvaret, inkluderande både den militära och den civila delen) och polisen, en ändring som inte i och för sig skulle begränsa lagrummets tillämpnings- område, eller att finna ett mera beskrivande uttryck för den verksamhet som avses i förslaget. En lösning enligt det andra alternativet skulle, med vissa redaktionella ändringar av det remitterade förslaget, kunna utformas enligt följande: Bestämmelserna i 10 a §, 13 § första stycket, 13 a § och 14 § tredje stycket andra meningen gäller inte inom offentlig verksamhet som exempelvis försvaret, polisen och det civila skydds- och beredskaps- arbetet för arbete som är speciellt för sådana verksamheter och som är av sådant slag att konflikt inte kan undvikas med och rådets direktiv /88/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden. Under vissa förutsättningar, ev. efter dispens av , får de gränser som arbetstidslagen i olika avseenden föreskriver för att skydda arbetstagare överskridas. Termerna som används för att beteckna detta är undantag eller avvikelse. Av lagtexten framgår inte om det är någon av- siktlig skillnad i användningen av dessa termer. En tolkning kan vara att undantag avser lagen i dess helhet medan avvikelse avser en eller flera särskilda bestämmelser. Någon sådan uppdelning är emellertid inte konsekvent genomförd (jfr 3 § resp. 13 och 14 §§). Det kan naturligtvis ifrågasättas om en sådan terminologisk exercis tjänar något syfte. Snarare finns det risk att den kan leda till oklarheter, t.ex. när det gäller tolkningen av straffbestämmelsen (24 §), där gällande lydelse inte från straffbarhet uttryckligen utesluter sådana fall där undantag medgetts. Detta förhållande korrigeras dock genom det remitte- rade förslaget. Enligt Lagrådets mening bör den terminologiska fråga som antytts ovan närmare övervägas i vart fall i samband med en mera generell över- syn av arbetstidslagen. Vad gäller det remitterade förslaget kan ifråga- sättas om inte undantag i 13 § första och andra styckena, 13 a § andra stycket och 14 § andra stycket bör ersättas med avvikelse. Vid beräkning av tak för arbetstid (10 a §) och för nattarbete (13 a §) skall semester och sjukfrånvaro likställas med fullgjord arbetstid. I båda fallen bestäms taket utifrån ett genomsnitt för en beräkningstid . Enligt motsvarande bestäm- melse i arbetstidsdirektivet (art. 16) skall semester och sjukfrånvaro inte inkluderas eller vara neutrala vid beräkningen av genomsnittet. En första synpunkt på bestämmelsen är att det är föga rationellt att räkna med tidsperioder som varierar i längd (månader). En väsentlig för- enkling skulle uppnås redan genom att utgå från en beräkningsperiod . En sådan ändring kan dock vara svår att genomföra med hänsyn till direktivets ordalydelse. Uppenbarligen är syftet med de nu redovisade bestämmelserna att varken semester eller sjukfrånvaro skall leda till att taket för arbetstiden höjs för den tid som arbetstagaren faktiskt är i arbete. Den föreslagna lydelsen kan enligt Lagrådets mening ge utrymme för olika tolkningar. Syftet med bestämmelserna skulle komma till tydligare uttryck om de, i närmare överensstämmelse med arbetstidsdirektivet, utformades så att vid beräkningen helt bortses från tid för semester och sjukfrånvaro vid genomsnittsberäkning av tak för arbetstid enligt 10 a och 13 a §§. Rådets direktiv /104/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden och rådets direktiv /34/EG av om ändring av rådets direktiv /104/EG om arbetstidens förläggning i vissa av- seenden för att täcka sektorer och verksamheter som inte omfattas av det direktivet och rådets direktiv /88/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , Andnor, Nuder, , , , , Jämtin Regeringen beslutar proposition 2003/04:180 Tydligare genomförande av EG:s arbetstidsdirektiv inför, ändrar, upp- Lag om ändring i