prop · GR031d11 · 2004-01-01 00:00:00 — Ekonomisk trygghet 10 vid sjukdom och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om fortsatt lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst i vissa fall.............................................................................. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp ............................................. Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ Den fortsatta strategin för att öka hälsan i arbetslivet ....................... Insatser inom SFA ................................................................................ Analys och slutsatser ............................................................................ Förslag till regeländringar..................................................................... 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m............................................ 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. ......................................... 19:4 Arbetsskadeersättningar m.m....................................................... 19:5 Ersättning för kroppsskador......................................................... 19:7 Allmänna försäkringskassor.......................................................... Avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet/politikområdet ............................... Procentuell ökning av antalet sjukfall för olika fallängder................................. Antal personer som fått utbetalning av sjukpenning ................. Totalt antal sjukpenningdagar, netto................................................................... Genomsnittlig antal sjukpenningdagar per fall som fått ersättning.................. 3.8Antal sjukskrivna som varit aktuella för samordnad 3.9Kostnadsutvecklingen beträffande administrationen av åtgärder Antal nybeviljade och tillkomna samt utbetalade förtidspension/sjukbidrag.................................................................................... Återstående pensionsår och beräknad kostnad för dessa fram till ........... 3.14Socialförsäkringsadministrationens kostnader för handläggning och information samt övriga verksamhetsgrenar fördelat per verksamhetsområde, 2002.................................................................................... Anslagsutveckling 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m............................ Härledning av anslagsnivån 20042006, för 19:1 Sjukpenning och Anslagsutveckling 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m.......................... Härledning av anslagsnivån 20042006, för 19:2 Aktivitets- och sjukersättning..................................................................... Anslagsutveckling 19:3 Handikappersättningar................................................. Härledning av anslagsnivån 20042006, för 19:3 Handikappersättningar........ Anslagsutveckling 19:4 Arbetsskadeersättning m.m. ........................................ Härledning av anslagsnivån 20042006, för 19:4 Arbetsskadeersättningar m.m...................................................................... Anslagsutveckling 19:5 Ersättning för kroppsskador........................................ Härledning av anslagsnivån 20042006, för 19:5 Ersättning för Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden ..................................... Härledning av anslagsnivån 20042006 för 19:6 ........... Anslagsutveckling 19:7 Allmänna försäkringskassor........................................ Härledning av anslagsnivån 20042006 för 19:7 Allmänna 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om fortsatt försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst i vissa fall (avsnitt 2.1 och 3.12), 2.bemyndigar regeringen att , för ramanslaget 19:6 ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst efter 2004 (avsnitt 3.13.6), 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp enligt följande uppställning: 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om fortsatt lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst i vissa fall Härigenom föreskrivs följande. 1 § Sådan försöksverksamhet som avses i lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst får bedrivas till och med utgången av om försöksverksamheten har inletts före och fortfarande pågår vid utgången av . Försöksverksamheten får inte bedrivas, om det inom det geografiska försöksområdet bedrivs finansiell samordning enligt lagen (2003:000) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser mellan allmän försäkringskassa, länsarbetsnämnd, kommun och landsting. 2 § Bestämmelserna i lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst skall tillämpas i de fall försöksverksamhet bedrivs med stöd av 1 § denna lag. 3 § Vad som i 24 § lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst föreskrivs om skall i stället gälla . 4 § Den som bedriver försöksverksamhet enligt 1 § skall göra en utvärdering av verksamheten. Utvärderingen skall avslutas inom försöksperioden. Denna lag träder i kraft . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 3 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga. Området omfattar sjukpenning, rehabilitering, närståendepenning, aktivitets- och sjukersättning (f.d. förtidspension), ersättning vid handikapp och arbets- och kroppsskador samt socialförsäkringens administration, dvs. () och de allmänna försäkringskassorna. ingår kostnaderna för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning i anslaget för aktivitets- och sjukersättning. Politikområdet delas in i följande två verksamhetsområden. I verksamhetsområdet ligger främst rehabiliteringsverksamheten hos försäkringskassorna men också förebyggande insatser av mer generellt slag riktade till arbetsgivare och läkare. Däri ligger också förebyggande sjukpenning. De förmåner som omfattas är bl.a. förebyggande sjukpenning, särskilda medel, vilande aktivitets- och sjukersättning samt hela kostnaden för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning. Verksamhetsområdet omfattar allt det arbete som sker i ett ärende angående utbetalning av ersättning vid nedsatt arbetsförmåga av medicinska skäl, t.ex. sjukpenning, aktivitets- och sjukersättning samt arbetsskadelivränta och som skall leda fram till ett korrekt beslut om ersättning. De förmåner som omfattas är bl.a. sjukpenning utom förebyggande sjukpenning, rehabiliteringspenning, aktivitets- och sjukersättning, handikappersättning, arbetsskadeersättning samt ersättning för kroppsskador. Redovisningen i den följande texten görs inte per verksamhetsområde utan samlat för hela politikområdet. Socialförsäkringens administration redovisas samlat i slutet av utgiftsområdet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet/politikområdet 19:1 Sjukpennning och rehabilitering m.m. 19:2 Aktivitets- och sjukersättning m.m. 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning2 19:6 Ersättning för kroppsskador Totalt för utgiftsområde 10/politikområde 19 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Ingår i anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. anslagsnivån detta år se avsnitt 3.10.3 2004: 19:7 Allmänna försäkringskassor Det nationella mål för att minska ohälsan i arbetslivet som gäller lyder: Frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall i förhållande till 2002 halveras . Parallellt skall antalet nya aktivitets- och sjukersättningar minska. Hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen. Målet skall följas upp och regeringen har gett RFV i uppdrag att redovisa förslag hur demografin skall beaktas i uppföljningen av det nationella målet. Verket skall också ta fram förslag till en årlig redovisning av relevant statistik om hur antalet nettodagar och nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar utvecklas i förhållande till det nationella målet för regeringens ohälsoarbete. RFV fick också i uppdrag att utveckla/redovisa en eller flera indikatorer som belyser hur socialförsäkringsadministrationen bidrar till att det nationella målet för regeringens ohälsoarbete uppfylls. Särskilt viktigt är att indikatorer som fokuserar på kvinnors sjukskrivningar tas fram. Motsvarande uppdrag lämnades till , och . Det samlade resultatet av den första uppföljningen av det nationella målet redovisas i bilagan Avstämning av regeringens mål för minskad Bilagan finns i anslutning till detta utgiftsområde. För verksamhetsområdet vid arbetsoförmåga har regeringen satt upp följande mål för RFV: En större andel av befolkningen i arbetsför ålder skall ha förmågan att arbeta. Personer som inte har förmåga att arbeta skall ges en levnadsstandard som är anpassad till den ekonomiska utvecklingen. Regeringen avser vidare att för verksamhetsområdet mot ohälsa sätta upp följande mål för RFV: Avstämningsmöten skall i ökad utsträckning användas som en aktiv åtgärd i arbetet mot ohälsan. Sjukfrånvaron är i första hand ett mänskligt problem, men den har också betydande ekonomiska konsekvenser för både den enskilde och samhället. Den har inneburit en mycket hård belastning på socialförsäkringssystemen för sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning. Om inte utvecklingen kan vändas snart kommer de ökade samhällskostnaderna för ohälsan att tränga undan viktiga välfärdssatsningar. Att kunna delta i arbetslivet och därmed klara sin egen försörjning är avgörande för att kunna leva ett bra liv. Det förutsätter ett arbetsliv där människor inte slås ut eller drabbas av skador och ohälsa. Den höga sjukfrånvaron bland kvinnor inom såväl offentlig som privat sektor är särskilt oroande. Det måste finnas möjlighet att kombinera arbete med familj och fritid. Ledarskap och arbetsorganisation är av avgörande betydelse på de enskilda arbetsplatserna. De anställda måste känna delaktighet i arbetet och jämställdheten måste stärkas både på och utanför arbetsplatserna för att det skall bli möjligt att delta i arbetslivet på lika villkor. Orsakerna till att sjukfrånvaron har ökat kraftigt kan bl.a. sammanfattas på följande sätt. En åldrande arbetskraft, bristande incitament för arbetsgivare och andra aktörer att vidta åtgärder för att minska sjukfrånvaron, hårdare krav i arbetslivet, sämre psykosocial arbetsmiljö, brister i arbetsgivarnas och försäkringskassornas rehabiliteringsarbete, långa väntetider inom hälso- och sjukvården samt ändrade attityder till sjukskrivning. Det här leder fram till slutsatsen att det krävs en rad åtgärder för att klara det uppsatta målet om att halvera sjukfrånvaron som antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar skall minska. Regeringen inledde detta samlade och breda arbete då det s.k. 11-punktspro- grammet presenterades. Det omfattar åtgärder för bättre arbetsmiljö och tydligare arbetsgivaransvar, åtgärder för snabb återgång till arbete efter ohälsa, åtagande för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården samt insatser inom statistik, forskning m.m. Det pågår arbete på många olika områden och regeringen har i både budgetpropositionen och ekonomiska vårproposition presenterat ytterligare åtgärder i strategin mot ohälsan. Bl.a. har försäkringskassorna fått en betydande förstärkning av sina administrativa resurser för att utveckla sitt ohälsoarbete. avslutades trepartssamtalen och rapporten arbetsliv för alla lämnades med förslag till ett program för att öka hälsan i arbetslivet. Där framhålls bl.a. att avgörande för arbetet med att minska sjukskrivningarna är att aktiviteter äger rum på arbetsplatserna samt att dessa aktiviteter måste bestå av såväl diskussion om attityder till sjukskrivning som förebyggande åtgärder i form av förbättringar av arbetsmiljö och livsstil. Vidare konstateras att en viktig del 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 för att skapa ett arbetsliv för alla är att få till stånd ett konstruktivt offentligt samtal om de mekanismer som skapar höga ohälsotal. Det offentliga samtalet måste synliggöra de mekanismer som bidrar till ett hållbart arbetsliv som erbjuder flexibilitet för såväl individen som företag och verksamheter och som skapar tillväxt för företagen och gör så att det s.k. livspusslet går ihop för de anställda. Den fortsatta inriktningen på politiken är att dels fullfölja arbetet med åtgärder inom ramen för 11-punktsprogrammet, dels arbeta vidare med de punkter inom det s.k. 121-punktspro- grammet som rör hälsan i arbetslivet. Det senare programmet utgör plattformen för regeringens samarbete med och . Flera av programmets 11 punkter om krafttag mot ohälsan i arbetslivet har genomförts eller kommer att genomföras. Detta gäller ökad användning av deltidssjukskrivning och utbildning av fler läkare i försäkringsmedicin, finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet, mer resurser och rätt struktur inom samt egen kontaktperson hos för långtidssjukskrivna samt skärpt krav på rehabiliteringsunderlag från arbetsgivare . Arbetet med att ta fram ett system med ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare i syfte att minska sjukfrånvaron skall fortsätta och systemet utformas så att det långsiktigt stärker både företagande och individer och därigenom hela samhällsekonomin. Det skall omfatta hela arbetsmarknaden och inriktningen är att arbetsgivarna skall betala en del av ersättningen vid sjukdom även utöver sjuklöneperioden. Särskild uppmärksamhet måste riktas mot de grupper som har svårt att komma in på arbetsmarknaden så att en ökad selektion inte uppstår på denna. Ett viktigt komplement till ett system med ekonomiska drivkrafter skall vara ett obligatoriskt högkostnadsskydd för småföretag. Politiken måste i högre grad än tidigare inriktas på att förstärka de förebyggande och rehabiliterande insatserna. En viktig grund för det är en utveckling av arbetet på arbetsplatserna i samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare. Från regeringens sida behövs olika insatser göras för att utveckla företagshälsovården och förstärka tillsynen på arbetsmiljöområdet. Dessutom kommer pågående arbete med att förnya och utveckla den arbetslivsinriktade rehabiliteringen att intensifieras under det närmaste året. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Det är angeläget att fortsatta informationsinsatser görs som riktar sig till i första hand arbetsgivare och berörda vårdgivarkategorier om genomförda åtgärder, men informationsinsatser behöver även riktas till arbetstagarna och allmänheten för att öka medvetenheten och kunskaperna om sjukfrånvaro och sjukskrivning. Det är också regeringens avsikt att den pågående översynen av administrationen av socialförsäkringen snabbt skall kunna leda fram till en organisation som blir ett effektivt instrument inte minst för att bryta den negativa ohälsoutvecklingen så att det nationella målet för hälsan i arbetslivet kan nås till 2008. Inom EU fortsätter samarbetet på socialförsäkringsområdet. Arbetet är omfattande och drivs på flera olika plan. pågår slutförhandlingar för att modernisera förordning (EEG) nr 1408/71 som samordnar medlemsstaternas socialförsäkringssystem. Bakgrunden till förhandlingarna är ett beslut av i och ett förslag från Europeiska kommissionen 1998. Den nya förordningen skall vara klar och i kraft då de nya medlemsländerna kommer med i unionen . Den nya förordningen avser ytterligare att underlätta den fria rörligheten inom unionen. Reglerna förenklas som den kommer att omfatta en större personkrets. I samarbetet i kommittén för social trygghet, som är rådgivande och arbetar med att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna inom politiken för socialt skydd, kommer arbetet att fortsätta med att ta fram rapporter om utvecklingen på socialförsäkringsområdet. Avsikten är att följa arbetet som bedrivs i medlemsstaterna för att utveckla socialförsäkringssystemen inom unionen så de befrämjar arbetslinjen. De nationella rapporterna skall ligga till grund för en gemensam EU- rapport och fortsatt samarbete på socialförsäkringsområdet. Under det svenska ordförandeskapet i nordiska ministerrådet har samarbetet mellan de nordiska länderna utvecklats. Vi har kommit ännu längre på vägen mot ett utan gränshinder för dem som rör sig mellan och våra grannländer. Undertecknandet av den nya Nordiska konventionen för social trygghet i var en del i detta arbete och en bekräftelse på det goda samarbetet de nordiska länderna emellan. Förutom insatserna inom ramen för regeringens 11-punktsprogram som gjorts , har i stort sett alla delar av politikområdet i övrigt varit föremål för insatser och åtgärder av olika slag. Till grund för detta förändringsarbete ligger ett flertal utredningar, bl.a. om förtidspensionssystemet och arbetsskadeförsäkringen, vilka områden reformerats. Inom sjukpenningområdet har en utredning om sjukpenninggrundande inkomst slutförts och på rehabiliteringsområdet har RFV och AMS på regeringens uppdrag kommit in med ett förslag till en effektivare arbetslivsinriktad rehabilitering. Inom rehabiliteringsområdet har även en departementspromemoria om finansiell samordning utarbetats, vilken legat till grund för en proposition som överlämnades till . Vidare har ett antal promemorior utarbetats, bl.a. om åtgärder för ökad precision vid sjukskrivning och en proposition grundad på några av dessa promemorior lämnades till tidigt . I övrigt fortsätter arbetet med att genomföra 11-punktsprogrammet för ökad hälsa i arbetslivet både inom och utom politikområdet. Som ett led i det arbetet lämnade utredningen om Analys av Hälsa och Arbete sitt slutbetänkande och mötesplats till regeringen. Betänkandet har remissbehandlats och ärendet bereds inom . Vidare kan nämnas att efter förslag från regeringen beslutat införa en obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron i årsredovisningarna fr.o.m. . Utanför politikområdet har olika insatser gjorts inom bl.a. områdena arbetsmiljö och företagshälsovård. Det kan t.ex. nämnas att beslutade regeringen utse en särskild utredare för att göra en översyn av ett antal frågor som rör företagshälsovården. Det nationella målet för ohälsa som gäller skall uppnås genom insatser inom flera olika politikområden. Därför aviserade regeringen med naturlig utgångspunkt i 11-punkts- programmet den fortsatta strategin för att öka hälsan i arbetslivet. Regeringen konstaterade det nödvändiga i att förstärka, vidareutveckla och konkretisera åtgärderna med inriktning på följande områden: ekonomiska drivkrafter, sjukskrivningsprocessen, rehabilitering, sjuk- och aktivitetsersättning och förstärkt förebyggande arbete m.m. Inom området sjukpenning och rehabilitering har följande åtgärder aviserats eller genomförts. lade regeringen fram förslag till om ökad precision vid sjukskrivning (prop.2002/03:89), varvid ökad användning av möjligheten att deltidssjukskriva och s.k. avstämningsmöten framhölls som viktiga åtgärder. Vidare föreslogs en skärpning av reglerna om arbetsgivarens skyldighet att göra rehabiliteringsutredningar, att senast efter sjukanmälningsdagen skall ha utrett om det finns förutsättningar för att ge den försäkrade sjuk- eller aktivitetsersättning i stället för att betala ut sjukpenning samt att rätten till vilande sjukersättning för att pröva att förvärvsarbeta utsträcks från 12 till 24 kalendermånader. beslutade i enlighet med propositionen (bet.2002/03:SfU10, rskr. 2002/03:227). De nya reglerna trädde i kraft . Utredningen om skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst lämnade sitt slutbetänkande Sjukpenninggrundande inkomst skydd och anpassning (SOU 2003:50). Utredningen har haft regeringens uppdrag att bl.a. se över reglerna om skyddsbestämmelserna för sjukpenninggrundande inkomst, dvs. när den enskilde får behålla sin sjukpenninggrundande inkomst trots att han eller hon inte arbetar. Be- tänkandet har remissbehandlats och bereds nu inom . ekonomiska vårproposition (prop. 2002/03:100) föreslog regeringen ändrade beräkningsregler för den sjukpenninggrundande inkomsten och ändrade ersättningsregler för arbetslösa sjukskrivna. Vidare föreslogs att sjuklöneperioden utökas från 14 . godkände förslagen i princip (bet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2002/03:FiU21, rskr. 2002/03:235) och de nya reglerna trädde i kraft . Försäkringskassorna och har tillförts betydande resursförstärkning inom administrationen för arbete inom ohälsoområdet. Pilotverksamhet för förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen Regeringen gav AMS och RFV i uppdrag att inleda en förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Det övergripande målet är att fler sjukskrivna skall uppnå förmåga att försörja sig genom förvärvsarbete. I uppdraget ingår bl.a. att genomföra en pilotverksamhet med samordnad organisation mellan och arbetsförmedlingen för arbetslivsinriktad rehabilitering. Pilotverksamheten skall bedrivas i fem län 2004. Den primära målgruppen för verksamheten utgörs av arbetslösa personer som är sjukskrivna. Det organiserade samarbetet finansieras med särskilt avsatta medel. Den samordnade organisationen avses bedrivas utan ändringar av myndigheternas respektive ansvarsområden. och arbetsförmedlingen skall inom pilotverksamheten bilda gemensamma beredningsorgan. Inom detta organ skall de tillsammans med den enskilde upprätta en individuell rehabiliteringsplan. I samband med att planen fastställs skall det beslutas vilka rehabiliteringsåtgärder den enskilde skall delta i samt vilken ersättning han eller hon är berättigad till. Därvid kan det vara aktuellt med samråd med andra offentliga aktörer inom rehabiliteringsområdet. Metoder och arbetssätt planeras att spridas successivt för att kunna tillämpas i hela landet vid utgången av 2004. Statskontoret skall följa och utvärdera pilotverksamheten. bedrivs samverkan inom rehabiliteringsområdet (Frisam) i enlighet med de riktlinjer som angavs i proposition 1996/97:63 Samverkan, socialförsäkringens ersättningsnivåer och administration m.m. Frisam ger försäkringskassorna möjlighet att inom ramen för särskilda medel inom anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. finansiera aktiviteter som bedrivs 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 i samverkan med andra myndigheter inom rehabiliteringsområdet. De särskilda medlen skall även täcka köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, köp av arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden, särskilda bidrag samt resor till och från arbetet. anvisades som särskilda medel inom anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Av dessa medel användes för samverkan. kan andra medel användas för försäkringskassornas medverkan i samverkansaktiviteter. För att skapa utökade möjligheter till samverkan inom rehabiliteringsområdet föreslog regeringen i budgetpropositionen (prop. 2002/03:1 utgiftsområde 10) och i propositionen 2002/03:2 Vissa socialförsäkringsfrågor m.m. att högst av de budgeterade utgifterna för sjukpenning skulle få användas i syfte att förbättra samverkansformerna och effektivisera rehabiliteringen. innebär det att kan användas av sjukpenninganslaget.