prop · GS032 · 2004-09-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:2 Makt att bestämma rätt till välfärd Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås följande två nya övergripande mål för den nationella ungdomspolitiken. -Ungdomar skall ha verklig tillgång till välfärd. -Ungdomar skall ha verklig tillgång till makt. Dessa två övergripande mål skall ligga till grund för styrningen av åtgärder och uppföljningen av ungdomars levnadsvillkor. Propositionen innebär förstärkningar av systemen för samordning mellan politikområ- den så att verksamheterna i dessa bidrar till att målen för den nationella ungdomspolitiken uppnås. Regeringen föreslår i detta sammanhang att fem huvudområden för samordning och redovisning inrättas. Deras funktion är också att möjliggöra en systematisk kunskapsbildning samt möjliggöra effektivare sektorsövergripande uppföljning av ungdomspoli- tiken. Som huvudområden föreslås: 1.lärande och personlig utveckling, 2.hälsa och utsatthet, 3.inflytande och representation, 4.egen försörjning, och 5.kultur och fritid. Innehållet i dessa huvudområden för samordning och analys bör utgö- ras av berörda politikområdens egna mål. Detta för att integrera ungdomspolitiken i berörda politikområden och därmed tydliggöra att varje politikområde ansvarar för att förverkliga och följa upp de av riks- dagen beslutade övergripande ungdomspolitiska målen inom ramen för områdets ordinarie verksamhet. Den nationella ungdomspolitiken bör verka så att åtgärder vidtas för att ungdomars verkliga tillgång till välfärd och makt genomförs inom de utpekade huvudområdena. I propositionen anges också att regeringen skall prioritera en Prop. 2004/05:2 eller flera frågor där behovet av insatser är särskilt viktiga för att för- bättra ungdomars levnadsvillkor. Dessa prioriteringar kommer normalt att aviseras i budgetpropositionen. Denna proposition innehåller de prio- riteringar som regeringen föreslår skall gälla . Därut- över redovisas regeringens ambitioner avseende utvecklingen av ung- domspolitik i kommunerna samt i det internationella ungdomspolitiska arbetet. Vidare innehåller propositionen regeringens bedömningar i frå- gor om kunskapsinhämtning om ungdomars levnadsvillkor samt om ungdomsforskning. Regeringen föreslår i propositionen att det genom en ändring i skollagen (1985:100) införs ett uttryckligt kommunalt ansvar att hålla sig informerad om hur icke skolpliktiga ungdomar som inte fyllt är sysselsatta. Skyldigheten omfattar inte de ungdomar som genomför eller har fullföljt utbildning på nationella eller specialutformade program i gymnasieskola, gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning. Lagändringen föreslås träda i kraft . Det mest framträdande i propositionen är att ungdomspolitiska insatser tydligt skall integreras i verksamheten hos alla politikområden som är relevanta för ungdomars levnadsvillkor och därmed utgå från befintliga mål inom dessa. Den nationella ungdomspolitiken skall också verka för att minska skillnaderna i levnadsvillkoren inom ungdomsgruppen och på så sätt tydligare belysa och hantera levnadsvillkoren för de ungdomar som av olika anledningar har svårare än andra att få verklig tillgång till välfärd och makt. Slutligen innehåller propositionen också en redovisning av hur den nationella ungdomspolitiken och ungdomars levnadsvillkor har utveck- lats . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) ......................... Ärendet och dess beredning............................................................... Ung 2003 en fördjupad analys av den nationella De kallar oss unga en attityd- och värderingsstudie ........ En breddad synpunktsinsamling projektet 3.4Statskontorets översyn av målstyrningssystemet för den Dialog med ungdomsorganisationerna ............................. 3.6Utredning om samhällets insatser för att stödja ungdomar som varken studerar, arbetar eller söker arbete, m.m. ...... Begreppet ungdom i den nationella ungdomspolitiken .... Den demografiska utvecklingen ....................................... 4.4Den nationella ungdomspolitikens framväxt sedan 1950- Den nationella ungdomspolitikens målgrupp.................................. Den nationella ungdomspolitikens målgrupp ................... Den framtida ungdomspolitiken...................................................... 6.1Två övergripande mål och en sektorsövergripande Beskrivning av huvudområdena ....................................... Lärande och personlig utveckling................... Hälsa och utsatthet.......................................... Inflytande och representation ......................... Kultur och fritid .............................................. Uppföljning, analys och kunskapsinhämtning ................................ 7.1Uppföljning och analys av mål, huvudområden och Regelbundna attityd- och värderingsstudier ..................... Utvärdering av den nationella ungdomspolitiken............. Inriktning och innehåll...................................................... 8.2Kunskapsutbyte mellan ungdomsforskare och praktiker..54 En referensgrupp med ungdomsforskare .......................... Ungdomspolitik i kommunerna....................................................... Sektorsövergripande ungdomspolitik i kommunerna ....... 11 Internationellt samarbete ................................................................. 11.1Övergripande strategi för det internationella samarbetet..67 11.2Strategier för arbetet inom EU, , , , , Östersjöstaternas råd, samt globalt samarbete ................................ 12 Ungdomspolitiskt handlingsprogram .............................................. 12.2Insatser för att ge fler ungdomar möjlighet till en bra 12.2.1Strategiska utvecklingsinsatser i syfte att stärka skolor i segregerade områden ......................... Stärkt elevinflytande i skolan ......................... 12.2.3Stärkt skydd mot kränkningar av elever i 12.2.4Kvalitetsförbättringar inom gymnasieskolan..83 12.2.5Kommunalt ansvar att hålla sig informerad om hur ungdomar som inte fyllt är sysselsatta84 12.3Insatser för att förenkla ungdomars inträde på Insatser inom arbetsmarknadspolitiken .......... 12.3.2Nationell koordinator för snabbare etablering 12.3.4Insatser för ökat entreprenörskap och företagande bland ungdomar .......................... Insatser för bostadsförsörjning för ungdomar................... 12.4.1 En nationell bostadssamordnare utses ................... 12.4.2 Pilotprojekt för bra och billiga bostäder ................ 12.4.3 Förutsättningar för unga hushåll för att förvärva eller hyra en egen bostad ................................ Insatser för hälsa och trygghet för alla ungdomar .......... Insatser för förbättrad psykisk hälsa............. 12.5.2Insatser mot ungdomars bruk av alkohol och Unga lagöverträdare och brottsoffer............. 12.6Insatser för att öka ungdomars inflytande och delaktig- het i samhället ................................................................. Ungdomar i beslutande organ....................... Metodutveckling för ungdomsperspektiv i Ungdomars inflytande över ungdomspolitiken112 Ett växande internationellt engagemang....... Insatser för kultur och fritid för alla ungdomar .............. Förebyggande verksamheter i syfte att minska risken för ungdomar att hamna i kriminalitet, missbruk eller socialt utanförskap ................ Stöd till drogfria ungdomslokaler................. En utvecklad ungdomsledarroll .................... 13 Redovisning av ungdomspolitiken åren 20002003 .................... Redogörelse av ungdomspolitikens utveckling .............. Lärande och personlig utveckling................. Hälsa och utsatthet........................................ Inflytande och representation ....................... Kultur och fritid ............................................ Statligt stöd till den kommunala Den nationella ungdomspolitiken i det Insatser inom politikområdet .......................................... 15.2Förslag inom andra politikområden till åtgärder för att stärka den nationella ungdomspolitiken.......................... Bilaga 1 Sammanfattning av fördjupade analys av den nationella ungdomspolitiken, Ung 2003 .................................... Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över Fördjupad analys av den nationella ungdomspolitiken (Ung 2003) ........................... Sammanfattning av attityd- och värderingsstudie De kallar oss unga .................................... Tyck till om ungdomspolitiken på Utbildnings departementets webbplats en sammanfattning ................. Sammanfattning av Statskontoret studie av mål styrningen för den nationella ungdomspolitiken ................. Dialogforum en del av beredningsförfarandet.................. Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över betänkandet Unga utanför (SOU 2003:92).................. Lagförslaget i betänkandet Unga Utanför (SOU 2003:92).. Lagförslag i promemoria ......... Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över Bilaga 11 lagförslag avseende det kommunala Mål och delmål för den nationella ungdomspolitiken......... Politikområden och mål redovisade i regeringens Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 197 1 Förslag till riksdagsbeslut dels antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100), dels godkänner vad regeringen föreslår om övergripande mål och hu- vudområden för samordning och redovisning av den nationella ung- domspolitiken (avsnitt 6.1). Förslag till lag om ändring i skollagen Härigenom föreskrivs att det i skollagen (1985:1100)1 skall införas en ny paragraf, 1 kap. 18 §, samt närmast före 1 kap. 18 § en ny rubrik av följande lydelse. Information om icke skolpliktiga ungdomar En hemkommun skall löpande hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen som full- gjort sin skolplikt men som inte fyllt är sysselsatta, i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga indi- viduella åtgärder. Kommunens skyldighet enligt första stycket omfattar inte de ungdomar som genomför eller har fullföljt utbildning på nationella eller specialutformade program i gymnasieskola, gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om den be- handling av personuppgifter som är nödvändig för att kommunen skall kunna genomföra sin skyl- dighet enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1997:1212. Ärendet och dess beredning antog regeringens proposition På ungdomars villkor ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstro (prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53). Regeringen fick därmed i uppdrag att redovisa till hur den natio- nella ungdomspolitiken utvecklats. I kapitel 13 i denna proposition läm- nar regeringen en sådan redogörelse i enlighet med beslut. Kapitel 6 innehåller regeringens förslag till mål- och styrsystem samt inriktning för den framtida nationella ungdomspolitiken. Kapitel 12 pre- senterar regeringens prioriterade frågor i arbetet att förbättra ungdomars levnadsvillkor. Vikten av att särskilt uppmärksamma ungdomars situa- tion, inte minst gällande sysselsättningen, har understrukits i regeringens skrivelse En svensk strategi för hållbar utveckling ekonomisk, social och miljömässig (skr. 2003/04:129). /04 har i sitt betänkande (SOU 2004:19) likaså lyft fram behovet att öka syssel- sättningen bland ungdomar. Till grund för ärendet till ligger en fördjupad analys av den nationella ungdomspolitiken genomförd av och pre- senterad i rapporten 2003 (2003:6). Rapporten innehåller också förslag om ett förnyat mål- och styrsystem. Den fördjupade analysen har remissbehandlats. Som ett komplement till remissförfarandet har synpunkter inhämtats via Utbildningsdeparte- mentets webbplats. Även rapporten från attityd- och värderingsstudie bland ungdomar, De kallar oss unga (Ungdomsstyrel- sen skrifter 2003:1), utgör ett viktigt underlag för denna proposition. Ungdomsministern har också fört en serie dialoger med ungdomsorgani- sationer. Till grund för regeringens förslag om den framtida ungdomspo- litiken ligger därutöver en av Statskontoret genomförd översyn av det nuvarande målstyrningssystemet Målstyrningssystemet för ungdomspoli- tiken (Statskontorets rapport 2003:24). Även betänkandet Unga utanför (SOU 2003:92) om de ungdomar som varken studerar, förvärvsarbetar eller är anmälda som arbetslösa ligger till grund för regeringens bedöm- ningar om sysselsättning för ungdomar. tillsattes en arbetsgrupp inom (U2003/1238/DK) med uppgift att utreda möjligheten till utökat och reellt barn-, elev- och föräldrainflytande i förskola, fritidshem, skola och vuxenutbildning. Arbetsgruppen redovisade sitt uppdrag i promemo- rian Var-dags-inflytande i förskola, skola och vuxenutbildning (Ds 2003:46). Departementsskrivelsen har därefter remissbehandlats och ligger till grund för regeringens bedömningar rörande inflytande i skolan. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- kratiska regeringen, och . Regeringen bedömer att lagförslaget inte innehåller någon sådan reglering som kräver Lagrådets yttrande. Ung 2003 en fördjupad analys av den nationella Regeringen gav i regleringsbreven Ungdoms- styrelsen i uppdrag att genomföra en fördjupad analys av utvecklingen av ungdomars levnadsförhållanden i förhållande till målen för den natio- nella ungdomspolitiken samt att vid behov föreslå åtgärder. Uppdraget redovisades i rapporten 2003 (2003:6). Rapporten består av en redovisning av utvecklingen för de ungdomspolitiska delmålen för åren 20002003, en redovisning av goda exempel, samt en analys av den nationella ungdomspolitikens utfall i förhållande till ungdomspolitikens tre övergripande mål. Denna analys utgör underlag för regeringens redogörelse till avseende ungdomspolitikens utveckling 20002003 (kapitel 13). I de fall ny sta- tistik rörande ungdomars levnadsvillkor tillkommit efter rapporten redogörs för de senaste uppgifterna i redogörelsen. I Ung 2003 föreslår också nya övergripande mål för ungdomspolitiken och ett förnyat styr- och uppföljningssystem. En sam- manfattning av den fördjupade analysen finns i bilaga 1. Ungdoms- styrelsens rapport har remissbehandlats. En förteckning över remissin- stanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena har redovisats i en promemoria (U2003/2372/UNG). 3.2De kallar oss unga en attityd- och värderingsstudie Regeringen gav i regleringsbreven i uppdrag att genomföra en attityd- och värderingsstudie främst bland ungdomar. Syftet var att få ökad kunskap om ungdomars syn på sina lev- nadsvillkor samt hur de ser på samhället och sin egen framtid. Rapporten kallar oss unga (2003:1) överlämnades till regeringen . I rapporten behandlas bland annat ungdomars värderingar och inställ- ningar till utbildning, fritid, hälsa, politik, familj, arbete och framtid. Inom ramen för uppdraget genomförde en enkätun- dersökning bland 6 449 utvalda personer. Av dessa besvarades 2 700 ungdomar i åldrarna enkäten. Dessutom besvarades enkäten av drygt 900 personer , vilka utgjorde en jämförelse- grupp. Av hela urvalet besvarade enkäten. I analysen av den inhämtade informationen har eventuella skillnader baserade på kön, etnisk bakgrund, utbildning, geografisk hemvist samt ålder kunnat spå- ras. har även genomfört attityd- och värderingsstudier bland ungdomar 1993 och 1997. Detta innebär att det attityd- och värderingsstudie är möjligt att även analysera eventuella värderings- förskjutningar . Undersökningens utformning har också inneburit att det är möjligt att göra jämförelser mellan generationer och mellan grupper inom ungdomsgruppen. En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 3. En breddad synpunktsinsamling projektet . I samband med beredningen av denna proposition har Utbildningsde- partementet prövat en alternativ metod för att hämta in synpunkter. var det möjligt att på Utbildnings- departementets webbplats () lämna synpunkter på regeringens ungdomspolitik och på frågor som rör ungdomars levnadsvillkor. Projektet fick namnet Tyck till och mål- gruppen var ungdomar och särskilt de ungdomar som inte är engagerade i någon . Internet är en informationskanal som i stort sett samtliga ungdomar använder, varför den kanalen bedömdes som lämplig. Via webbplatsen inkom cirka 300 inlägg med synpunkter på ungdomspolitiken och frågor som rör ungdomars livsvillkor. För att informera om möjligheten att lämna synpunkter på ungdoms- politiken via webbplatsen producerades en vykortsserie och affischer, som spreds till gymnasieskolor, ungdomsråd i kommunerna, ungdomsor- ganisationer samt universitet och högskolor runt om i landet. Ett av vykorten var adresserat till , med portot betalt, och kunde användas för att lämna synpunkter på ungdomspolitiken. Drygt 200 vykort kom in. Regeringens bedömning är att erfarenheterna av den breddade syn- punktsinsamlingen är goda och metoden kommer att utvecklas ytter- ligare. En sammanställning av Tyck till finns i bilaga 4. Vissa inlägg har också redovisats på andra ställen i propositionen för att åskådliggöra vad ungdomar har framfört i den breddade synpunktsinsamlingen. 3.4Statskontorets översyn av målstyrningssystemet för den nationella ungdomspolitiken Regeringen uppdrog till Statskontoret att genomföra en studie av det ungdomspolitiska målstyrningssystemets funktion som styrmedel i förhållande till de övergripande målen. Studien skulle utgå från erfarenheter dels hos de myndigheter som lämnar underlag för upp- följningen av delmålens utveckling, dels hos som samordnare av den årliga uppföljningen. Studien syftade till att ge ett underlag för att utforma en målstyrningsprocess som i högre grad än den nuvarande lägger fokus vid effekterna av olika åtgärder. Förslagen skulle syfta till ökad effektivitet i systemet och ökade till möjligheter att följa upp vidtagna åtgärder. En analys av huruvida ungdomspolitiken ger ett helhetsperspektiv på ungdomars situation och levnadsvillkor ingick i uppdraget. Slutligen skulle studien besvara frågan om huruvida det sker en kontinuerlig överföring av erfarenheter mellan personer som arbetar med ungdomsfrågor inom olika sektorer. Uppdraget redovisades till i rapporten för Ungdomspolitiken (Statskon- torets rapport 2003:24). En sammanfattning av Statskontorets översyn finns i bilaga 5. Statskontoret har även lämnat remissynpunkter på rap- porten Ung 2003. Ett av de övergripande målen för den nationella ungdomspolitiken är att ungdomar skall tas tillvara som en resurs. Att ungdomar, som själva berörs av ungdomspolitiken, får möjlighet att tycka till om vad ungdoms- politiken bör innehålla, har därför varit viktigt i beredningsarbetet. Ung- domsministern har vid fyra tillfällen under beredningen av propositionen bjudit in ungdomsorganisationer till dialogforum i syfte att diskutera frågor av särskilt intresse i arbetet med propositionen. Områden som berörts i dessa dialoger är arbetsmarknaden för ungdomar och ungdoms- arbetslöshet, ungdomars fritid och föreningsengagemang, hälsa och utsatthet samt internationellt samarbete på ungdomsområdet. På varje dialogforum deltog representanter ungdomsorganisationer som arbetar med frågor som var relevanta för respektive tema. En sam- manfattning av diskussionerna finns i bilaga 6. 3.6Utredning om samhällets insatser för att stödja ungdomar som varken studerar, arbetar eller söker arbete, m.m. tillsatte regeringen en särskild utredare (dir. 2003:19) för att få en ökad kunskap om de ungdomar som varken studerar, förvärvsarbetar eller är anmälda som arbetslösa. Utredaren skulle också vid behov föreslå åtgärder som kan göras för att stödja denna grupp. Bakgrunden till utredningen är att statistik om arbetskraften (Arbets- kraftsundersökningen , ) visat att en växande grupp av ungdo- mar i åldern varken studerar eller ingår i arbetskraften. Utredaren redovisade slutbetänkandet Unga utanför (SOU 2003:92) . Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 7. En remissammanställning av remiss- yttrandena har redovisats i en departementspromemoria (U2003/4218/UNG). Utredningens lagförslag återges i bilaga 8. har upprättat en promemoria med förslag till ändring i skollagen (1985:1100) i syfte att förtydliga kommunernas skyl- dighet att fortlöpande hålla sig informerade om hur de ungdomar i kom- munen som fullgjort sin skolplikt, men som inte fyllt , är sysselsatta. Berörda myndigheter och organisationer har beretts tillfälle att lämna synpunkter på författningsförslaget, se bilaga 9. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 10. Av betydelse är också ett lagförslag lämnat av 2000 i betänkandet Åtta vägar till kun- skap En ny struktur för gymnasieskolan (SOU 2002:120), se bilaga 11. Källa: Tyck till på webbplats . Ungdomars liv påverkas av offentliga beslut och insatser inom de flesta politikområden och på alla nivåer i samhället. Under de senaste decen- nierna har det därför såväl i som i de flesta andra industrialise- rade länder vuxit fram en insikt om behovet av en nationell ungdomspo- litik. I detta kapitel beskrivs hur den nationella tvärsektoriella ungdoms- politiken har vuxit fram . Avsnittet inleds med en beskrivning av hur ungdomsgruppen har definierats inom ungdomspoli- tik och forskning i och en beskrivning av den demografiska utvecklingen . I kapitel 13 redovisar regeringen hur ungdomspolitiken och ungdomars levnadsvillkor har utvecklats . 4.2Begreppet ungdom i den nationella ungdomspolitiken Den nationella ungdomspolitiken utgår både från en definition av ung- dom som livsfas och som social kategori. Ungdomstiden kan definieras som den fas i livet då man befinner sig i en övergång från barndom till att bli vuxen. Perioden kan sägas sluta och i livet då man skapar sig sin identitet, då man betecknas som vuxen av andra och sig själv och då man delar de attribut som anses höra vuxenvärlden till. Sådana attribut kan vara materiella (bostad och familj) eller mer abstrakta (självständig- het eller inflytande över sitt eget liv och samhällsutvecklingen). Även den lagligt bestämda åldersgränsen för att bli myndig är ett attribut som hör vuxenvärlden till. Inom ungdomsforskningen används livsfasdefini- tionen av ungdomstiden ofta i studier av identitetsutveckling och vuxen- blivandet. Inom både ungdomspolitik och ungdomsforskning är det van- ligt att ungdomar också kan betraktas som en social kategori. Ungdom beskrivs då som en grupp som delar vissa unika egenskaper och sociala och kulturella villkor som skiljer sig från de egenskaper och villkor som tidigare ungdomsgenerationer har haft. Dagens ungdomar skiljer sig från andra nutida eller tidigare grupper till exempel genom att de under hela sin uppväxttid haft goda möjligheter till internationella kontakter. En snabb utveckling av massmedia och informationsteknologi har också medfört en radikal förändring av uppväxtvillkoren för dagens ungdomar i jämförelse med alla tidigare generationer. Det faktum att ungdomstiden förskjutits både nedåt och uppåt i åldrarna återspeglas i utvecklingen av den nationella ungdomspolitiken. Det har blivit allt viktigare att framhålla ungdomstiden som en period i livet med ett värde i sig. har ungdomspolitiken även fokuserat mer på ungdomars vuxenblivande, etablering, rätt till självständighet och möj- ligheter att vara en resurs för samhället. Ungdomar måste ha tillgång till Prop. 2004/05:2 verktyg att kunna leva ett gott liv samt kunna ta huvudrollen i sitt vuxenskapande. Vad som utgör ett gott liv och vilka verktygen är varierar i många avseenden beroende på ålder. Ungdoms- gruppens breda åldersspann innebär i detta sammanhang att politiken måste bemöta de skilda behov och förutsättningar som finns inom grup- pen.