prop · GR031d32 · 2004-01-01 00:00:00 — Efter en svag utveckling av efterfrågan på industrivaror kunde vissa tecken på en förstärkning skönjas inledningsvis . har den dock åter försvagats. Mätt som årsgenomsnitt steg industriproduktionen 2002 och en svag ökning förutses även , se avsnitt 5. föll industrins investeringar . Trots att produktionen steg minskade investeringarna även . Nedgången är delvis en konsekvens av den tidigare höga investeringsnivån. Det innebär att trots fallet är ersättningsinvesteringarna och tillskottet av nya maskiner och byggnader fortfarande omfattande. Kapacitetsutnyttjandet har visserligen ökat men bedöms ändå inte medföra att expansionsbehov uppstår , se diagram 10.2. Även (SCB:s) enkät indikerar fallande investeringar i industrin . Dessutom har orderingången från den inhemska marknaden till maskinindustrin, som normalt är en god indikator för investeringsutvecklingen, varit låg . Industrins investeringar beräknas falla . Således dröjer det till 2004 innan den allt högre produktionsnivån skapar behov av att utöka produktionskapaciteten. Tack vare måttliga kostnadsökningar och ett ökat utrymme för att höja priserna stiger industrins vinstandelar igen , vilket förbättrar finansieringsmöjligheterna. stiger industrins investeringar . Diagram 10.2 Kapacitetsutnyttjandet i industrin Kapitalkvoten i industrin, dvs. värdet av byggnader och maskiner i förhållande till produktionen, sjunker något 2004. Nedgången illustrerar ett stigande resursanvändande och stöder bilden av ökade investeringsbehov i industrin 2004. Se diagram 10.3. Diagram 10.3 Kapitalkvoten i industrin Anm.: Kapitalkvoten definieras som kvoten mellan kapitalstocken och förädlingsvärdet i industrin, uttryckt priser. Källor: , och . Inom övriga varuproducerande branscher är bilden splittrad. Byggkonjunkturen har försvagats ytterligare och det finns få tecken på någon snar förbättring. Den minskade byggaktiviteten bekräftar bilden av en generellt sett svag investeringskonjunktur, men innebär också att byggföretagen väntas minska sina inköp av bl.a. maskiner även . Tilltagande statliga bygginvesteringar och ett ökat bostadsbyggande väntas bidra till att byggsektorn växer igen 2004. Energisektorns investeringsplaner är fortsatt optimistiska enligt SCB:s enkät för maj, om än något mindre omfattande än i tidigare 2003/04:1 BILAGA 2 Den uppgång som förutses förklaras i huvudsak av ny- och ombyggnationer av fjärrvärmeverk. Sammantaget väntas de varuproducerande branschernas investeringar falla med , men öka med i samband med att framför allt industrikonjunkturen stärks. Tabell 10.2 Varuproducenters investeringar Jord- och skogsbruk, El-, gas-, värme- och Källor: och . Splittrad bild i tjänstesektorn av kraftig expansion föll investeringarna i tjänstesektorn . För sektorn som helhet väntas de minska med . Liksom i industrin var investeringsnivån förhållandevis hög tidigare, och när hushållens efterfrågan försvagades och industrikonjunkturen dämpades sjönk utbyggnadstakten även i tjänstesektorn. är nedgången i investeringarna tydlig inom företagstjänster, hotell och restaurang samt fastighetsverksamhet. I den senare är det mycket som tyder på att byggandet av kommersiella lokaler kommer att vara begränsat även framöver. Utöver den dämpade byggkonjunkturen är orderläget för arkitekter samt bygg- och teknisk konsultverksamhet alltjämt dystert enligt (KI:s) barometer. Den låga orderingången indikerar att den svaga utvecklingen avseende byggandet av kommersiella lokaler består även 2004. Inom bl.a. finansiell verksamhet och handel väntas däremot trenden med fallande investeringar brytas . Båda sektorerna har optimistiska investeringsplaner enligt SCB:s enkät. I handeln är det framför allt en stigande inhemsk efterfrågan som bidrar till att branschen åter expanderar. Utvecklingen av tjänstebranschernas investeringar 2004 är svårbedömd. Trots en allmänt dämpad tillväxt i ekonomin har produktionen i tjänstesektorn ändå ökat under 2003/04:1 BILAGA 2 som sysselsättningen har upprätthållits. Aktiviteten ökar ytterligare framöver och mot denna bakgrund bedöms investeringarna i tjänstebranscherna stiga med . Tabell 10.3 Tjänsteproducenters investeringar 1 Exklusive bostäder. Källor: och . de har legat på i stort sett samma nivå sedan 1998.17 och under inledningen av 2003 har trenden med ökat nybyggande av flerbostadshus brutits. En bidragande orsak till detta är att de senaste årens prisstegring på bostadsrätter bromsats upp, vilket har bidragit till minskad lönsamhet i produktionen av bostadsrätter eftersom produktionskostnaderna fortsatt att stiga. Diagram 10.4 Påbörjade nybyggnationer av bostäder Antal lägenheter, tusental Källor: och . uppgång föll de kommunala myndigheternas investeringar kraftigt . Konsolideringen av kommunernas finanser dämpar den kommunala sektorns expansion även 2004 både vad gäller konsumtion och investeringar. De statliga bygginvesteringarna steg däremot markant mot slutet av och inledningsvis . Satsningarna i infrastrukturen medför att statens investeringar stiger ytterligare , dock med avtagande styrka. Sammantaget beräknas de offentliga myndigheternas investeringar öka och med . ökade bostadsinvesteringarna totalt enligt nationalräkenskaperna. Ökningen kan till allra största del tillskrivas nybyggnationer av flerbostadshus som ökade . Småhusbyggandet minskade något medan ombyggnationerna förblev närmast oförändrade, vilket betyder att Preliminär statistik över antal påbörjade nybyggnationer av bostäder för pekar mot en svag ökning jämfört med sedan.18 Hela ökningen avseende härrör från byggandet av småhus medan byggandet av flerbostadshus alltså har minskat något. Denna utveckling återspeglar bygglovsutvecklingen. Under loppet av hela 2002 sjönk antalet lägenheter i bygglov gällande flerbostadshus som byggloven avseende småhusbyggandet ökade successivt. Det minskande antalet bygglov för flerbostadshus gäller framför allt storstadsområdena. I dessa områden är bristen på bostäder som störst, relativt övriga delar av landet19, vilket talar för att en vändning bör komma . Antalet bygglov för småhus, som ökade , väntas fortsätta att öka vilket stöder en prognos om ett fortsatt ökat småhusbyggande. 17Ombyggnationer avser tillskott av lägenheter, t.ex. genom att vindar inreds, befintliga hus byggs till eller lokaler byggs om till lägenheter. 18Statistiken avser antal bostadslägenheter som påbörjats i småhus och flerbostadshus. 19Se bostadsmarknadsenkät till kommunerna. Fortsatt låga räntor och tilltagande bostadsbrist i kommuner inom expansiva storstadsregioner bedöms leda till att byggandet av flerbostadshus åter börjar öka under loppet av . Dessutom väntas det nya investeringsstödet (motsvarande en momssänkning från till ) stimulera byggandet av hyresrätter . Sammantaget bedöms antalet påbörjade nybyggnationer av småhus ligga kvar på ungefär samma nivå som . Under loppet av 2003 ökar dock småhusbyggandet. Ökningen väntas fortsätta och småhusbyggandet stiger därmed mätt som årsgenomsnitt. För antalet nybyggnationer av flerbostadshus väntas en nedgång . Antalet bedöms öka då trycket på fler bostäder ökar ytterligare, främst i expansiva storstadsregioner, vilket bör leda till att priserna på andrahandsmarknaden börjar stiga igen. uppskattas antalet påbörjade nybyggnationer av lägenheter totalt sett ha uppgått till ca 19 700. bedöms detta antal sjunka till 19 000 och beräknas nybyggnationer av 20 400 lägenheter påbörjas. Det dämpade internationella konjunkturläget återspeglas i utvecklingen av industrins lager. steg framför allt färdigvarulagren enligt nationalräkenskaperna. uppgav allt fler företag att lagren var för stora enligt KI:s barometer. Lagersituationen förvärrades ytterligare enligt barometern. Lageruppbyggnaden inledningsvis kan delvis ha orsakats av att företagen skapade en buffert för att parera eventuella störningar i leveranser av t.ex. insatsvaror i samband med . Den förstärkning av den globala efterfrågan som förutses underlättar lageranpassningen och lagren bedöms nå önskade nivåer . Därefter väntas en planerad lageruppbyggnad ske i samband med en allt högre produktionsnivå. uppstod lagerproblem i handeln som sedan tilltog . Enligt barometern är missnöjet störst inom partihandeln. Delar av lagerproblemen kan därmed vara förknippade med den försvagade industrikonjunkturen. Dessutom rapporterar handeln med motorfordon en ogynnsam 2003/04:1 BILAGA 2 Liksom för industrin bedöms lagren minskas , med draghjälp från en allt högre inhemsk efterfrågan. Därefter väntas endast små förändringar ske av handelns lager. Sammantaget innebär det att de oönskade lager som byggdes upp i huvudsak justeras ned redan under årets senare del. Därmed begränsas lagrens positiva bidrag till BNP-utvecklingen till . Den planerade lagertillväxten inom framför allt industrin bidrar till att höja BNP- utvecklingen 2004. 2003/04:1 BILAGA 2 11 Den offentliga sektorn Överskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas 2004 uppgå till av BNP. En successiv förstärkning av det finansiella sparande väntas . Därigenom reduceras skulden som andel av BNP och en positiv finansiell nettoställning återställs. 11.1Den konsoliderade offentliga sektorn Den offentliga sektorns finansiella sparande försämrades kraftigt till följd av den djupa ekonomiska krisen. Konsolideringsprogrammet och återhämtningen i ekonomin medförde att de stora underskotten vändes till överskott, som år 2001uppgick till av BNP, se diagram 11.1. Diagram 11.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Källor: och . Nedgången i konjunkturen med minskade kapitalvinster samt en expansiv finanspolitik medförde att överskottet sjönk till eller av BNP 2002. Som andel av BNP uppgick skatter och avgifter till och de totala inkomsterna till medan utgifterna motsvarade av BNP. faller sparandet ytterligare till . Som andel av BNP minskar inkomsterna medan utgifterna ökar. beräknas sparandet stiga till eller av BNP, till följd av minskade utgifter som andel av BNP. innebär en konsekvensberäkning av fattade beslut och förslag att utgifterna minskar som andel av BNP och sparandet ökar till respektive Sparandet med periodiserade skatter blir något högre , se tabell 11.1 och 11.3. Tabell 11.1 Den offentliga sektorns finanser Källor: och . Det finansiella sparandet 2003 fördelas mellan den offentliga sektorns tre delar så att staten får ett underskott på , av BNP, medan ålderspensionssystemet visar ett överskott på eller av BNP. Underskottet i staten beräknas minska som pensionssystemets överskott ökar något. Den kommunala sektorns finansiella sparande väntas visa underskott 20042006 efter ett överskott 2003. Underskotten bedöms vara förenliga med ett positivt resultat för sektorn som helhet, som det definieras i balanskravet för kommuner och landsting. Den offentliga sektorns finansiella tillgångar och skulder redovisas i finansräkenskaper. Enligt de regler som gäller inom EU (ENS-95) värderas tillgångar och skulder till marknadspris. Det innebär att förändringen av den finansiella nettoställningen inte bara bestäms av det finansiella sparandet utan också påverkas av värdeförändringar på finansiella tillgångar och skulder. Det gäller såväl orealiserade som realiserade värdeförändringar. Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet uppgick till eller av BNP. Under den djupa krisen försämrades den finansiella ställningen snabbt. Förmögenheten vändes till en nettoskuld som 1996 var eller av BNP. har den finansiella ställningen förbättrats och 2001 vändes nettoskulden åter igen till en positiv förmögenhet. Diagram 11.2 Den offentliga sektorns finansiella nettoställning Källor: och . Kraftiga värdeminskningar på aktier medförde åter en nettoskuld, trots ett fortsatt positivt sparande. I prognosen görs inget antagande om framtida värdeförändringar med undantag av effekter på statsskulden till följd av förändringar av valutakursen. Det innebär att nettoskulden utvecklas i takt med det finansiella sparandet. Det positiva sparandet medför att nettoskulden minskar och 2006 väntas den offentliga sektorns finansiella tillgångar åter överstiga skulderna. Fördelningen av det finansiella sparandet mellan staten och ålderspensionssystemet medför att förbättringen av den finansiella ställningen sker genom ökade tillgångar i pensionssystemet. Underskottet i statens finansiella sparande innebär att skuldsidan i den offentliga 2003/04:1 BILAGA 2 sektorns balansräkning ökar . Skuldökningen är dock inte större än att statsskulden och den konsoliderade bruttoskulden fortsätter att minska som andel av BNP. Den konsoliderade bruttoskulden definieras av EU-regler (Maastricht-villkoren). Definitionen innebär att den offentliga sektorns bruttoskuld minskas med den offentliga sektorns innehav av interna skulder. För svenska förhållanden innebär definitionen att den konsoliderade bruttoskulden består av statsskulden till nominellt värde och kommunsektorns skulder på kreditmarknaden med avdrag för AP-fondens innehav av statsobligationer. Den konsoliderade skulden uppgick vid utgången av 2002 till av BNP, vilket med god marginal underskrider referensvärdet inom EU på av BNP. Vid slutet av 2006 väntas den konsoliderade bruttoskulden understiga av BNP. Jämförelse med ekonomiska vårproposition Jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition har den offentliga sektorns finansiella sparande reviderats ned huvudsakligen till följd på lägre skatteinkomster än vad som beräknades i vårpropositionen. beräknas nu sparandet bli lägre. Den finansiella nettoskulden var enligt preliminära finansräkenskaper högre vid utgången av 2002 än vad som beräknades i vårpropositionen. Den högre utgångsnivån och ett läge sparande medför att en positiv finansiell ställning nås först , i stället . De skatter som nationalräkenskaperna (NR) redovisar i den offentliga sektorn är något lägre än de totala skatterna. I NR redovisas nämligen inte den del av mervärdeskatten och tullinkomsterna som ingår i avgiften till EU, som transaktioner i den offentliga sektorn, utan som en skatt till utlandet. De totala skatterna uppgick enligt NR 2002 till av BNP, se tabell 11.2. Enligt NR:s redovisning sjunker skattekvoten 2003 till trots att vissa regeländringar och kommunala skattehöjningar bidrar till en höjning av skattekvoten . 2003/04:1 BILAGA 2 Därav svarar en omläggning till beskattad garantipension för . Omläggningen är neutral för de offentliga finanserna eftersom utgifterna ökar i motsvarande grad. Den minskade skattekvoten enligt NR beror främst på att periodiseringseffekter drog upp skatteinkomsterna , vilket kommer till uttryck i sänkt skatteuttag som andel av BNP för hushållens och företagens direkta skatter. Tabell 11.2 Skatter och avgifter Skatt på varor och Källor: och . Om skatterna periodiseras till det inkomstår skatten avser erhålls en mer rättvisande bild av skattetryckets nivå och förändring. Periodiseringseffekter uppkommer huvudsakligen till följd av variationer i bolags- och kapitalvinster. Skatten på dessa redovisas i NR med eftersläpning, vilket i stort sett motsvarar skillnaden mellan när skattskyldigheten uppstår och när skatten betalas. De exceptionellt höga skatteinkomsterna på bolags- och kapitalvinster redovisas således 2001 i NR. Den successiva och kraftiga minskningen av inkomster från kapitalskatter mellan inkomståren 2000 och 2002 avspeglas i den periodiserade skattekvoten, medan skatterna som andel av BNP enligt NR ökar 2001, se diagram 11.3. Den periodiserade skattekvoten uppgick till 2002 enligt preliminärt taxeringsutfall. Skatt på arbete stod för och skatt på varor och tjänster för . Skatt på kapital stod för av skattekvoten och redovisas under hushåll, företag och fastighetsskatt i NR. Den periodiserade skattekvoten ökar till . Ökningen avspeglar de ovan nämnda höjda kommunalskatterna och omläggningen till beskattade garantipensioner. Diagram 11.3 Skatter enligt NR och periodiserat Källor: och . förutses kommunalskatten höjas med , vilket höjer skatteinkomsterna med eller av BNP. En grön skatteväxling med en omslutning om föreslås i budgetpropositionen. Skatteväxlingen innebär att energiskatterna höjs som inkomstskatten och arbetsgivaravgifterna sänks med motsvarande belopp. Vidare föreslås en begränsningsregel för förmögenhetsskatten och slopad arvsskatt för makar. Uppräkningen av skiktgränserna för den statliga inkomstskatten begränsas . Skatten för småföretagare sänks genom ändring av de s.k. 3:12-reglerna. Sammantaget beräknas de statliga skatteändringarna ge ett inkomstbortfall på 2004. Detta balanseras av förutsedda kommunala skattehöjningar och den offentliga sektorns skatteinkomster utvecklas i stort sett i linje med BNP, såväl enligt nationalräkenskapernas redovisning som i periodiserade termer. aviseras en fortsatt skatteväxling om ytterligare . Skattekvoten minskar något till följd av att de viktigaste skattebaserna utvecklas långsammare än BNP. I tabell 11.3 redovisas det finansiella sparandet även med skatterna periodiserade till det inkomstår som skatterna avser. Därmed underlättas tolkningen av de offentliga finansernas 2003/04:1 BILAGA 2 samband med ekonomins reala utveckling. Som framgår av tabellen har skatteperiodiseringen stora effekter på det finansiella sparandet åren 20002002. uppgår sparandet med periodiserad redovisning till av BNP, jämfört av BNP enligt NR:s nuvarande redovisning. väntas en stabilisering av inkomster av kapitalskatter, vilket medför relativt små periodiseringseffekter. Den väntade konjunkturförbättringen medför emellertid ökade kapitalskatter, vilket leder till att de periodiserade skatterna ökar snabbare än enligt NR, där kapitalskatterna redovisas med fördröjning. Periodiseringseffekten får således motsatt tecken i en konjunkturuppgång än i en nedgång. Därmed blir det periodiserade sparandet något högre än i NR: s nuvarande redovisning. () har beslutat att övergå till att redovisa det finansiella sparandet med fullt ut periodiserade skatter. Det innebär att skatter och avgifter hänförs till det år skattskyldigheten uppkommer. kapitalinkomsterna och övriga inkomster i sort sett vara oförändrade som andel av BNP . Den offentliga sektorns utgifter som andel av BNP (utgiftskvoten) har minskat kraftigt , se diagram 11.4. Diagram 11.4 Den offentliga sektorns utgifter Källor: och . Vid sidan av skatter har den offentliga sektorn andra inkomster, som uppgick till eller av BNP. av dessa inkomster består av kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar, varav ca hälften är direktavkastning på pensionsfonderna. Övriga inkomster består till huvuddelen av tillräknade pensionsavgifter och kapitalförslitning. Dessa inkomster är kalkylmässiga och motsvaras på utgiftssidan av lika stora kostnader, som inräknas i den offentliga konsumtionen. Dessutom får den offentliga sektorn transfereringsinkomster från hushåll, företag och utlandet. uppgick utgiftskvoten till . Utgiftskvoten stiger enligt prognosen 2003. Exklusive ränteutgifter ökar utgiftskvoten med , se tabell 11.4. Hälften av denna ökning beror på att det särskilda grundavdraget för pensionärer avskaffas och ersätts med en beskattad garantipension. Det höjer även den offentliga sektorns inkomster med motsvarande belopp. Utgiftskvoten beräknas sjunka , delvis till följd av att den ekonomiska tillväxten tar fart. Transfereringar till hushåll stiger 2003 som andel av BNP, delvis till följd av ovan nämnda införande av beskattad garantipension. Pensionerna, som ökar starkt i volym under hela prognosperioden, Tabell 11.3 Finansiellt sparande i offentlig sektor Sparande med periodiserad redovisning Källor: och . 2003/04:1 BILAGA 2 minskar dock som andel av BNP 2005. De index som styr pensionerna (inkomstindex och KPI) ökar långsammare än BNP. De senaste årens kraftiga ökning av utgifterna för sjukförsäkringen bryts men sjukersättningen (förtidspensionerna) fortsätter att öka. Övriga transfereringar stiger något 2003 och 2004 genom att den BNI-baserade EU-avgiften ökar. Det är delvis ett resultat av att en större del av den totala EU-avgiften baseras på BNI. Den del av EU-avgiften som är knuten till basen för mervärdesskatten räknas inte som en offentlig utgift i nationalräkenskaperna utan som en skatt till utlandet. Tabell 11.4 Den offentliga sektorns utgifter Källor: och . Den statliga konsumtionen väntas öka i volym 2003 och sedan ligga kvar på oförändrad nivå under resten av prognosperioden. Den kommunala konsumtionen beräknas öka i volym 2003 och 2004. Trots att den kommunala konsumtionen växer betydligt långsammare än BNP stiger den som andel av BNP 2003. Det beror på relativt höga löneökningar inom den kommunala sektorn samt höjda för avtalsförsäkringar. Den föreslagna förlängningen av sysselsättningsstödet och 200- kronan till kommuner och landsting bidrar till att det finansiella utrymmet för en fortsatt tillväxt i den kommunala sektorns konsumtion ökar till 2005 och 2006. Ökade satsningar på infrastruktur bidrar till att de offentliga investeringarna ökar i volym och förblir därmed oförändrade som andel av BNP 2003 och 2004. Ränteutgifterna uppgick till av BNP. Det låga ränteläget och förstärkningen av valutakursen väntas medföra en kraftig minskning av ränteutgifterna . De minskade ränteutgifterna innebär att underskottet av kapitalinkomster och ränteutgifter, netto, reduceras från 2002 till endast 2003 och 2004. En normalisering av ränteläget och stigande statsskuld medför att ränteutgifterna stiger 2005. Statens finansiella sparande visade ett underskott på 2002, medan budgetsaldot visade ett överskott på . Skillnaden mellan det finansiella sparandet och budgetsaldot beror bl.a. på att en extra utdelning från på tillgodoräknas budgetsaldot men inte det finansiella sparandet. Enligt de regler som gäller för nationalräkenskaperna inom EU inkluderas endast den normala utdelningen i det finansiella sparandet. Statens skatteinkomster väntas vara oförändrade 2003 medan den offentliga sektorns skatteinkomster ökar med . Större delen av ökningen tillfaller den kommunala sektorn till följd av kommunala skattehöjningar och slutavräkningen av kommunalskattemedel. De statliga utgifterna ökar med och underskottet i det finansiella sparandet beräknas till . Budgetunderskottet blir något lägre. väntas statens inkomster öka med 40 miljarder och utgifterna med . Därmed reduceras underskottet i det finansiella sparandet till . Budgetunderskottet väntas bli av ungefär samma storlek, trots att budgetsaldot till skillnad från det finansiella sparandet förstärks av antagna försäljningar av aktier om . fortsätter förstärkningen av statens finanser och beräknas ett underskott i statens finansiella sparande och budgetsaldo på av BNP. Tabell 11.5 Statens finanser (exklusive statliga affärsverk och aktiebolag) 1 I redovisningen av statsskulden används konsoliderad statsskuld (i enlighet med årsredovisningen för staten) vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper konsolideras. Källor: , och . gäller nya principer för definition av statsskulden. Den nya definitionen innebär att skuldbytesavtal och valutaterminer inkluderas i statsskulden samt att alla skuldinstrument värderas till nominella slutvärden. Genom den nya definitionen höjs den redovisade statsskulden med /2003. redovisar statsskulden brutto, medan redovisningar innebär att statliga myndigheters innehav av statsobligationer avräknas. Den sålunda konsoliderade statsskulden utgör statsskuldens bidrag till den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, som den mäts i EU-sammanhang. Statsskulden ökar, enligt det nya måttet, med endast 2003 trots ett budgetunderskott (lånebehov) på . Skillnaden beror på att skulden i utländsk valuta reduceras av den förutsatta apprecieringen av kronan. Statsskulden fortsätter att öka under prognosåren, men ökningen är inte större än att skulden minskar som andel av BNP. 2003/04:1 BILAGA 2 Ålderspensionssystemet består av en fördelningsdel och en premiedel. Fördelningsdelen finansieras genom AP-fonderna, som fungerar som en buffert i det nya pensionssystemet.