prop · GS0350 · 2004-12-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:50 Åtgärder mot missbruk av stiftelser Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändringar i stiftelselagen (1994:1220) och lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag. Enligt förslaget skall stiftelser, som inte har någon behörig företrädare i , bemyndiga en person som bor i att på stiftelsens vägnar ta emot delgivning. Det föreslås vidare att stiftelseregistret skall innehålla uppgift om revi- sorer i registrerade stiftelser. Slutligen föreslås att pensions- och personalstiftelser inte skall få vara bolagsmän i handelsbolag. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220)..... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag ............................................. Ärendet och dess beredning............................................................... Åtgärder mot ekonomisk brottslighet i stiftelser............................. Stiftelser och delgivning ................................................... Pensionsstiftelser och handelsbolag.................................. Registrering av revisorer i stiftelser ................................................ Kostnader och andra konsekvenser ................................................. 8.1Förslaget till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220) 19 8.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag ........................................... Lagförslagen i promemorian (Ds 2003:24) ........................... Förteckning över remissinstanser.......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .39 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220), och 2.lag om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag. 2.1Förslag till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220) Härigenom föreskrivs i fråga om stiftelselagen (1994:1220) dels att 9 kap. 7 och 8 §§ samt 10 kap. 2 och 3 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 2 kap. 16 a och 23 a §§, av följande lydelse. Om stiftelsen inte har någon behörig företrädare som är bosatt i , skall styrelsen bemyndiga en person som är bosatt här att på stiftelsens vägnar ta emot delgiv- ning (särskild delgivningsmottaga- re). Ett sådant bemyndigande får inte lämnas till någon som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Om stiftelsen eller dess förvaltare inte har någon behörig företrädare som är bosatt i , skall förvaltaren bemyndiga en person som är bosatt här att på stiftelsens vägnar ta emot delgivning (särskild delgivningsmottagare). Ett sådant bemyndigande får inte lämnas till någon som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . I en stiftelse med egen förvaltning skall tillsynsmyndigheten förordna 1. ny styrelseledamot, om detta en ny styrelseledamot, om behövs för att styrelsen skall bli detta behövs för att styrelsen skall 2. ordförande i styrelsen i fall då ordförande i styrelsen i fall då någon annan än styrelsen skall utse någon annan än styrelsen skall utse ordförande men inte gör detta. ordförande men inte gör det, samt 3. en i bosatt särskild del- Förordnandet gäller intill dess att en ny ledamot eller ordförande har blivit utsedd i behörig ordning. Har den förre ledamoten entledigats för , gäller dock förordnandet för den nye ledamoten för den tid entledigandet avser. skall finnas enligt 2 kap. 16 a § men inte har utsetts. stycket 1 och 2 gäller till dess att en blivit utsedd i behörig ordning. Har den förre ledamoten entledigats för , gäller dock förordnandet för den nye ledamoten för den tid entledigandet avser. Ett förordnande enligt första stycket 3 gäller till dess att tillsyns- myndigheten har beslutat att för- ordnandet inte längre skall gälla. skall meddela ett sådant beslut, om det inte längre finns skäl att ha kvar förordnandet. skall för- ordna ny förvaltare för en stiftelse med anknuten förvaltning, om stiftelsen saknar förvaltare. Förordnandet gäller tills vidare. Har den förre förvaltaren entle- digats för , gäller dock förordnandet för den nye för- valtaren för den tid entledigandet avser. 1.en ny förvaltare för en stiftelse med anknuten förvaltning, om stif- telsen saknar förvaltare, och 2.en i bosatt särskild del- givningsmottagare, när en sådan skall finnas enligt 2 kap. 23 a § men inte har utsetts. Ett förordnande enligt första stycket 1 gäller tills vidare. Har den förre förvaltaren entledigats för , gäller dock förordnandet för den nye förvaltaren för den tid entledigandet avser. Ett förordnande enligt första stycket 2 gäller till dess att tillsyns- myndigheten har beslutat att för- ordnandet inte längre skall gälla. skall meddela ett sådant beslut, om det inte längre finns skäl att ha kvar förordnandet. Om inte annat följer av 6 § andra stycket skall en stiftelses styrelse eller förvaltare anmäla i stiftelseregistret 1. i fall som avses i 1 § första stycket 2 senast efter det att stiftelsen bildades, 1 Senaste lydelse 1999:1106. 2. i övriga fall senast efter det att stiftelsen bokföringsskyldig enligt bokföringslagen (1999:1078). skall innehålla uppgift om stiftel- sens postadress och telefon samt om 1. stiftelsens postadress och te- styrelseledamöternas namn, person- nummer, bostadsadress, postadress och telefon eller förvaltarens namn adress och telefon eller förvaltarens postadress och telefon. namn eller firma, organisations- förvaltning skall den vidare inne- nummer, postadress och telefon, hålla uppgift om den ort där 3. revisorns namn, personnum- styrelsen har sitt säte, eller om säte mer och postadress samt, om revis- inte är bestämt, där förvaltningen orn är ett registrerat revisions- bolag, vem som är huvudansvarig ten förvaltning skall uppgift i stället för revisionen och bolagets orga- lämnas om den ort där förvaltaren har sitt säte, eller om säte inte är Vid egen förvaltning skall an- bestämt, där förvaltarens egen för- mälan vidare innehålla uppgift om valtning huvudsakligen utövas eller, den ort där styrelsen har sitt säte om förvaltaren är ett handelsbolag, eller, om säte inte är bestämt, där där bolaget har sitt huvudkontor skall uppgift i stället lämnas om den ort där förvaltaren har sitt säte eller, om säte inte är bestämt, där för- valtarens egen förvaltning huvud- sakligen utövas eller, om förval- taren är ett handelsbolag, där bo- laget har sitt huvudkontor inrättat. Till anmälan skall det fogas en kopia av stiftelseförordnandet, om det Har styrelsen eller förvaltaren enligt 2 kap. 7 § fattat beslut om namn för stiftelsen, skall anmälan innehålla uppgift även om namnet. Anmälan för registrering i stiftelseregistret skall genast göras 1. när en föreskrift i stiftelseförordnandet har ändrats eller upphävts enligt bestämmelserna i 6 kap., 2. när en ändring har inträtt i 2. när en ändring har inträtt i något förhållande som avses i 2 § något förhållande som avses i 2 § andra och tredje styckena, 3. när någon har bemyndigats att 3. när någon har bemyndigats att 16 § andra stycket eller 23 § andra 16 § andra stycket eller 23 § andra stycket eller att ta emot delgivning enligt 2 kap. 16 a eller 23 a §, 4.när stiftelsen är registreringsskyldig enligt denna lag, 5.när stiftelsen är upplöst. 2 Senaste lydelse 1998:306. I fall som avses i första stycket 3 I fall som avses i första stycket 3 skall uppgift lämnas om företrä- skall uppgift lämnas om företrä- darens namn, personnummer, bo- darens eller den särskilde delgiv- stadsadress, postadress och telefon. Har styrelsen eller förvaltaren be- nummer, bostadsadress, postadress slutat att rätten att företräda stif- telsen samt att teckna dess namn förvaltaren beslutat att rätten att och firma får utövas endast av två företräda stiftelsen samt att teckna eller flera i förening, skall detta dess namn och firma får utövas också anmälas för registrering i endast av två eller flera i förening, skall detta också anmälas för skränkning i rätten att företräda registrering i stiftelseregistret. stiftelsen och att teckna dess namn gon annan inskränkning i rätten att och firma får inte registreras. företräda stiftelsen och att teckna dess namn och firma får inte När anmälan enligt första stycket När anmälan enligt första stycket 2 avser byte av förvaltare skall 2 avser byte av förvaltare skall anmälan göras av den nye för- anmälan göras av den nye för- I fall som avses i första I fall som avses i första stycket 5 skall anmälan göras av stycket 5 skall anmälan göras av den avträdande styrelsen eller I övriga fall skall anmälan göras av styrelsen eller har utsett en särskild delgivnings- mottagare enligt 9 kap. 7 eller 8 §, skall anmälan göras av delgivnings- mälan göras av styrelsen eller förvaltaren. 1.Denna lag träder i kraft . 2.En stiftelse som är registrerad när lagen träder i kraft skall anmäla revisor som har utsetts före ikraftträdandet för registrering. En sådan anmälan skall göras före utgången av om stiftelsen har anknuten förvaltning och före utgången av om stiftelsen har egen förvaltning. Förslag till lag om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag Härigenom föreskrivs att det i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag skall införas en ny paragraf, 1 kap. 2 a §, av följande lydelse. enligt 9 § lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. får inte va- ra bolagsman i ett handelsbolag. Detsamma gäller för en personal- stiftelse enligt 27 § samma lag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 1 kap. 2 a § gäller inte om pensions- eller personalstiftelsen har inträtt som bolagsman i handelsbolaget före lagens ikraftträdande och ansökan om registrering av bolagsavtalet har kommit in till före utgången av . Ärendet och dess beredning Riksenheten mot ekonomisk brottslighet () föreslog i rapporten , Ett redskap i ekonomisk brottslighet? (1997:4) att stiftelse- lagen (1994:1220) skulle ses över i vissa avseenden. En översyn borde enligt ha som syfte att begränsa möjligheterna att använda stiftelseformen som ett redskap i ekonomisk brottslighet. Vidare föreslog i i en skrivelse till (dnr Ju97/6072) vissa ändringar i stiftelselagen och stiftelseförordningen (1995:1280). De båda framställningarna disku- terades vid en av anordnad hearing . Regeringen föreslog därefter att stiftelseregistret skall innehålla ytterligare vissa identitetsuppgifter avseende styrelseledamöter, förvaltare och särskilt bemyndigade företrädare. antog rege- ringens förslag (se prop. 1997/98:98, bet. 1997/98:LU22, rskr. 1997/98:221). I propositionen uttalade regeringen att den avsåg att, efter ytterligare beredning, återkomma om de andra förslag som lämnas i REKO- rapporten och framställningen från i . Inom har därför upprättats promemorian Åtgärder mot missbruk inom associationsrätten (Ds 2003:24) där vissa av förslagen har behandlats. Andra förslag kommer att behandlas i samband med den allmänna översynen av stiftelselagen som har inletts inom Justitiedepar- tementet. Promemorian, vars lagförslag finns i bilaga 1, har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställ- ning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr Ju2003/4349/L1). I promemorian har också lämnats förslag om när val och entlediganden av styrelseledamöter i aktiebolag får rättsverkan samt förslag om regi- strering av revisorer i handels- och föreningsregistren. Förslagen om rättsverkan av val och entledigande av styrelseledamöter i aktiebolag har behandlats i lagrådsremissen Ny aktiebolagslag, som regeringen beslu- tade (dnr Ju2001/220/L1). Förslagen om registrering av revisorer i handels- och föreningsregistren kommer att behandlas i senare sammanhang. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- kratiska regeringen och . Regeringen beslutade om att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådets synpunkter har behand- lats i avsnitt 4.2 och 4.3. Vidare har gjorts några ändringar av redaktio- nell natur. Åtgärder mot ekonomisk brottslighet i lade regeringen fram en strategi för samhällets samlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten som ställde sig bakom (skr. 1994/95:217, bet. 1994/95:JuU25, rskr. 1994/95:412). Strategin syftade till att utveckla och effektivisera samhällets förmåga att förebygga, upptäcka, utreda och lagföra ekonomisk brottslighet. I strategin redo- visades ett åtgärdsprogram för att genomföra de uppsatta målen. Åtgär- derna omfattade bl.a. förbättrad myndighetsstruktur, förstärkt skattekon- troll och förenklad skattelagstiftning, bättre lagstiftning om bolags- styrelser, skärpt lagstiftning mot penningtvätt m.m. Regeringen har i årliga skrivelser till redovisat läget när det gäller den ekonomiska brottsligheten och genomförandet av strategi. De förslag som lämnades i departementspromemorian Åtgärder mot missbruk inom associationsrätten (Ds 2003:24) och som behandlas nedan är ett uttryck för den särskilda satsning som inleddes genom strategi. Regeringens förslag: Stiftelser som inte har någon behörig företrädare i skall vara skyldiga att utse en person som är bosatt i att ta emot delgivning. Detsamma skall gälla om stiftelsens förvaltare saknar behörig företrädare som är bosatt här i landet. Om stiftelsen eller förvaltaren inte gör det, skall tillsynsmyndigheten utse en delgivnings- mottagare för stiftelsen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 4649). Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig, för- utom och , har tillstyrkt förslaget eller inte haft några invändningar mot det. och har ansett att en stiftelse skall kunna förpliktas att gå i likvidation, om någon delgivningsmottagare inte har utsetts där detta har varit nödvändigt. Bakgrund: När det gäller myndigheters och andras möjligheter att komma i kontakt med och rikta anspråk mot juridiska personer är reglerna om delgivning av central betydelse. Det är ett välkänt förhåll- ande att juridiska personer som används för kriminell eller annan oseriös verksamhet ofta är svåra att delge, t.ex. därför att det inte finns någon som är behörig att ta emot delgivning. En juridisk person delges i regel genom att handlingen överlämnas till någon som har rätt att företräda den juridiska personen eller, om flera är gemensamt behöriga, till någon av dem (se 9 § delgivningslagen [1970:428]). med egen förvaltning företräds av styrelsen. Styrelsen har, om stiftelsen är registrerad i stiftelseregistret, möjlighet att bemyndiga någon annan att företräda stiftelsen (se 2 kap. 16 § stiftelselagen [1994:1220]). Om stiftelsen har anknuten förvaltning, dvs. om stiftelsen förvaltas av en juridisk person, är det förvaltarens ställföreträdare som företräder stiftelsen. Förvaltaren kan också bemyndiga någon att företräda stiftelsen (se 2 kap. 23 § stiftelselagen). Bestämmelserna om vem som företräder en stiftelse innebär att stiftelser med egen förvaltning kan delges genom var och en av sina styrelseledamöter eller genom den som har fått ett bemyndigande att företräda stiftelsen. Stiftelser med anknuten förvaltning kan i stället delges genom förvaltaren. Eftersom förvaltaren alltid är en juridisk person, får det med tillämpning av de regler som gäller för den juridiska personen, t.ex. aktiebolagslagen (1975:1385), avgöras vem som är behörig att ta emot delgivning. Stiftelsen kan också delges genom den som har fått förvaltarens bemyndigande att företräda stiftelsen. Stiftelselagen saknar bestämmelser om att någon av dem som före- träder stiftelsen, eller, vid anknuten förvaltning, som företräder för- valtaren måste vara bosatt i . Om samtliga företrädare för en stiftelse eller, vid anknuten förvaltning, för en förvaltare är bosatta utom- lands, kan detta förhållande givetvis försvåra delgivning med stiftelsen. Motsvarande problem kan uppkomma också i fråga om andra juridiska personer men har då föranlett särskilda regler. Om ett aktiebolag inte har någon behörig ställföreträdare som är bosatt i , skall styrelsen bemyndiga en person som bor i att på bolagets vägnar ta emot delgivning (se 8 kap. 33 § aktiebolagslagen). Syftet med regeln, som infördes i samband med tillkomsten av , är att det alltid skall finnas en här i landet bosatt person som är behörig att ta emot delgivning (jfr prop. 1992/93:68 s. 63). För bolag som saknar en registrerad behörig företrädare och dessutom har låtit bli att utse en särskild delgivnings- mottagare gäller särskilda bestämmelser om delgivning. I ett sådant fall får bolaget, om andra försök att delge bolaget har misslyckats eller bedömts som utsiktslösa, delges genom kungörelsedelgivning (se 16 § andra stycket 3 delgivningslagen). Bestämmelser om särskilda delgivningsmottagare finns också för ekonomiska föreningar (se 6 kap. 11 § lagen [1987:667] om ekonomiska föreningar). Några bestämmelser om särskilda delgivningsmottagare finns däremot inte för stiftelser. Skälen för regeringens förslag: förekommer det stiftelser där samtliga ställföreträdare är bosatta utomlands. Uppen- barligen kan detta försvåra delgivning med stiftelsen. Detta förhållande kan i sin tur utnyttjas av oseriösa aktörer som bedriver verksamhet under en stiftelses täckmantel och låter denna företrädas av personer som är bosatta i utlandet. Praktiska skäl talar därför för att införa bestämmelser om särskilda delgivningsmottagare för de stiftelser som saknar ställföreträdare bosatta i . Ett sådant krav kan inte anses stå i strid med EG-rättens förbud mot diskriminering på grund av nationalitet (jfr prop. 1992/93:68 s. 63) och uppställs, såsom ovan har framgått, redan på aktiebolagsrättens och föreningsrättens områden. Bestämmelserna bör gälla även stiftelser med anknuten förvaltning. Om stiftelsens förvaltare inte har någon i bosatt ställföreträdare eller särskild delgivningsmottagare, bör förvaltaren sålunda vara skyldig att förordna en person som är bosatt i att ta emot delgivning för stiftelsen. Reglerna måste dock, om de skall vara meningsfulla, utformas på ett sådant sätt att de får effekt även på stiftelser som förvaltas på ett mindre seriöst sätt. Det måste därför vara möjligt att vidta något slag av åtgärder i fråga om de stiftelser som underlåter att utse en delgivningsmottagare. I fråga om aktiebolag gäller, , att bolaget, om det är skyldigt att ha en särskild delgivningsmottagare men inte har någon sådan, kan förpliktas att gå i likvidation (se 13 kap. 10 § aktiebolagslagen). Motsvarande bestämmelser gäller även för ekonomiska föreningar (se 11 kap. 4 a § lagen om ekonomiska föreningar). och har förordat att även stiftelser skall förpliktas att gå i likvidation, om de är skyldiga att ha en delgivningsmottagare men inte utser någon sådan. En bestämmelse om att en stiftelse i den angivna situationen skall vara skyldig att gå i likvidation framstår dock enligt vår mening inte som lämplig när det gäller stiftelser, bl.a. därför att en likvidation skulle kunna stå i strid med stiftarens avsikter. En annan möjlighet är att överlåta till tillsynsmyndigheten att förordna en delgivningsmottagare när en sådan skall finnas men inte har utsetts. Liknande regler finns redan på stiftelserättens område. Sålunda har tillsynsmyndigheten redan vissa möjligheter att förordna styrelse- ledamöter respektive förvaltare för stiftelser (se 9 kap. 7 och 8 §§ stiftelselagen). Även mot en lösning av detta slag kan det i och för sig riktas invändningar. Lösningen innebär att delgivning får ske med delgivningsmottagaren även om stiftelsen har känt hemvist i och styrelseledamöterna har känd adress utomlands. Såsom Lagrådet har påpekat kan det kan hända att stiftelsen av förbiseende inte har utsett någon styrelseledamot boende i eller att den i boende styrelseledamoten har avlidit eller att styrelseledamöterna har flyttat utomlands utan att tänka på att en särskild delgivningsmottagare då borde utses. Det kan hävdas att det är mindre tillfredsställande att delgivning under dessa förhållanden skall få ske med delgivningsmottagaren utan att ett delgivningsförsök med styrelseledamöterna först har prövats. Lag- rådet har mot denna bakgrund förordat att möjligheten att delge med en särskild delgivningsmottagare förses med någon form av restriktion, t.ex. att delgivning genom den särskilde delgivningsmottagaren får ske först om stiftelsen inte går att nå genom styrelseledamöterna. Motsvarande restriktion gäller för kungörelsedelgivning, som är den alternativa delgivningsmetoden om delgivning med stiftelsens företrädare miss- lyckas. Enligt vår mening måste det antas att en delgivningsmottagare som tar emot en delgivning kommer att underrätta stiftelsen om delgivningen, t.ex. genom att sända ett meddelande om delgivningen till stiftelsens senast kända adress eller till behörig ställföreträdare för stiftelsen. Stiftelsen och dess företrädare kommer härigenom normalt att få kännedom om delgivningen. Det finns visserligen en risk för att styrelsen eller förvaltaren i sådana situationer som Lagrådet har pekat på inte får kännedom om delgivningen. Risken är emellertid liten och det är enligt vår mening rimligt att den får bäras av stiftelsen. För att minimera risken för rättsförluster bör dock tillsynsmyndigheten, när den har förordnat en särskild delgivningsmottagare, alltid sända ut en underrättelse om detta till stiftelsens senast kända adress. Något behov av att begränsa möjlig- heten att delge stiftelsen genom delgivningsmottagaren finns då inte. Vi föreslår alltså att tillsynsmyndigheten skall kunna förordna en del- Vi avser att i stiftelseförordningen (1995:1280) ta in en bestämmelse om att tillsynsmyndigheten skall sända underrättelse om förordnandet till stiftelsens senast kända adress. Regeringens förslag: Pensionsstiftelser och personalstiftelser skall inte kunna vara bolagsmän i handelsbolag. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se s. 4952). Remissinstanserna: har avstyrkt förslaget i pensionsstiftelser skall få vara kommanditdelägare, medan Swedish har ansett att i vart fall större pensionsstiftelser även skall få vara bolagsmän i handelsbolag. har vidare ansett att ställningstagandet i frågan bör samordnas med det pågående införlivandet i svensk rätt av reglerna i det s.k. tjänstepensionsdirektivet. Övriga remissinstanser som har yttrat sig har godtagit promemorians Bakgrund: Enligt 1 § lagen (1967:531) om tryggande av pensions- utfästelser m.m. (tryggandelagen) kan en arbetsgivares utfästelse om pension till arbetstagare eller arbetstagares efterlevande tryggas genom särskild redovisning av pensionsskuld eller genom avsättning av medel avses en av arbetsgivaren grundad stiftelse vars uteslutande ändamål är att trygga utfästelser om pension till arbetstagare eller arbetstagares efterlevande. stiftelses styrelse svarar för att stiftelsens förmögenhet är placerad på ett nöjaktigt sätt och för att stiftelsens medel inte används för annat än stiftelsens ändamål (se 9 och 10 a §§ tryggandelagen). Nöjaktig placering har i praxis beskrivits som en placering som vid en allmän bedömning framstår som ändamålsenlig med hänsyn till pen- Placeringens säkerhet har ansetts som mera angelägen än möjligheten till avkastning. Något krav på att stiftelsen måste placera sina medel i visst slag av tillgångar har dock inte Exempelvis har det ansetts godtagbart när en stiftelse placerat sina medel i nästan enbart aktier (se RÅ 1979 ref. 2:9 och 1986 ref. 171 samt , Näringsdrivande stiftelser, 1996, s. 344 f). En särskild form av medelsplacering är tillskott till handelsbolag. som går in i ett handelsbolag blir , såsom bolagsman, person- ligen ansvarig för handelsbolagets skulder. Frågan om en pensionsstiftelse får placera medel genom att vara bolagsman i ett handelsbolag skall bedömas med beaktande av de nyss