prop · GR03129 · 2004-04-22 00:00:00 — verkar aktivt för att den alkoholstrategi EU beslutade om 2001 skall tas fram. Inom EU:s folkhälsoprogram ser man över marknadsföring och bruket av reklam. matvanor och fysisk aktivitet Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att öka barns och ungdomars fysiska aktivitet. Fysisk aktivitet har skrivits in i läroplanerna för och gymnasieskolan för att betona skolans ansvar att erbjuda daglig och regelbunden fysisk aktivitet till alla elever. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att följa och stödja skolornas arbete med att genomföra detta. tillför regeringen idrottsrörelsen under förutsättning att idrottsrörelsen öppnar dörrarna för fler, håller tillbaka avgifterna, ökar insatserna som möjliggör för fler flickor att idrotta, deltar i kampen mot droger och vidgar samarbetet med skolorna. För att ytterligare förstärka arbetet med att främja goda matvanor och fysisk aktivitet har regeringen uppdragit åt FHI och att ta fram ett underlag till en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet i befolkningen. Uppdraget skall avrapporteras . Inom ramen för EU:s folkhälsoprogram prioriteras kart- läggning av bästa metoder och utveckling av sammanhållande strategier avseende kost och motion. kommer också en rad pilotstudier av hälsoeffekterna av särskilda gemenskapsåtgärder och initiativ att prioriteras. Regeringen presenterade propositionen Ny smitt- skyddslag m.m. (prop. 2003/04:30). I den nya lagen ges samhället möjlighet att vidta åtgärder för att skydda befolkningen från smittsamma sjukdomar som den enskilde skyddas från onödigt långtgående ingrepp. Förslaget syftar till att skapa en bättre balans mellan befolkningens behov av skydd och den smittades integritet och rättssäkerhet. tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av behovet av sådana extraordinära smittskyddsåtgärder som är nödvändiga för att förhindra att en spridning av en allvarlig smitta hos människor leder till en svår påfrestning på samhället i fred (dir. 2003:12). Utredaren lade fram betänkandet Extraordinärt smittskydd (SOU 2003:83). Regeringen har för avsikt att återkomma med förslag . Arbetet med att följa upp den särskilda sessionen om hiv/aids i i 2001 kommer att fortsätta. En särskild utredare tillsattes för att göra en samlad översyn av samhällets insatser mot hiv/aids och med utgångspunkt i deklarationen som antogs i lämna förslag till en nationell handlingsplan i syfte att begränsa spridningen och konsekvenserna av sjukdomen (dir. 2002:68). Utredaren överlämnade betänkandet Samhällets insatser mot hiv/STI (SOU 2004:13) till regeringen. ökar sina ekonomiska bidrag till flera FN-organ som spelar en viktig roll i hiv/aids-arbetet, framför allt och . Regeringen har också givit Sida i uppdrag att öka insatserna mot hiv/aids i det svenska bilaterala utvecklingssamarbetet. För att bl.a. förbättra samordningen i internationella hiv/aids-arbete har regeringen utsett en särskild hiv/aids-ambassadör. Under 20042005 är regeringens ambition att ta fram en proposition med handlingsplan om antibiotikaresistens. presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till förordning om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (KOM(2003) 441 slutligt). Enligt förslaget skall centrumets huvuduppgifter vara epidemiologisk övervakning, tidig varning och tidiga åtgärder, vetenskapliga yttranden, teknisk assistans till medlemsstaterna och tredje land samt stöd och utveckling för EU- beredskap vid hot mot hälsan. 2003/04:129 2003 att centrumet skall lokaliseras till . verkar även aktivt för ett effektivt smittskyddsarbete inom EU genom det nätverk för övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar som etablerats (98/2119/EG) och genom folkhälso- programmet 20032008. Regeringens bedömning: Åtgärder bör vidtas för att åstadkomma en ökad medfinansiering från arbetsgivarna av sjukskrivningskostnaderna, en hållbar sjukförsäkring och ett förbättrat arbetsmiljöarbete. I den allmänna debatten om orsakerna till den kraftiga ökningen av framför allt de långa sjukskrivningarna nämns främst konjunkturen, arbetsmiljön, bristande ekonomiska incitament för arbetsgivare och individer, arbetskraftens högre ålder samt en otillräcklig sjukförsäkrings- administration som tänkbara orsaker. Den s.k. (SOU 2002:62) konstaterar att alla faktorer spelat in i någon utsträckning, men att ingen enskild faktor ensam haft avgörande betydelse. Målet för arbetslivspolitiken är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Mot bakgrund av den stora ökningen av sjukfrånvaron och särskilt de långa sjukskrivningarna påbörjade regeringen ett långsiktigt arbete inom ramen för en strategi för hälsa i arbetslivet i form av ett 11- punktsprogram. Inriktningen när det gäller förebyggande arbets- miljöarbete är att sätta individen i centrum och att göra arbetsgivarens ansvar för ohälsan tydligare. Inriktningen av pågående förändringsarbete ligger i linje med arbetet att höja den enskildes välfärd genom att förebygga ohälsa i arbetslivet och ge möjlighet till en snabb återgång till arbete. Ett annat syfte är att höja arbetsutbudet och därigenom bidra till en ökad tillväxt. Målet är således att fler människor skall ges förutsättningar att stanna kvar i eller återgå till sitt arbete, liksom att bereda arbete för arbetshandikappade. Särskilt uppmärksammas kvinnors hälsa. Pågående och nya åtgärder I budgetpropositionen föreslog regeringen bl.a. en permanent resursförstärkning för att stärka arbetsmiljötillsynen och den regionala skyddsombudsverksamheten . Under 20012003 har särskilda satsningar gjorts på utbildning inom företagshälsovården som föreslås fortsätta . Regeringen har tillsatt en särskild utredare (2003:07) för att se över frågor som rör företagshälsovården. Från har lagstiftning om obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron införts. Det innebär att uppgifter om sjukfrånvaro skall lämnas i årsredovisningen och att redovisningen skall vara jämförbar för privata företag, kommuner, landsting och statliga myndigheter. En informationssatsning har genomförts och en informations- och utbildningssatsning avses genomföras . I enlighet med 11-punktsprogrammet bedrivs särskilda försök inom den offentliga sektorn för att förebygga och minska sjukfrånvaro och motverka långtidssjukskrivningar. De pågående projekten innehåller försöksverksamhet inom områdena rehabilitering och tidiga insatser, stress och psykisk belastning, systematiskt arbetsmiljöarbete, äldre i arbetslivet samt hälsobokslut. Avsikten är att detta skall vara ett första steg mot en mer utvecklad personalekonomisk redovisning. Verket för innovationssystem () har regeringens uppdrag att följa och utvärdera försöksverksamheten. En samlad utvärdering skall lämnas . Regeringen har 2003 inrättat ett forum för Hälsa i Staten. Utgångspunkten är att myndigheter skall lära av varandras erfarenheter och få inspiration till att skapa arbetsplatser med god arbetsmiljö och låg sjukfrånvaro. Regeringen har vidare innevarande år dels uppdragit åt att genomföra insatser för att utveckla metoder för samverkan mellan flera arbetsgivare som gäller åtgärder för ökad hälsa, dels beslutat om en särskild informationssatsning för ökad hälsa i arbetslivet. Regeringen driver även inom ramen för EU:s arbete en politik för att uppnå goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Enligt Lissabonstrategin är det väsentligt att sysselsättningssituationen förbättras eftersom fler och bättre arbetstillfällen bidrar till såväl hållbar tillväxt som en ökad social sammanhållning. Vid Europeiska rådets möte godkändes dels de prioriteringar för europeiska sysselsättningsstrategins framtid som gjorts av rådet för sysselsättning, socialpolitik, hälsa och konsumentfrågor, dels tre övergripande mål varav kvalitet och produktivitet i arbetet är ett. begärde även en översyn av de pågående satsningarna för att förbättra kvaliteten i arbetet och välkomnade avsikt att utarbeta en rapport om kvaliteten i arbetet före utgången av 2003. antog EG- kommissionen ett meddelande om en ny arbetsmiljöstrategi 2006. Rådet antog därefter en resolution om denna strategi. Regeringen avgav en avsiktsförklaring tillsammans med de båda samarbetspartierna i vilken aviserades bl.a. medfinansiering för arbetsgivarna av sjukskrivningskostnaderna, åtgärder för en hållbar sjukförsäkring och ett förbättrat arbetsmiljöarbete. En arbetsgrupp skall tillsättas för att följa utvecklingen av sjukfrånvaron fram till . Åtgärder skall vidtas för att öka stödet till enskilda sjukskrivna som behöver byta arbetsgivare för att kunna återgå i arbete. Möjligheter till tjänstledighet för att pröva nytt arbete bör skapas. En nationell arbetsmiljökonferens kommer att genomföras med deltagande av forskare, myndigheter, arbetsmarknadens parter m.fl. Ett särskilt arbetsmiljöråd under ledning av arbetslivsministern skall tillsättas med företrädare för samarbetspartierna samt skyddsombud och andra företrädare för fackliga organisationer, företrädare för arbetsgivarorganisationer, forskare, företagshälsovården, myndigheter och organisationer aktiva inom Rådet skall planera och genomföra konferensen. 2003/04:129 uppdrag skall ges om att utarbeta mallar för utbildning i systematiskt arbetsmiljöarbete och chefsutbildning. Företagshälsovårdens roll skall stärkas och utvecklas. Goda exempel på arbete som främjar hälsa, såsom det systematiska arbete som görs via parternas försäkringsbolag, skall lyftas fram och spridas. Regeringens bedömning: Konsumenterna kan genom sina val av livsmedel påverka utvecklingen mot ett hållbart samhälle. En förut- sättning för detta är att konsumenterna har möjlighet att göra medvetna val. Åtgärder bör vidtas för att öka konsumenternas möjlighet till medvetna val av livsmedel och säkerställa tillgången till säkra livsmedel. måste också handel och producenter ta sitt ansvar. Utmaningen från världstoppmötet i på livsmedels- området innebär att främja hållbara konsumtions- och produktions- mönster där alla länder skall delta och de industrialiserade länderna skall gå i täten. Konsumentens val av livsmedel och val av plats för sina inköp har en stor betydelse för att utvecklingen skall bli hållbar, ur såväl ett miljömässigt som ett socialt och ekonomiskt perspektiv. Den genom- snittlige konsumenten i spenderar av sin disponibla inkomst på livsmedel och utemåltider. Efter boendekostnaden är livsmedel och utemåltider tillsammans den största utgiftsposten för hushållen. Som nämns i avsnittet om folkhälsa är en ökad förekomst av övervikt och fetma ett växande folkhälsoproblem. Det medför att hållbara matvanor ur ett hälsoperspektiv är en viktig del av en hållbar konsumtion. En grundläggande förutsättning för detta är ett gott utbud av och tillgång till hälsosamma livsmedel. För att detta skall åstadkommas måste aktörer inom olika områden i samhället, såväl privat som offentlig sektor samverka. Livsmedelsindustrin, handeln och restaurangnäringen är viktiga aktörer i sammanhanget. Jämfört med måste det med stor sannolikhet bli enklare och billigare för konsumenterna att ha goda matvanor för att en hållbar konsumtion ur denna aspekt skall kunna uppnås. Det har även konstaterats att privat konsumtion i de industrialiserade länderna är en av de två enskilt största orsakerna till en fortsatt negativ påverkan på den globala miljön. Det är därför nödvändigt att uppnå hållbara konsumtionsmönster (se även avsnittet 7.6.4). Det är osäkert hur stor kunskap konsumenten har om sambanden mellan val av livsmedel och en hållbar utveckling. Sannolikt är den relativt liten, bl.a. eftersom allt färre har kontakt med lantbruket och livsmedelsproduktionen. Många konsumenter är däremot intresserade av frågor som har koppling till produktionsförhållanden som djurhållning, miljö och etik. har ett stort antal konsumentundersökningar visat att livsmedlens kvalitet och färskhet, pris, smak, att man försöker äta hälsosamt samt vana och rutin är viktiga kriterier för hur man väljer livsmedel. Det är inte säkert att konsumenten har möjlighet att direkt ställa sitt val av livsmedel i relation till den effekt valet får för en hållbar Tillräckligt tydlig information om konsekvenserna av olika Skr. 2003/04:129 val saknas ofta. Det enda tydliga alternativet för den konsument som vill välja livsmedel efter högt ställda krav på produktionsförhållanden är de ekologiska produkterna. Det krävs därför mycket kunskap och tålamod hos en konsument som genomgående vill välja livsmedel med målet att gynna en hållbar utveckling och till detta koppla t.ex. etiska värderingar. En slutsats blir därför att det är svårt för en konsument att göra medvetna val som gagnar en hållbar utveckling. Det kan också konstateras att det inte räcker med åtgärder enbart riktade till konsumenter för att uppnå en hållbar utveckling. Konsumenterna kan genom sina val och sin efterfrågan påverka till viss del, men handeln och producenterna måste också ta sitt ansvar. Målet för livsmedelspolitiken är som framgår i senare avsnitt om jordbruket (avsnitt 7.7.3) en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion. Målet är att alla livsmedel skall vara säkra och att konsumenterna skall ha tillräcklig kunskap om mat och matvanors betydelse för en ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbar utveckling. Konsumenten skall ha tillräcklig kunskap för att kunna göra ett medvetet val av livsmedel. I detta bör beaktas utvecklingsländers samt små och medelstora företags behov. Det skall finnas ett gott utbud i handeln av livsmedel som är producerade på ett sådant sätt att en hållbar utveckling gynnas. Inom ramen för detta bör även marknadstillträdet för ekologiska produkter från tredje land till EU:s marknad förbättras. För att uppnå detta mål måste även en översyn av på detta område göras. Det skall finnas tillräcklig information om hur livsmedlen är producerade och om effekter av olika produktionssätt på en hållbar utveckling för att konsumenten skall kunna göra ett val som gynnar en hållbar utveckling. Genmodifierade livsmedel och foder trädde två förordningar i kraft som stärker regelverket i gemenskapen för genetiskt modifierade organismer (GMO) (Förordning 1829/2003 om livsmedel och foder från genetiskt modifierade organismer och förordning 1830/2003 om spårbarhet och märkning av GMO). Förordningarna skall tillämpas och föreskriver bl.a. att märkning av produkter skall ske trots att det inte alltid går att analysera att en ingrediens kommer från en GMO. Det föreskrivs även att en dokumentation skall följa med den modifierade organismen genom hela produktionskedjan. beslutades att en Europeisk myndighet för livsmedels- säkerhet (EFSA) skall inrättas och att skapa en allmän livsmedelslag. EFSA:s arbete har redan påbörjats och beslut har fattats om att myndigheten kommer att få sitt säte i , . Obligatorisk märkning av livsmedel En ändring av direktivet för ingredienser i livsmedel innebär att konsumenter säkrare kan bedöma innehållet i de livsmedel de Denna ändring är särskilt positiv för allergiker. Främjande av ekologiska livsmedel På uppdrag av regeringen arbetar med att främja konsumtionen av ekologiska livsmedel. Arbetet har bl.a. omfattat flera projekt som syftar till att minska priserna på ekologiska produkter t.ex. ekokalkylen på webbplats på Internet. arbetar med marknadsfrämjande åtgärder för ekologiska produkter där projekt bl.a. syftar till att lösa flaskhalsar på marknaden samt att öka användningen av ekologiska livsmedel inom storhushåll och offentlig sektor. Under det svenska ordförandeskapet i EU fick kommissionen i uppdrag att analysera möjligheterna till en Europeisk handlingsplan för ekologiskt producerade livsmedel och ett Kommissionen arbetar nu med en sådan handlingsplan och väntas presentera ett förslag. Pågående och nya åtgärder har antagit gemensam ståndpunkt i det s.k. hygienpaketet (gemensamma regler om livsmedelshygien) vilket gått till Parlamentet för en andra läsning . kommissionens förslag till gemensamma hygienregler är att samordna, uppdatera och förenkla det nu gällande regelverket. Förslag om förändringar av livsmedelstillsynen (och djurskyddstillsynen) har presenterats i en departementspromemoria (Ds 2004:11). Regeringen gav 2001 i uppdrag att kartlägga villkoren för lokal och regional livsmedelsproduktion. Den rapport som verket lämnade har remissbehandlats och justerar bl.a. avgifterna för köttbesiktning samt gör vissa ändringar i regelverket. Den småskaliga livsmedelsproduktionen har en stor potential att utveckla och differentiera jordbruksföretag och spelar därmed en viktig roll för en socialt och ekonomiskt hållbar utveckling på landsbygden. översyn bör därför göras av vilka åtgärder som behöver vidtas för att bl.a. stödja och underlätta för lantbruks- eller landsbygdsföretagare att utveckla sina företag med t.ex. småskalig livsmedelsförädling. Tydlig och nyskapande information bör tas fram för att öka kunskapen om kopplingen mellan konsumentens medvetna val av livsmedel och en Exempelvis bör möjligheten utredas att skapa en för flera myndigheter gemensam hemsida för detta syfte. Främjande av ekologiska livsmedel Inom ramen för arbetet med en europeisk handlingsplan för ekologiskt producerade livsmedel och ett ekologiskt jordbruk arbetar regeringen vidare med att se till att EG:s förordning om ekologisk produktion (2092/91) på ett bättre sätt bidrar till att uppnå målet i genomförandeplanen från toppmötet i om att uppmuntra till ekologisk produktion. Detta kan bl.a. ske genom att förbättra utvecklingsländernas möjligheter till marknadstillträde samt saluförande av ekologiska produkter på lika villkor som EU:s producenter. Företagen och branschen har ett grundläggande ansvar för en hållbar Det är därför angeläget att vidareutveckla och analysera frivilliga åtaganden och branschöverenskommelser med berörda parter, t.ex. mellan företag, myndigheter och kommuner, inom livs- 7.4 Social sammanhållning, välfärd och trygghet Social sammanhållning och delaktighet är en grundförutsättning för hållbar utveckling. En rättvis fördelning av resurser och möjligheter bidrar i sin tur till en social sammanhållning. Välfärdstjänster skall vara av hög kvalitet och likvärdiga i hela landet. Alla skall ha rätt till bistånd i svåra situationer. Socio-ekonomiska klyftor och utanförskap som begränsar människors frihet och därmed förutsättningar för ett bra liv är inte förenliga med en hållbar utveckling. Ett framgångsrikt brottsförebyggande arbete är också en förutsättning för en hållbar samhällsutveckling. Hög brottslighet och otrygghet minskar människors livskvalitet och kan i dess mest extrema former även hota grundläggande demokratiska värden. Utvecklingen inom många andra områden än inom rättsväsendet kan påverka brottsligheten, något som måste uppmärksammas mer än för att säkerställa en hållbar utveckling. Alla mänskliga resurser måste mobiliseras för att uppnå en hållbar ekonomisk tillväxt som gör bättre rustat att klara de framtida demografiska förändringarna och bidra till att möjliggöra en hög kvalitet i välfärden. Invandrades kompetens och vilja att bidra till utvecklingen och den gemensamma välfärden måste tas tillvara. Strävan måste därför vara att verka för att diskriminering och intolerans upphör. Arbetet med jämställdhet mellan kvinnor och män måste fortsätta. Både ur ett ekonomiskt och ett rättviseperspektiv är det nödvändigt att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Barn och unga utgör en viktig tillgång ur ett hållbarhetsperspektiv. Samtliga relevanta verksamheter i samhället måste genomsyras av ett barnperspektiv för att uppnå detta. Social sammanhållning förknippas ofta med kultur. Kulturbegreppet är mångfasetterat och berör praktiskt taget alla delar av samhällslivet. Kultur handlar om att vårda det svenska kulturarvet men också om bildning och fritt kunskapssökande. Alla skall ha rätt att ta del i kulturlivet. I en internationaliserad värld och i ett som alltmer präglas av mångfald ställs stora krav på insikt i och förståelse för såväl Skr. 2003/04:129 det egna som andras kulturella arv. Regeringens bedömning: För att åstadkomma ett långsiktigt hållbart utvecklingsarbete mot ekonomisk och social utsatthet krävs insatser på nationell, regional och lokal nivå. Medborgarnas egna erfarenheter och synpunkter genomsyrar arbetet för ökad social delaktighet. Skyddet för kvinnor och flickor som utsätts för hot och våld behöver stärkas ytterligare. För att minska det långvariga beroendet av socialbidrag krävs insatser inom flera olika politikområden. Välfärd är ytterst en fråga om individens möjlighet att aktivt kontrollera och medvetet styra sina livsvillkor. Denna definition av välfärd var en utgångspunkt för det arbete som kommittén Välfärdsbokslut (S 1999:02) redovisade i sitt slutbetänkande, Välfärdsbokslut för 1990-talet (SOU 2001:79), . En av kommitténs centrala slutsatser var att den svenska samhällsstrukturen genomgått stora omställningar under 1990- talet. Parallellt med vissa förbättringar, som en snabb ökning av reallönerna, en minskad dödlighet och förhöjd utbildningsnivå skedde en rad förändringar som fått direkta konsekvenser för välfärden. Befolkningens ålderssammansättning ändrades med ökande medellivslängd, fler pensionärer och lågt barnafödande. En allt snabbare omvandling i arbetslivet, ökade krav på flexibilitet hos arbetskraften, neddragningar och personalminskningar bidrog bl.a. till ökad belastning och försämrade psykosociala villkor för många arbetstagare. Kommittén har med sitt arbete bidragit till större kunskap om vad 1990-talets omvandlingar inneburit för den enskilde och för samhället, en kunskap som är viktig för att kunna göra välinformerade framtida val. Välfärdspolitikens vägval vilar dock inte enbart på faktabaserad kunskap, utan även på värderingsmässiga bedömningar och på olika handlingsalternativ. I nationella handlingsplan mot fattigdom och social utestängning som utarbetats inom ramen för EU-samarbetet på det sociala området anges som långsiktigt mål att antalet personer som riskerar social och ekonomisk utsatthet skall minska väsentligt till 2010. Det innebär att: andelen kvinnor och män, oavsett etnisk bakgrund, med en inkomst under försörjningsstödsnormen skall minska, andelen kvinnor och män, oavsett etnisk bakgrund, med en inkomst av medianinkomsten skall minska, andelen boende i barnfamiljer, oavsett etnisk bakgrund, med en inkomst av medianinkomsten skall minska, andelen flickor och pojkar, oavsett etnisk bakgrund, som lämnar med ofullständiga betyg skall minska, andelen kvinnor och män, oavsett etnisk bakgrund, som inte uppnår grundläggande behörighet för högskolan skall minska, sysselsättningen skall öka bland kvinnor och män, oavsett etnisk bakgrund, antalet sjukdagar skall halveras , andelen flickor och pojkar, oavsett etnisk bakgrund, som prövat narkotika, använder alkohol eller röker skall minska, antalet kvinnor och män med missbruksproblem, oavsett etnisk bakgrund, som genomgår behandling skall öka, samt hemlösheten skall minska bland kvinnor och män. Pågående och nya åtgärder Regeringen beslutade om ekonomiskt stöd till ett projekt inom handikapprörelsen för att öka kunskapen och medvetenheten om våld mot kvinnor och män med funktionshinder. För att ytterligare stärka skyddet för kvinnor som utsätts för hot och våld beslutade om en utvidgad lag om besöksförbud. Gärningsmännen kan förbjudas att besöka sitt och offrets gemensamma hem. Det betyder att kvinnan och barnen inte behöver fly från sin bostad. Regeringen har sett över brister i skyddet för flickor och unga kvinnor från s.k. hederskulturer. Myndigheternas ansvar har gjorts tydligare. vårbudget avsattes för att stimulera inrättande av skyddat boende m.m. för flickor som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld. Andra åtgärder syftar till att höja kunskapen och medvetenheten kring problemet på statlig, regional och nivå.