prop · GR031 · 2004-01-01 00:00:00 — Analyserna avser den sammanlagda effekten på skattebetalningen för perioden 20012003 och är statiska. Ingen hänsyn har således tagits till de förändringar i skattebetalningarna som uppstår då hushållen anpassar sina konsum- tionsmönster till ändrade relativpriser på energi. De effekter på konsumentpriser och/eller löner som kan ha uppstått till följd av att energi- och koldioxidskattehöjningarna även omfattat energianvändningen inom servicenäringarna har inte heller beaktats. Vissa analyser har dock genomförts för att belysa betydelsen av att energi- och koldioxidskattehöjningarna, som finansierat hushållens inkomstskattesänkningar, delvis burits av servicenäringarna och därmed indirekt påverkat hushållen. Totalt sett indikerar resultaten att skatte- växlingen inneburit relativt små netto- effekter för alla studerade grupper. Den genomsnittliga nettoeffekten understiger en procent av den disponibla inkomsten i alla grupperna. Trots att skatteväxlingen varit budgetneutral är den direkta plånbokseffekten, så som den framkommer i denna statiska analys, positiv för i stort sett alla hushållsgrupper, genomsnittligt sett. Detta resultat har sin förklaring i att skattesänkningarna så gott som enbart tillfallit hushållen medan skattehöj- 44Närmare detaljer om modulen och dataunderlaget kommer redovisas i en rapport . För närmare upplysningar före dess hänvisas till PM FASIT01 och den gröna skatteväxlingen som kan rekvireras från SCB. 45 , EN 16 46Uppgiften avseende elen är hämtad från SCB EN 11 och motsvaras av en andel () av bostadsföretagens förbrukning. Uppgiften avseende oljan är hämtad från SCB EN 16 och avser förbrukningen i flerbostadsfastigheter. ningarna belastat såväl hushållen som servicenäringarna. Att analysen inte beaktar de effekter som skattehöjningarna för service- näringarna kan förväntas ha på priser och löner bör också ha betydelse för det positiva resultat som framkommer. I tabell 2a redovisas effekterna för olika hushållstyper. Samtliga grupper kompenseras genomsnittligt sett för de höjda energi- och koldioxidskatterna i sådan utsträckning att skatteuttaget minskar. Sammanboende pensio- närer är, tillsammans med ensamstående med övrig-person i hushållet och sammanboende med övrig-person i hushållet, de grupper som får störst sänkning i skatteuttaget både i absoluta termer och i relation till inkomsten.47 För ensamhushållen har skatteväxlingen dock varit i stort sett neutral, med undantag för kategorin ensamstående med övrig person i hushållet. En redovisning av effekterna per hushåll ger emellertid inte en helt rättvisande bild beroende på att hushållsstorleken varierar kraftigt mellan hushållstyperna. Det framgår av den första kolumnen där genomsnittligt antal konsum- tionsenheter per hushåll redovisas. 48 I tabell 2b redovisas därför även effekterna för olika hushållstyper per konsumtionsenhet. Det grundläggande mönstret är detsamma som i tabell 2a men variationerna mellan hushålls- grupperna är mindre. 47Övrig-person kan t.ex. vara barn eller annan vuxen person. 48I denna typ av redovisningar är det brukligt att som ett alternativ till hushållsredovisningen redovisa uppgifter per konsumtionsenhet snarare än per individ. I begreppet konsumtionsenhet har hänsyn tagits till stordriftsfördelar i hushåll och att utgifter för vuxna och barn skiljer sig åt. Antalet konsumtionsenheter (KE) i ett hushåll = (antal vuxna + 0,7*antalbarn)0,7 Tabell 2a Skattebetalningseffekter per hushåll efter hushållstyp -0,0 -0,3 -0,2 -0,1 -0,3 -0,0 -0,3 Källa: HEK, SCB, beräkningar. 1 Antalet konsumtionsenheter (KE) i ett hushåll = (antal vuxna + 0,7*antal barn)0,7 Tabell 2b Skattebetalningseffekter per konsumtionsenhet efter hushållstyp -0,0 -0,3 -0,2 -0,1 -0,3 -0,0 -0,3 Källa: HEK, SCB, beräkningar. Fördelningen av skatteeffekten mellan olika inkomstgrupper framgår av tabell 3. Eftersom skillnaden i genomsnittlig hushållsstorlek mellan olika decilgrupper är relativt liten redovisas enbart effekterna per konsumtionsenhet. Med undantag för den lägsta decilgruppen ökar skatteuttaget till följd av höjda koldioxid- och energiskatter med stigande inkomst från i decilgrupp två till i decilgrupp tio. Inkomstskattesänkningarna skiljer sig mindre åt mellan decilgrupperna, men ökar upp till den sjätte decilgruppen för att sedan avta något i de högsta decilgrupperna. Nettoeffekten innebär med undantag för den lägsta och den högsta decilgruppen en minskad skattebetalning. I absoluta tal minskar skatteuttaget med 130 till i decilgrupp två till nio. i relation till disponibel inkomst ligger förändringen av skattebetalningen i dessa grupper mellan . Uppgifterna avseende den lägsta inkomst- gruppen (decilgrupp 1) måste tolkas med viss försiktighet. I denna grupp ingår bl.a. ett stort antal företagare som registreras för en mycket låg årsinkomst, som i många fall inte ger en rättvisande bild av hushållets ekonomi. Det rör sig alltså inte om låginkomsttagare i egentlig mening. Det visar sig i att de ändå har en relativt hög konsumtion (jämförbar med decilgrupp 6), också på energiområdet, vilket är en förklaring till varför det ökade skatteuttaget till följd av höjda energi- och miljöskatter blir relativt stort. Ytterligare en förklaring till den positiva nettoeffekten på skatteuttaget är att socialbidragstagare är något överrepresenterade i denna grupp. Eftersom de i många fall saknar beskattningsbar inkomst berörs de inte av lättnaderna i inkomstskatter. Detta drar ned den genomsnittliga sänkningen av inkomstskatten i denna decilgrupp. Tabell 3 Skattebetalningseffekter per konsumtionsenhet efter inkomstgrupp -0,2 -0,2 -0,2 -0,3 -0,2 -0,2 -0,1 -0,1 Källa: HEK, SCB, beräkningar. Effekten per hushåll kan beräknas genom att multiplicera den redovisade effekten med genomsnittlig hushållsstorlek (antal konsumtionsenheter). I tabell 4 redovisas effekterna av skatteväxlingen utifrån ett regionalt perspektiv. Skillnaden mellan regionerna i genomsnittlig hus- hållsstorlek är mycket liten. Därför redovisas effekterna även här enbart per konsum- tionsenhet. Den genomsittliga nettoeffekten visar att skatteuttaget minskat för hushåll i samtliga regioner, både i absoluta termer och sett i relation till den disponibla inkomsten. De mest förmånliga skatteväxlingseffekterna får hushållen i följt av och norra tätbygden med ett minskat skatteuttag på ca . För hushåll i norra glesbygden och södra mellanbygden blir skatteuttaget i stort sett oförändrat. Detta beror helt och hållet på att skattehöjningarna på el och villaolja ger betydligt större effekter för hushållen i dessa regioner jämfört med övriga landet. Effekterna på inkomstskatten varierar betydligt mindre mellan regionerna. Tabell 4 Skattebetalningseffekter per konsumtionsenhet och region -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 -0,0 -0,1 -0,0 Källa: HEK, SCB, beräkningar. Störst variationer i nettoeffekten framkommer om man studerar hushåll i olika boendeformer och med olika uppvärmningssätt (tabell 5). Även beträffande hushåll i olika boendeformer är skillnaden i genomsnittlig hushållsstorlek mellan grupperna relativt liten. Därför redovisas enbart effekterna per konsumtionsenhet. Direkta uppgifter om huvudsakligt uppvärmningssätt saknas i materialet. Uppdelningen av hushållen har istället baserats på uppgifter om el- och bränsleförbrukningen. Hushåll utan utgifter för olja eller biobränslen har klassificerats som boende i villa med elvärme. Hushåll med en elförbrukning under 6 000 kWh har klassificerats som boende i villa utan elvärme. Dessa villor värms i huvudsak med olja. Hushåll med elanvändning över 6 000 kWh , som har utgifter för olja eller biobränsle, redovisas i en särskild kategori av villor med blandade uppvärmningssätt. För lägenhetshushållen innebär skatteväxlingen att skatteuttaget minskar. Anledningen är att den genomsnittliga effekten av höjningarna på koldioxid- och energiskatten blir mindre än för de andra grupperna. För villahushållen innebär den genomsnittliga nettoeffekten ett ökat skatteuttag. Skillnaden i utfallet mellan villahushåll och hushåll i lägenheter beror uteslutande på att energikonsumtionen i genomsnitt är högre bland villahushållen. Därigenom blir effekten av höjningarna på koldioxid- och energiskatterna större för dessa I absoluta termer överstiger skattehöjningen på energi inkomst- skattesänkningen med för villahushållen. Villahushåll där bostaden helt eller delvis värms med olja får den största försämringen. Skatteuttaget ökar mellan av den disponibla inkomsten. Även elvärme som uppvärmningsätt medför ett högre skatteuttag i absoluta termer, men effekten är liten. Tabell 5 Skattebetalningseffekter per konsumtionsenhet efter boendetyp -0,2 -0,6 Källa: HEK, SCB, beräkningar. 1)Andelen hushåll som bor i hyresrätt eller bostadsrätt är . (Resterande är äganderätter.) 2)Motsvaras av hushåll som saknar utgifter för olja och biobränsle. Vissa av dessa hushåll kan dock ha fjärrvärme. Totalt sett värms dock av villorna med fjärrvärme (2001). 3)Motsvaras av hushåll med elanvändning större än 6 000 kWh och utgifter för olja eller biobränslen. 4)Övrigt boende innefattar ägd jordbruksfastighet, inneboende, tjänstebostad eller särskilt boende. Hypotetisk skatteväxling: enbart skatteväxling inom hushållssektorn Att den ovanstående analysen visar att de allra flesta hushållsgrupper vunnit på växlingen beror, som påpekats tidigare, på att hushållens inkomstskattesänkningar delvis finansierats genom skattehöjningar på servicesektorns energianvändning. har i analyserna bortsetts från de effekter på vinster, löner och/eller priser som skattehöjningarna i servicesektorn kan ha inneburit. För att få en grov uppfattning om betydelsen härav, har undersökts vad utfallet skulle ha blivit om servicesektorns energianvändning hade undan- tagits från höjningarna och motsvarande intäkter istället tagits in genom ytterligare höjda energi- och koldioxidskatter för hushållen. Med en sådan utformning av skatteväxlingen skulle elskatten ha behövt höjas /kWh och koldioxidskatten /m3. Tabell 6 Hypotetisk skatteväxling full finansiering inom hushållssektorn. Skattebetalningseffekter per konsumtionsenhet efter inkomstgrupp -0,0 -0,1 -0,2 -0,1 -0,0 Källa: HEK, SCB, beräkningar. Av tabell 6 framgår att skattehöjningarna på energianvändningen i detta fall skulle ha kom- penserats i lägre grad . För hälften av inkomstgrupperna tar effekterna av höjda energi- och miljöskatter och sänkta inkomst- skatter i stort sett ut varandra, dvs. nettoeffekten är i det närmaste noll. För de tre inkomstgrupperna i mitten av inkomstfördel- ningen skulle skatteuttaget fortfarande ha minskat med mellan 100 och , eller av den disponibla inkomsten. Effekten är dock mindre än i den faktiska skatteväxlingen där nettoeffekten består i en skattesänkning på mellan 130 till genomsnittligt sett. För den högsta decilgruppen skulle skatteuttaget ha ökat något, av den disponibla inkomsten. Detta kan jämföras med den faktiska skatteväxlingen där nettoeffekten blev i stort sett 0. Störst ökning i skatteuttaget redovisas för den lägsta inkomstgruppen som skulle få en ökning på . Som på pekats tidigare bör dock uppgifterna för denna grupp tolkas med viss försiktighet. 4.Effekter på total förbrukning av el och villaolja När skatten höjs påverkar det efterfrågan hos konsumenterna. Om konsumenternas pris- känslighet för varan är känd kan storleks- ordningen på efterfrågeminskningen uppskattas. I ett försök att studera den gröna skatteväxlingens effekt på efterfrågan av el och villaolja har beräkningar gjorts utifrån den långsiktiga egenpriselasticiteten för uppvärm- ning som redovisats i Bilaga 11 till Lång- tidsutredningen 2003. Beräkningarna innehåller osäkerheter men kan ändå ge en antydan om hur skattehöjningarna, genom hushållens anpassning till ändrade relativpriser, kan förväntas påverka förbrukningen av el och villaolja . Huruvida förändringarna i el- och oljeförbrukningen leder till en totalt sett minskad energianvändning eller om använd- ningen endast skiftar bort från uppvärmning med el och olja är dock inte möjligt att säga utifrån dessa beräkningar. uppgick hushållens samman- lagda användning av el till ca som användningen av villaolja (eo1) var (eller ). har elskatten höjts med till följd av skatteväxlingen. Inklusive mervärdesskatt motsvarar det en prishöjning på . Utifrån de skattningar av elefterfrågans egenpriselasticitet, som redovisas i Bilaga 11 till LU2003, kan dessa skattehöjningar förväntas leda till en minskning av hushållens efterfrågan på el . För villaoljan utgör motsvarande skattehöjningar på av priset på villaoljan, vilket kan förväntas medföra efterfrågeminskningar på . Om hushållens minskade efterfrågan slår igenom fullt ut innebär det att den totala elanvändningen minskar , medan den totala användningen av tunn eldningsolja (villaolja) minskar . En reducerad användning av villaolja får också effekt på koldioxidutsläppen. Den förväntade minskningen blir villaolja som i sin tur betyder att koldioxidutsläppen minskar med . totala koldioxidutsläpp uppgick till 55,9 mil- joner ton. Utöver detta tillkommer skatteväxlingens effekter för servicesektorn, vilka är mycket svåra att uttala sig om. många olika verksamheter varför det är svårt att dra generella slutsatser. En avgörande osäkerhetsfaktor är elpriset. inom servicesektorn tunn eldningsolja (eo1) och el . 9.1Förslag till tilläggsbudget för standarder för sändning av radio och TV-signa- Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra an- slag och anvisa nya anslag. De förändringar av gällande statsbudget som kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp, redovisas i det följande. Anslagsförändringarna i detta förslag till tilläggsbudget innebär att anvisade medel mins- kar med netto. De före- slagna ökningarna av anslagen uppgår till och de föreslagna minskning- arna uppgår till . Efter de föreslagna åtgärderna uppgår budge- teringsmarginalen 2003 till . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 27:4 Radio- och ökas med . Skälen för regeringens förslag: Radio- och TV- verket har fr.o.m. det fullstän- diga tillsynsansvaret för lagen (1998:31) om Det innebär att befrias från sitt tillsynsansvar i detta avseende. Radio- och skall vidare följa utvecklingen av elektroniska programguider och tillämpnings- program samt uppmuntra övergången till en ge- mensam standard för tillämpningsprogram i samband med digitala TV-sändningar. Verket behöver dessutom se över sina föreskrifter till följd av ändringar i regelverket. Mot denna bak- grund anser regeringen att anslaget 27:4 Radio- och behöver ökas med 600 000 kro- nor. Finansiering sker genom att det under ut- giftsområde 22 Kommunikationer uppförda an- slaget 37:5 Informationsteknik: Tele- kommunikation m.m. minskas och det under ut- giftsområde 24 Näringsliv uppförda anslaget 40:2 minskas. 9.2.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:7 Kammarkolle- giet ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 1:13 Statliga tjänstepen- sioner m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Kammarkolle- giet övertog från AMF- trygghetsförsäkring hanteringen av det författ- ningsreglerade personskadeskyddet. övertogs drygt 2 000 skadefall som inte var slutreglerade. Beräknade framtida kostnader för oreglerade skador redovisas som en skadereserv i balansräkningen för Kammarkollegiets försäk- ringsrörelse. När betalningsansvaret överfördes till Kammarkollegiet saknades finansierad skade- reserv. Den hade inte heller tidigare varit redovi- sad i statens redovisning. har i sitt revisorsintyg tagit upp problemet med att statens balansräkning omfattar poster som är ofinansierade. Skadeutfallet i det författningsre- glerade personskadeskyddet finansierades till viss del över anslaget 1:13 Statliga tjäns- tepensioner m.m. För att finansiera skadereserven behöver anslaget 1:7 Kammarkollegiet tillföras . Finansiering sker genom motsvarande minskning av anslaget 1:13 Statliga tjänstepensioner m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget 4:6 Kriminalvården Skälen för regeringens förslag: Beläggningen inom anstalter och häkten fortsätter att öka. Kriminalvården kan inte möta volymökningarna inom nuvarande anslagsram. För att ge kriminal- vården förutsättningar att öka tillgången på plat- ser behöver ytterligare resurser tillföras. Ansla- get 4:6 Kriminalvården behöver därför ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 929 000 kro- nor. Regeringens förslag: Anslaget 4:9 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: Genteknik- nämndens utgifter för bl.a. flyttning till nya lo- kaler blev högre än beräknat. För att inte verk- samheten skall påverkas negativt behöver nämn- den tillföras ytterligare resurser. Anslaget 4:9 behöver därför ökas med . Finansiering sker genom att an- slaget 4:5 Domstolsväsendet m.m. minskas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 4:12 Rättshjälps- kostnader m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Utgifterna för offentliga försvarare, offentliga biträden och målsägandebiträden har ökat. De medel som an- visats är otillräckliga. Anslaget 4:12 Rättshjälps- kostnader m.m. behöver därför ökas med . 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 4:1 9 000 000 kro- nor. Skälen för regeringens förslag: Utgifterna för statens skaderegleringsverksamhet har ökat. Dessa kan t.ex. röra ersättning vid frihetsin- skränkningar, frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder eller skadestånd på grund av fel och försummelse vid myndighetsutövning. De medel som anvisats är otillräckliga. Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. behöver därför ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 4:1 . 9.2.4Utgiftsområde 5 Internationell samverkan I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 5:15 ökas med 3 000 000 kro- nor. Finansiering sker genom att anslaget 5:6 Fredsfrämjande verksamhet minskas med . Skälen för regeringens förslag: På grund av den ökade internationaliseringen av handeln med va- pen och det utökade samarbetet med andra sta- ter vad gäller terroristbekämpning och icke- spridningsfrågor har arbetsbelastningen ökat inom exportkontrollområdet. Kostnaderna för verksamheten täcks av avgifter som redovisas mot en inkomsttitel på statsbudgeten. Dessa av- gifter tas ut av företag vars produkter omfattas av kontrollen över krigsmaterial och varor med dubbla användningsområden. Regeringen anser mot denna bakgrund att anslaget 5:15 Inspektio- nen för strategiska produkter behöver ökas med . Finansiering sker genom an- slaget 5:6 Fredsfrämjande insatser minskas med motsvarande belopp. 9.2.5Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 19 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst 71 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 6:2 Materiel, anlägg- ningar samt forskning och teknikutveckling besluta om beställningar av materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling som inklusive tidigare gjorda beställningar medför utgifter på högst 73 efter 2003. Skälen för regeringens förslag: Försvarsmakten har i delårsrapporten redovisat utestående åta- ganden per som uppgår till 76 . Med hänsyn till de medel som är tillgängliga 2003 för att infria gjorda åta- ganden kommer därmed det lämnade bemyndi- gandet med största sannolikhet att överskridas. Den uppkomna situationen beror dels på den utgiftsbegränsning regeringen beslutat för ansla- get 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling som påverkar För- svarsmaktens möjligheter att infria gjorda åta- ganden, dels på att Försvarsmakten ingått nya åtaganden till ett högre belopp än tidigare beräk- nats beroende på brister i den interna kontrollen och redovisningen av beställningar samt till följd av en översyn av beställningsrutinerna. Regeringen anser att ekonomiska åtaganden måste hanteras på ett korrekt sätt i förhållande till . Regeringen anser därför att riks- dagen, efter den information som framkommit i , bör bemyndiga regeringen att för ramanslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknik- utveckling besluta om beställningar av materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveck- ling som inklusive tidigare gjorda beställningar medför utgifter på högst 73 efter 2003. 7:3 Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 7:3 Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 6:5 Civilt försvar minskas med . Skälen för regeringens förslag: Enligt rädd- ningstjänstlagen (1986:1102) har en kommun vid stora kostnadskrävande räddningsinsatser rätt till viss ersättning från staten för den del av räddningstjänstkostnaderna som överskrider självrisken. Med anledning av fartyget förlisning utanför och det därpå följande oljeutsläppet kommer ersättning att betalas ut. Regeringen anser därför att ansla- get 7:3 Ersättning för verksamhet vid räddnings- tjänst m.m. behöver ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 6:5 Civilt försvar minskas med motsvarande belopp. 9.2.6Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett reservationsanslag på 15 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att göra ekonomiska åtaganden om högst 24 och att ställa ut garantier om högst . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive ti- digare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 25 efter 2003. Skälen för regeringens förslag: En ökad be- myndiganderam behövs för att även fortsätt- ningsvis kunna uppnå den långsiktighet i det bi- laterala utvecklingssamarbetet som är nödvändig. Regeringen anser att bemyndigandet att göra ekonomiska åtaganden som medför utgifter för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet bör ökas med 1 till 25 . 9.2.7Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 10:3 Kommuner- sättningar vid flyktingmottagande ökas med . Anslaget 10:4 Hemutrust- ningslån minskas med . Skälen för regeringens förslag: Staten betalar ersättning till kommuner för flyktingmotta- gande. Medelsbehovet bestäms av antalet redan mottagna flyktingar samt bedömningar om an- talet nya asylsökande, antalet avgjorda asylären- den, antalet anhöriga till flyktingar m.fl. som kan väntas få tillstånd att bosätta sig i . Anta- let asylsökande ökade kraftigt och beräknas ca 1 700 fler personer än komma att tas emot av kommunerna. Det ökade antalet flyktingar som tas emot av kom- munerna medför ökade utgifter för staten. An- slaget 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmot- tagande behöver därför ökas med . Finansiering sker delvis genom att an- slaget 10:4 Hemutrustningslån minskas med samt genom att det under ut- giftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid uppförda anslaget 30:1 Stöd till idrotten minskas. 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 10:5 Ombudsman- nen mot etnisk diskriminering ökas med .