prop · GR03180 · 2004-09-08 00:00:00 — Regeringens proposition 2003/04:180 Tydligare genomförande av EG:s arbetstidsdirektiv Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändringar i arbetstidslagen (1982:673). Förslagen syftar till att förtydliga genomförandet av EG:s arbetstidsdirektiv, och innebär i huvudsak följande. Arbetstidslagen tillförs nya bestämmelser om högst 48 timmars genomsnittlig veckoarbetstid, elva timmars sammanhängande dygnsvila, arbetstid för nattarbetande samt kompensationsledighet vid tillfälliga avvikelser från nuvarande veckoviloregel. De nya bestämmelserna skall inte gälla inom vissa offentliga verksamheter för arbete som är speciellt för sådana verksamheter och som är av sådant slag att konflikt inte kan undvikas med arbetstidsdirektivet. Undantaget från lagens tillämpningsområde för arbete som utförs i arbetstagarens hem slopas. EG-spärren för kollektivavtal, dvs. att kollektivavtal inte får innebära att mindre förmånliga regler skall tillämpas för arbetstagarna än som följer av arbetstidsdirektivet, förtydligas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . De nya bestäm- melserna skall dock tillämpas först om arbetsgivaren och därefter fram till och med är bunden av kollektivavtal som reglerar arbetstidsfrågor. Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i arbetstidslagen (1982:673) .................. Ärendet och dess beredning............................................................... Ändringar i arbetstidslagen.............................................................. Tydligare genomförande av arbetstidsdirektivet .............. Arbetstiden för nattarbetande............................................ Bilaga 1 Sammanfattning av utredningens förslag .............................. Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna ...................................... Bilaga 6 Rådets direktiv /104/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden............................ Bilaga 7 och rådets direktiv /34/EG av om ändring av rådets direktiv /104/EG om arbetstidens förläggning i vissa avseenden för att täcka sektorer och verksamheter som inte omfattas av det Bilaga 8 och rådets direktiv /88/EG av om arbetstidens förläggning i Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 2 september 2004.104 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i arbetstidslagen (1982:673). 2Förslag till lag om ändring i arbetstidslagen (1982:673) Härigenom föreskrivs1 i fråga om arbetstidslagen (1982:673) dels att 2, 3, 13, 14, 19 och 24 §§ skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 12 § skall lyda Arbetstidens förläggning m.m., dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 10 a och 13 a §§, samt närmast före 10 a § en ny rubrik av följande lydelse. 1. arbete som utförs i arbets- tagarens hem eller annars under sådana förhållanden att det inte kan anses vara arbetsgivarens uppgift att vaka över hur arbetet är ordnat, 1. arbete som utförs under sådana förhållanden att det inte kan anses vara arbetsgivarens uppgift att vaka över hur arbetet är ordnat, 2.arbete som utförs av arbetstagare som med hänsyn till arbets- uppgifter och anställningsvillkor har företagsledande eller därmed jäm- förlig ställning eller av arbetstagare som med hänsyn till sina arbets- uppgifter har förtroendet att själva disponera sin arbetstid, 3.arbete som utförs i arbetsgivarens hushåll, Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får före- skriva att lagen skall tillämpas i fråga om fartygsarbete som har undan- tagits från tillämpning av bestämmelserna om vilotid i lagen (1998:958) om vilotid för sjömän. Bestämmelserna i 10 a §, 13 § första stycket, 13 a § och 14 § tredje stycket andra meningen gäller inte inom offentlig verksam- het som exempelvis försvaret, poli- sen och skydds- och beredskaps- arbeten för arbete som är speciellt för sådana verksamheter och som är av sådant slag att konflikt inte kan undvikas med Europa- parlamentets och rådets direktiv /88/EG av Jfr och rådets direktiv /88/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden (EUT L 299, 18.11.2003, s. 9, Celex Senaste lydelse 1998:971. 2003 om arbetstidens förläggning i vissa avseenden3. slutits eller godkänts av en central slutits eller godkänts av en central tillämpning i dess helhet eller av- tillämpning i dess helhet eller av- vikelser från bestämmelserna i 5 vikelser från bestämmelserna i 5 och 6 §§, 7 § andra stycket, 8 och 6 §§, 7 § andra stycket, 8 10 §§, 1214 §§ samt 15 § andra 10 a §§, 1214 §§ samt 15 § andra och tredje styckena. och tredje styckena. raster bytas ut mot måltidsuppehåll raster bytas ut mot måltidsuppehåll genom sådana kollektivavtal. genom sådana kollektivavtal. vikelser från 10 a § får dock inte innebära en längre beräknings- Avvikelser från 8 §, 9 § andra Avvikelser från 8 §, 9 § andra och tredje styckena, 10 § och 13 § och tredje styckena, 10 § och 13 § får göras även med stöd av kollek- andra stycket får göras även med tivavtal som har slutits av en lokal stöd av kollektivavtal som har slutits av en lokal arbetstagarorga- av högst en månad, räknat från dock av högst en dagen för avtalets ingående. månad, räknat för av- En arbetsgivare som är bunden av ett sådant kollektivavtal som avses i första och andra styckena får tillämpa avtalet även på arbetstagare som inte är medlemmar av den avtalsslutande arbetstagarorganisationen men sysselsätts i arbete som avses med avtalet. Undantag och avvikelser från Undantag från lagens tillämp- lagen enligt denna paragraf får ning i dess helhet och avvikelser göras endast under förutsättning från 10 a §, 13 § första stycket, att de inte innebär att mindre för- 13 a §, 14 § och 15 § andra och månliga regler skall tillämpas för tredje styckena samt byten av arbetstagarna än som följer av rådets direktiv /104/EG av den denna paragraf får göras endast under förutsättning att de inte förläggning i vissa avseenden. innebär att mindre förmånliga vill- avtal är ogiltigt i den utsträckning kor skall tillämpas för arbets- det innebär att mindre förmånliga tagarna än som följer av Europa- regler skall tillämpas för arbets- parlamentets och rådets direktiv tagarna än som följer av direktivet. 2003/88/EG. Ett avtal är ogiltigt i den utsträckning det innebär att tillämpas för arbetstagarna än som följer av direktivet. 3EUT L 299, 18.11.2003, s. 9 (Celex 32003L0088). 4Senaste lydelse 1996:360. 13 a §Arbetstiden för nattarbetande får under varje period om tjugo- inte överstiga i genomsnitt . Vid genomsnitts- beräkningen skall räknas av från beräkningsperioden för varje påbörjad period . Semester och sjuk- frånvaro under tid då arbets-Alla arbetstagare skall ha minst elva timmars sammanhängande ledighet under varje period (dygnsvila). Av- vikelse får göras tillfälligtvis, om det föranleds av något särskilt förhållande som inte har kunnat förutses av arbetsgivaren, under förutsättning att arbetstagaren ges motsvarande kompensations- ledighet.I den dygnsvila som alla arbetstagare har rätt till skall tiden mellan midnatt och ingå. Avvikelse får göras, om arbetet med hänsyn till dess art, allmänhetens behov eller andra särskilda omständigheter måste bedrivas mellan midnatt och . Den sammanlagda arbetstiden under varje period får uppgå till högst i genomsnitt . Vid beräkningen av den sam- manlagda arbetstiden skall semester och sjukfrånvaro under tid då arbetstagaren annars skulle ha arbetat likställas med fullgjord arbetstid. 13 § Alla arbetstagare skall ha ledigt I ledigheten skall ingå tiden mellan och . Avvikelse från första stycket får göras, om arbetet med hänsyn till dess art, allmänhetens behov eller andra särskilda omständigheter måste fortgå även eller bedrivas före eller . tagaren annars skulle ha arbetat skall likställas med fullgjord arbetstid. Nattarbetande vars arbete inne- bär särskilda risker eller stor fysisk eller mental ansträngning får dock inte arbeta under varje period som de utför arbete . Avvikelse får göras tillfälligtvis, om det föran- leds av något särskilt förhållande som inte har kunnat förutses av arbetsgivaren, under förutsättning att arbetstagaren ges motsvarande kompensationsledighet. Med nattarbetande avses den som normalt utför minst av sitt arbetspass eller troligen kommer att full- göra minst en tredjedel av sin års- arbetstid . Med natt av- ses perioden mellan och . Arbetstagarna skall ha minst trettiosex timmars sammanhängande ledighet under varje period (veckovila). Till veckovilan räknas inte beredskapstid då arbetstagaren får uppehålla sig utanför arbetsstället men skall stå till arbetsgivarens förfogande för att utföra arbete när behov uppkommer. Veckovilan skall så långt möjligt förläggas till veckoslut. Undantag från första stycket får Avvikelse från första stycket får göras tillfälligtvis, om det föran- göras tillfälligtvis, om det föran- leds av något särskilt förhållande leds av något särskilt förhållande som inte har kunnat förutses av som inte har kunnat förutses av göras endast under förutsättning att arbetstagaren ges motsvarande Kan kollektivavtal som avses i 3 § inte träffas får , om det finns särskilda skäl, 1. medge avvikelse från 5 §, 6 §, 9 § andra och tredje styckena och 2. medge undantag från 8 § vad 2. medge avvikelse från 8 § vad avser begränsningen av övertids- avser begränsningen av övertids- eller under en kalendermånad, eller under en kalendermånad, 3.medge ytterligare övertid utöver allmän övertid med högst under ett kalenderår, 4.medge ytterligare mertid utöver allmän mertid med högst under ett kalenderår, 5. medge avvikelse från 13 och 14 §§ samt 15 § andra och tredje styckena. beslut enligt denna paragraf får inte innebära att mindre förmånliga regler skall tillämpas för arbetstagarna än som följer av rådets direktiv /104/EG. Detta gäller även till- stånd enligt 9 § tredje stycket. 5. medge avvikelse från 10 a §, 1314 §§ samt 15 § andra och tredje styckena. beslut enligt denna paragraf får inte innebära att mindre förmånliga villkor skall tillämpas för arbetstagarna än som följer av och rådets direktiv /88/EG. Detta gäller även tillstånd enligt 9 § tredje stycket. Till böter döms en arbetsgivare som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1. utan att avvikelse har gjorts 1. utan att undantag eller av- enligt 3 eller 19 § anlitat en vikelser har gjorts enligt 3 eller arbetstagare i strid mot 510 eller 19 § anlitat en arbetstagare i strid 1216 §§ eller brutit mot 11 § eller mot 510 a §§, 12 §, 13 § eller mot föreskrifter som har meddelats 1416 §§ eller brutit mot 11 § eller med stöd av 11 §, mot föreskrifter som har meddelats med stöd av 11 §, 2. lämnat oriktiga uppgifter om förhållanden av vikt, när Arbetsmiljö- verket har begärt upplysningar eller handlingar enligt 21 § första stycket. Denna lag träder i kraft . De nya bestämmelserna skall dock tillämpas först om arbetsgivaren och därefter fram till och med är bunden av kollektivavtal som reglerar arbetstidsfrågor. 5Senaste lydelse 2000:766. 6Senaste lydelse 2000:766. 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en parlamenta- risk kommitté med uppdrag att se över arbetstidslagen, semesterlagen och övrig ledighetslagstiftning. I kommitténs uppdrag ingick bl.a. att se över genomförandet av rådets direktiv /104/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden7 och föreslå ett tyd- ligare genomförande av direktivet i svensk lag och därvid beakta bl.a. betänkandena års arbetstidskommitté (SOU 1995:92 och 1996:145) samt därpå lämnade remissynpunkter (dnr N1999/1197/ARM). Kommittén, som antog namnet arbetstids- och semesterregler (KNAS), lämnade delbetänkandet Tid för arbete och ledighet (SOU 2002:58) med förslag om en ny lag om flexibel ledighet samt ändringar i arbetstidslagen. I betänkandet föreslår kommittén att arbetstidsdirektivet skall genomföras på ett tydligare sätt och föreslår därför att det i arbetstidslagen skall införas bl.a. nya bestämmelser om maximalt 48 timmars genomsnittlig arbetstid , om dygnsvila och om arbetstiden för nattarbetande. En samman- fattning av utredningens förslag i delbetänkandet i aktuella delar finns i bilaga 1. Delbetänkandets lagförslag i aktuella delar finns i bilaga 2. Delbetänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr N2002/6577/ARM). har i en formell underrättelse och i ett motiverat yttrande (dnr UD2003/38286/ERS) framfört att den anser att den svenska lagstiftningen på vissa punkter inte överens- stämmer med direktivet. Kommissionen har påpekat brister när det gäller reglerna om dygnsvila, maximal arbetstid och nattarbete. I svar till kommissionen (dnr UD2003/47394/ERS) har regeringen framfört att den delar kommissionens uppfattning om de påtalade bristerna i genomförandet av direktivet och att en proposition till förbereds som syftar till ett tydligare genomförande av direktivet i svensk rätt. Kommissionen har väckt talan mot vid med yrkande att domstolen skall fast- ställa att , i de hänseenden kommissionen tidigare påtalat, brustit i sina skyldigheter att genomföra arbetstidsdirektivet (mål C-287/04-1). har i svaromål till domstolen meddelat att man inte funnit skäl att bestrida kommissionens talan i målet. Övriga förslag i KNAS delbetänkande bereds i . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7 EGT L 307, 13.12.1993, s. 18 (Celex 31993L0104). Regeringen har i propositionen i huvudsak följt Lagrådets förslag. 2003/04:180 Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts. behandlas i avsnitten 6.2, 6.3, 6.4, 6.5 och 6.6. Inom Internationella arbetsorganisationen () och har frågor om arbetstid reglerats i olika avseenden. Med hänsyn till att frågor om arbetstid i till stor del regleras genom kollektivavtal har dock endast i begränsad omfattning iklätt sig internationella för- pliktelser på arbetstidsområdet. Av som har ratificerat kan nämnas kon- ventionen (nr 14) om veckovila i industriarbete och konventionen (nr 47) om fyrtiotimmarsvecka. Vidare gäller det konventionen (nr 180) om sjömäns arbetstid och bemanningen på fartyg, som innehåller bestäm- melser bl.a. om högsta antal arbetstimmar och minsta antal vilotimmar inom angiven tidsperiod. Av om arbetstid, som inte har ratificerat, kan nämnas följande. När det gäller veckoarbetstid finns konventionerna om arbetstid i industrin samt för affärs- och kontorsanställda (konventio- nerna nr 1 och 30), vilka innehåller normer bl.a. om att veckoarbetstiden inte skall överstiga med möjligheter till vissa undantag och avvikelser. När det gäller veckovila finns konventionen (nr 106) om veckovila för affärs- och kontorsanställda. När det gäller transportsektorn kan nämnas konventionen (nr 153) om arbetstid och vila vid transport på väg. När det gäller nattarbete finns en rad som tar sikte på minderåriga samt kvinnor. Vidare finns den särskilda konventio- nen om nattarbete (nr 171) som innefattar skyddsregler, men inga sär- skilda begränsningar av nattarbetets längd. Av särskilt intresse i detta sammanhang är rekommendationen (nr 178) om nattarbete, som kompletterar konventionen (nr 171), och som inne- håller detaljerade riktlinjer och principer om bl.a. arbetstid och vilotid. I rekommendationen anges bl.a. att normal arbetstid för nattarbetare inte bör överskrida då de utför nattarbete, bortsett från när arbetet omfattar väsentliga perioder med enbart närvaro eller beredskapstjänst (punkten 4.1). Den normala arbets- tiden för nattarbetare bör allmänt i genomsnitt vara kortare , och i varje fall i genomsnitt inte överskrida, arbetstiden för arbetstagare som utför samma arbete med samma krav inom samma bransch eller företag (punkten 4.2). Arbetet bör organiseras så att övertid för nattarbetare så långt som möjligt undviks före eller efter en daglig arbetsperiod som omfattar nattarbete (punkten 5.1) I yrken som medför särskilda risker eller stark fysisk eller psykisk påfrestning bör ingen övertid utföras av nattarbetare före eller efter en daglig arbetsperiod som omfattar nattarbete, utom i fall av force majeure, olycka eller över- hängande fara för olycka (punkten 5.2). nattarbete bör a) i intet fall två sammanhängande fulla skift utföras, utom i fall av force majeure, olycka eller överhängande fara för olycka, och b) Prop. 2003/04:180 en vilotid mellan två skift garanteras så långt det är möjligt (punkten 5.2). I rekommendationen avser uttrycket nattarbete allt arbete som utförs av minst sju sammanhängande timmar, inkl. intervallet från midnatt till , och uttrycket nattarbetare avser en arbetstagare vars arbete fordrar att arbete utförs ett avsevärt antal timmar utöver en angiven gräns; perioden och gränsen skall fastställas av behörig myndighet efter samråd med de mest representativa arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna eller genom kollektivavtal (punkten 1). Vid sidan av ILO-instrumenten kan också nämnas något om regleringen inom . har ratificerat den Europeiska sociala stadgan (reviderad). är bundet av bl.a. artikel 2.5 (vecko- vila) samt artiklarna 7.4 (arbetstiden för personer ), och 7.8 (nattarbete för personer ). I stadgan finns också vissa andra bestämmelser om arbetstid som dock inte godtagits av och därför inte är bindande för , bl.a. artikel 2.1 (skälig arbetstid per dag och vecka) och artikel 2.7 (nattarbete). Internationella regler om minimivillkor i arbetslivet fyller en viktig funktion i en globaliserad värld. Inom EG har det också funnits en strävan att stärka gemenskapens sociala dimension genom att lägga fast vissa minimivillkor för dem som arbetar inom unionen. Ett grundläggande syfte är att skapa skydd för arbetstagares hälsa och säker- het som det ges förutsättningar för tillväxt och effektivt bedri- vande av olika verksamheter genom tillräckligt flexibla regler. Ett vid- sträckt regelverk har antagits om bl.a. arbetsmiljöfrågor. Nära förknippad med dessa regler är den arbetstidsreglering som vuxit fram inom EG , framför allt det s.k. arbetstids- direktivet. Regleringen av arbetstid inom EG har visst samband med den övriga internationella regleringen av arbetstid som beskrivits i före- gående avsnitt. I ingressen till arbetstidsdirektivet sägs t.ex. att hänsyn bör tas till principer när det gäller arbetstidens förläggning, inklu- sive dem som avser nattarbete. Vidare kan nämnas att frågor om arbetstid behandlas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättig- heterna (EU-stadgan). antogs rådets direktiv /391/EEG av om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet, det s.k. ramdirektivet8. Med stöd av detta direktiv har antagits en rad särdirektiv om arbetsmiljö. Vidare har antagits särskilda direktiv som rör arbetstid, vilka är s.k. minimidirektiv på arbetsmiljöområdet. antogs rådets direktiv /104/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden9. EGT L 183, 29.6.1989, s. 1 (Celex 31989L0391). EGT L 307, 13.12.1993, s. 18 (Celex 31993L0104). stöd av artikel 118a i EG-fördraget i dess lydelse före Amsterdam- Prop. 2003/04:180 fördraget (artiklarna 117120 i EG-fördraget i dess lydelse före Amsterdamfördraget motsvaras numera av artiklarna 136143). tidsdirektivet innehåller bl.a. bestämmelser om dygnsvila (artikel 3), begränsning av veckoarbetstiden enligt den s.k. 48-timmarsregeln (artikel 6) och arbetstidens längd för nattarbetande (artikel 8). Avvikelser från direktivets regler kan göras genom lag eller kollektivavtal på vissa vill- kor, enligt huvudregeln att arbetstagarna ges motsvarande kom- pensationsledighet (artiklarna 17 och 18). Direktivet skall tillämpas på all verksamhet, såväl offentlig som privat, på det sätt som definierats i artikel 2 i ramdirektivet 89/391/EEG. Enligt definitionen i detta direktiv är direktivet inte tillämpligt på sådana offentliga verksamheter, där det inte kan undvikas att förhållanden som är speciella för dessa verksam- heter kommer i konflikt med direktivet, exempelvis försvaret, polisen eller viss specifik verksamhet inom civilförsvaret. Direktivet gäller inte heller arbete i arbetsgivarens hushåll, vilket följer av definitionen av arbetstagare i artikel 3 i ramdirektivet. direktiv var ursprung- ligen inte heller tillämpligt på luft-, järnvägs-, väg- och sjötransporter (vilket åsyftar all personal, även kontorspersonal, som arbetar inom dessa sektorer10), havsfiske liksom annat arbete till sjöss samt det arbete som utförs av läkare under utbildning (artikel 1.3). Arbetstidsdirektivet skulle vara genomfört i medlemsstaterna . Arbetstidsdirektivet finns i bilaga 6. antogs och rådets direktiv /34/EG av om ändring av rådets direktiv /104/EG om arbets- tidens förläggning i vissa avseenden för att täcka sektorer och verksam- heter som inte omfattas av det direktivet11. Direktivet antogs med stöd av artikel 137.2 i EG-fördraget. Syftet med ändringsdirektivet är, som fram- går av dess titel, att arbetstidsdirektivet skall omfatta tidigare undantagna sektorer och verksamheter. Från tillämpningsområdet undantas dock sjömän enligt definitionen i ett särskilt direktiv12. Arbetstidsdirektivet görs dock inte fullt ut tillämpligt på de tidigare undantagna sektorerna. Undantagen för vissa offentliga verksamheter och arbete i arbetsgivarens hushåll som följer av ramdirektivet kvarstår. Vidare finns i arbetstids- direktivet, efter ändringsdirektivet, särskilda regler för mobila arbets- tagare dvs. arbetstagare som är anställda som resande personal av företag som bedriver person- eller godstransport på väg, i luften eller via inre vattenvägar offshorearbetare, arbetstagare ombord på sjögående fiskefartyg och läkare under utbildning. Bestämmelserna i arbetstids- direktivet skall inte heller tillämpas när andra gemenskapsinstrument innehåller särskilda mer detaljerade föreskrifter om arbetstidens förlägg- ning för vissa yrken eller arbeten (artikel 14). 10C-133/00 Bowden m.fl., 2001 s. . 11EGT L 195, , s. 41 (Celex 32000L0034). 12Rådets direktiv /63/EG av om det avtal om arbetstidens organisation för sjömän som ingåtts av European Community ShipownersAssociation (ESCA) och in Union (FST) (EGT L 167, , s. 33, Celex 31999L0063). gäller bl.a. för arbete som flygpersonal inom civilflyget13 och för arbete Prop. 2003/04:180 inom vissa vägtransporter14. Fristen för genomförande av direktiv 2000/34/EG löpte ut med undantag för reglerna för läkare under utbildning där fristen löpte ut . Ändringsdirektivet finns i bilaga 7. De båda direktiven /104/EG och 2000/34/EG har därefter förts samman (kodifierats) genom och rådets direktiv /88/EG av om arbetstidens förläggning i vissa avseenden15. Det direktivet, som inte innebär några ändringar i sak, trädde i kraft . Det kodifierade direktivet finns i bilaga 8. Hänvisningar i det följande till arbetstidsdirektivet avser det kodifie- rade direktivet om inte annat framgår av texten. har i några mål tolkat arbetstidsdirektiv och mot bakgrund av reglernas skyddssyfte slagit fast bl.a. följande. Jourtid på arbetsplatsen skall räknas som arbetstid vid tillämpningen av direk- tivet (bl.a. C-303/98 Simap, 2000 s. I-7693 och C-241/99 CIG, 2001 s. I-5139). Kompensationsledighet vid avvikelser från reglerna om dygnsvila skall följa efter respektive arbets- period (C-151/02 , dom ). Dessa avgöranden har bäring även på ändringsdirektivet och det kodifierade direktivet . Mot bakgrund av bl.a. den inverkan som praxis har på verksamheter som tillämpar jour, t.ex. sjukvården, pågår diskussioner om att arbetstidsdirektivet bör revideras. Kommissionen har tillkännagivit ett meddelande om en översyn av direktivet 93/104/EG (KOM(2003) 843 slutlig). Meddelandet tar sikte bl.a. på in- verkan av praxis på verksamheter som använder jour samt frågor om förutsättningarna för avsteg från reglerna om den maximala veckoarbetstiden (48-timmarsregeln).