prop · GS0311 · 2004-09-28 00:00:00 — kommun menar att det bör skrivas in i lagen att en kommun endast kan tillsvidareanställa förskollärare och fritidspedagoger för arbete i förskola och fritidshem. Kommittén föreslår att om vårdnadshavarna önskar familjedaghem i stället för förskola bör kommunen sträva efter att tillgodose vårdnadshavarnas önskemål. Familjedaghem bör regleras i skollagen som pedagogisk verksamhet, men inte utgöra en skolform. De flesta remissinstanser som yttrat sig menar att familjedaghemmen har en viktig funktion för barn och som valmöjlighet för föräldrar. Ett flertal remissinstanser bland dem, (), , , och kommun anser att det i skollagen bör finnas en skrivning som garanterar familjedaghemmens ställning. Flera kommuner, bland dem , , , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun och kommun samt ett hundratal spontana remissinstanser är kritiska till marginaliseringen av familjedaghemmen. kommun är positiv till skrivningen om familjedaghem. kommun föreslår att avsnittet om familjedaghem, öppen förskola och öppen fritidsverksamhet lyfts ur skollagen, alternativt ingår i gruppen särskilda utbildningsformer. Kommittén föreslår att en bestämmelse tas in i skollagen om att förskolan skall bidra till att ge elever som har ett annat modersmål än svenska tillfälle att utveckla såväl det svenska språket som sitt modersmål. Relativt få remissinstanser har yttrat sig i frågan. 2004/05:11 påtalar att inte har gjort någon Bilaga 1 kostnadsberäkning över förslaget och menar att en lagstiftning medför kostnader för kommunen. kommun är tveksam till förslaget och frågar sig om det innebär en skyldighet för kommunerna. är positiv till förslaget under förutsättningen att det svenska språket inte blir lidande. , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, och Myndigheten för skolutveckling är positiva till kommitténs förslag. Förteckning över remissinstanserna samt en sammanställning av remissyttranden över departementsskrivelsen Var - dags inflytande (Ds 2003:46) Remissyttrande har inkommit från , Kammarrätten i , Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO), Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, (DO), (HO), (BO), Statskontoret, , Myndigheten för skolutveckling, centrum för flexibelt lärande (CFL), , universitet, , Sameskolstyrelsen, , (JämO), Ale kommun, kommun, Bjuvs kommun, , kommun, kommun, , , , kommun, , kommun, , kommun, , , kommun, , kommun, , , kommun, , Tjänstemännens central organisation (TCO), Akademikers (), i (LO), , och Skola, Elevkårernas centralorganisation, i , Elevråd Dessutom har ett spontant remissvar inkommit från demokratiserande och aktiverande skola (DAKS). Arbetsgruppen föreslår att det i skollagen införs en bestämmelse att det på varje förskola och skola skall finnas en organisation för arbetet med inflytandefrågorna och att det i denna skall ingå ett eller flera Rådet skall behandla frågor som är viktiga för verksamheten och som kan ha betydelse för barn, elever och föräldrar. Remissinstanserna är splittrade i frågan, några remissinstanser bland dessa Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL), kommun, , , , kommun, förslaget om att införa inflytanderåd. är positiv till att förslaget harmoniserar med de informations- och delaktighetskrav som anser att det även i varje kvalitetsredovisning bör beskrivas hur rådet är organiserat och hur det fungerar i praktiken. är positiv till förslaget men menar utifrån de lokala förutsättningarna i kommuner och enskilda skolor. 2004/05:11 tillstyrker förslaget, men saknar att arbetsgruppen Bilaga 2 inte diskuterar i vilken utsträckning rektorerna har praktiska förutsättningar att vara drivande i inflytandefrågorna samt hur sådana förutsättningar kan skapas. tillstyrker förslaget men menar att det bara stärker den representativa demokratin och efterlyser ett ökat elevinflytande exempelvis med datorstöd. är positiv men anser att frågan om hur valet av representanter till inflytande rådet ytterligare bör utredas. () är positiva till förslaget men anser att det är otillfredsställande att införa en undantagsbestämmelse. är positiv till förslaget, men påpekar att det är viktigt att elever och föräldrar kontinuerligt kan delta, samt att föräldrarnas deltagande är väl förankrat i föräldragruppen och att en utbyggd kommunikation finns mellan föräldra- och elevrepresentanter med deras respektive företrädda grupper. () och vill särskilt påpeka vikten att ingen utestängs att representera p.g.a. av sitt funktionshinder och att råden får en bred representation av barn så att flera olika perspektiv blir företrädda. Ett par remissinstanser är tveksamma till förslaget. och Bjuvs kommun anser att det kan vara svårt att engagera föräldrar till inflytanderåd och menar att lokala styrelser kan vara ett bättre alternativ. ifrågasätter om det kan anses nödvändigt att i lag reglera organisationen för arbetet med inflytandefrågorna, liksom införandet av inflytanderåd, när av kommunerna har någon form av brukarinflytande i grund- och gymnasieskolan i form av frivilligt samråd. Några remissinstanser är negativa till förslaget och bland dessa , , Myndigheten för skolutveckling, , , och . och Myndigheten för skolutveckling avstyrker förslaget då man anser att det inte står i samklang med den målstyrning som gäller inom området. Man pekar på att skollagskommittén föreslår minskad detaljreglering och detta bör man fullfölja. och avstyrker förslaget och menar att reellt deltagande kommer underifrån och inte ovanifrån. Vidare anser att förslaget kommer att medföra en kostnad som man vill få kompensation för enligt finansieringsprincipen. avstyrker förslaget och anser att man vid varje skola bör finna sina former för inflytande och att kontinuerligt bör följa upp, utvärdera och analysera hur barn, elever och föräldrar ges möjlighet att påverka. Förteckning över remissinstanserna samt en sammanställning av remissyttranden över promemorian Skyldighet att lämna uppgifter om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg om kvalitetsredovisningar i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen (U2002/4328/S) Remissyttranden har inkommit från Kammarrätten i , Statskontoret, , , , , (), , , , Rådet för kommunala analyser och jämförelser (Fi 2002:07), i , - för lärarutbildning, , i , , kommun, stad, kommun, , kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , , , kommun, , , , kommun, , , , kommun, , , , kommun, kommun, kommun, stad, kommun, kommun, , Tjänstemännens centralorganisa- tion (TCO), i (LO), , Akademikers (), , , och Skola, , Kooperationens förhandlingsorganisation (KFO) och . Flera remissinstanser är positiva till förslagen i promemorian i sin helhet eller har ingen erinran mot dem, däribland Kammarrätten i , Statskontoret, , , , , , kommun och . Tre remissinstanser , och Waldorfskole- federationen har avstyrkt hela förslaget. efterfrågar kompletteringar främst i förhållande till uppgiftsskyldighet och konkurrensförhållande. och Waldorfskole- federationen pekar också på arbetsbördan för enskilda verksamheter samt konkurrensförhållandet mellan och enskild verksamhet. Bemyndigande att meddela föreskrifter Promemorian föreslår att bemyndigandet för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter enligt 15 kap. 11 § skollagen (1985:1100) utvidgas till att omfatta även förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Förslaget tillstyrks av majoriteten av samtliga remissinstanser som yttrat sig i frågan. () är positiv till förslaget och menar att insamling av uppgifter om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg därmed kommer att underlättas. kommun avstyrker förslaget om vitesföreläggande av skolhuvudmannen då förslaget innebär att kommunen åläggs uppgiftsskyldighet inte bara för den egna verksamheten utan även för den enskilda förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen i kommunen. Konsekvenserna av detta måste redovisas, och finansieringsprincipen tillämpas. I promemorian föreslås att bestämmelser införs i 2 a kap. 15 § skollagen som innebär att kommunen skall svara för sådan verksamhetsredovisning som behövs för kommunens uppföljning och utvärdering av enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Kommunen skall ha rätt att inhämta de upplysningar och ta del av de handlingar som behövs för verksamhetsredovisning. De flesta remissinstanser är positiva till att även enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg bör omfattas av kvalitetsredovisningen. ser det som självklart att också enskilda verksamheter skall omfattas av kravet på kvalitetsredovisning samt att de skyldigheter som finns för skolhuvudmännen att lämna uppgifter till utvidgas till att också omfatta förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. kommun anser att då kommunen är ansvarig för även för enskild verksamhet är det viktigt att kommunen har möjlighet till insyn i verksamhet för uppföljning, utvärdering och kontroll. () vill betona vikten av att även enskilda förskolor och fritidshem omfattas av skyldigheten att lämna uppgifter. Offentligfinansierad verksamhet måste vara möjlig att utvärdera oberoende av huvudman. Ett par remissinstanser är negativa till att kommunerna skall upprätta kvalitetsredovisningar över enskild verksamhet. Svenska Kommunför- bundet, och anser att det inte är rimligt att ansvaret för att upprätta en kvalitetsredovisning ligger hos en i viss utsträckning konkurrerande verksamhet. är negativ till att kommunen skall svara för kvalitetsredovisningen i enskild förskole- och skolbarnomsorgsverksamhet. Den måste enligt deras uppfattning genomföras av huvudmannen för verksamheten. Vidare avstyrker man att kvalitetsredovisning skall upprättas för familjedaghem. anser att lagförslaget i promemorian behöver justeras språkligt. I promemorian föreslås att ansvaret för att upprätta kvalitetsredovisning för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg läggs på den centrala kommunala nivån, bl.a. med hänsyn till att antalet enheter är fler och ofta små i jämförelse med i skolväsendet. i , kommun och stöder förslaget om den centrala kommunala nivåns ansvar för såväl den kommunala som den enskilda verksamhetens kvalitetsredovisningar. kommun anser inte att ansvaret för att upprätta kvalitetsredovisning skall ligga enbart på central nivå annat än när det gäller familjedaghem, öppen förskola och öppen fritidshemsverksamhet. Kommunen anser att förskolor och fritidshem skall ha i sak samma krav på kvalitetsredovisning som skolor. Flera remissinstanser bland dess , kommun, , kommun, kommun, , och är av åsikten att det bör vara den lokala enheten som skall vara ansvarig för att upprätta en kvalitetsredovisning och inte kommunen centralt. betonar att ansvaret för att följa upp, utvärdera, dokumentera och kvalitetssäkra verksamheten ligger på varje enhet i verksamheten. anser att en för långt driven enhetlighet kan hämma förskolornas motivation och förmåga till lokalt utvecklings- och förändringsarbete. Kommunen ser dock ett värde i att enskilda förskolor och kommunala förskolor hanteras på samma sätt men att det i systemet bör finnas möjlighet att redovisa förskolornas lokala variationer. menar att ett eventuellt beslut om en förordning om redovisningsskyldighet också för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, innebär att strukturen på enheternas redovisningar får anpassas efter detta för att underlätta för kommunen att redovisa per skolform. Beslutet får dock inte innebär att den enskilda rektorsenheten måste lämna två eller flera olika redovisningar. I promemorian föreslås även att kvalitetsredovisningarna för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen bör få en större tonvikt på processen och det pedagogiska arbetet eftersom det i förskola och fritidshem saknas mål att uppnå. Majoriteten av remissinstanserna däribland , och Skola, , och delar promemorians bedömning. anser att kvalitetsredovisning bör ha en tydlig tonvikt på processen och det pedagogiska arbetet för att ge en relevant bild av förskolans särart och pedagogik. instämmer i att kvalitetsredovisningarna för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg bör få tonvikt på processen och det pedagogiska arbetet som betonas i styrdokumenten. Rådet för kommunala analyser och jämförelser vill poängtera vikten av att sträva efter att möjliggöra en systematiks uppföljning av verksamheten och välkomnar därför särskilt idén om ett system som möjliggör för intressenter att jämföra verksamheter sinsemellan. understyrker tonvikten på processen och det pedagogiska arbetet med hänsyn till de nationella målens karaktär (strävansmål). tona ned syftet att genom kvalitetsarbete jämföra olika enheter då det finns en risk, att ett sådant syfte leder till en fokusering på mätbara variabler, vilket står i strid med syftet att fokusera på barns utveckling relaterad till den pedagogiska processen. är av en avvikande uppfattning och menar att utformningen av ett system med kvalitetsredovisningar inom förskolor och fritidshem på samma sätt som på skolans område bör ha fokus på måluppfyllelsen och inte, som antyds i promemorian, på processerna att komma dit. Några remissinstanser anser att det saknas ekonomiska konsekvenser av förslaget. anser att det är viktigt att frågan om lärares arbetsbelastning diskuteras på alla nivåer. Förbundet anser att en nödvändig förutsättning för att systemet skall fungera är att tillräckligt med tid och resurser för genomförandet avsätts ute i verksamheterna. anser att de kostnader som drabbar kommunerna och andra aktörer, bl.a. ett stort antal små företag, skall beräknas. anser att promemorian inte beaktar de ökade kostnader som förslaget innebär för de enskilda förskolorna och fritidshemmen. , kommun och stad anser att i enlighet med finansieringsprincipen skall kommunerna kompenseras för beslut som staten fattar avseende nya verksamheter som åläggs kommunerna. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , statsråden , , , , , , Y. , , , , , , Andnor, Nuder, M. , , , Regeringen beslutar proposition 2004/05:11 Kvalitet i förskolan inför, ändrar, upp- Lag om ändring i 15 kap. 11 § skollagen (1985:1100)