prop · GS031d3 · 2004-09-20 00:00:00 — som produktivitetsutvecklingen i privat tjänstesektor har använts för att beräkna avdraget har det 10-åriga genomsnittet varierat mellan . Utredningen föreslår därför att regeringen i stället för att använda sig av ett uppmätt produktivitetsavdrag , skall beräkna och fastställa ett fast avdrag som kan gälla för överskådlig tid. Avdraget skulle endast ändras om den faktiska framtida produktivitetsutvecklingen visar på en trendmässig avvikelse från det fasta avdraget 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen delar inte denna bedömning. Produktivitetsutvecklingen inom den privata tjänstesektorn har förbättrats markant och framåt. Osäkerheten är dock mycket stor när det gäller den långsiktiga trenden. Produktivitetskravet vid pris- och löneomräkningen bör även fortsättningsvis baseras på den faktiska utvecklingen i den privata tjänstesektorn för att få med de senaste trenderna för produktivitetsutvecklingen i samhällsekonomin. Genom att tillämpa ett 10-årigt glidande medelvärde skapas dessutom stabilitet för myndigheterna. 7.5Den statliga försäkringsmodellen och ledningsstruktur Regeringen redovisade ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, avsnitt 6.4) sina bedömningar avseende justeringar i den statliga försäkringsmodellen för avtalsförsäkringar. Administrationen av det statliga avtalspensionssystemet har renodlats och organisationen kring detta förenklats. De åtgärder som vidtagits är att () fr.o.m. övertagit () befogenhet att besluta om försäkringstekniska riktlinjer och samt att påföra myndigheter och andra arbetsgivare premieavgifter. har fr.o.m. samma tidpunkt övertagit NSA:s befogenhet att besluta om anslutning till statliga avtalsförsäkringar av icke-statliga arbetsgivare. Som en konsekvens av detta har NSA upphört fr.o.m. . har departementspromemorian Ändringar i instruktion (Ds 2004:33) tagits fram. Utifrån regeringens bedömning i budgetpropositionen om ett utvidgat arbetsgivarkollegium, har särskilt övervägts frågor om beslutsförhet och röstvärden. Departementspromemorian, som även innehåller förslag om bl.a. de ickeobligatoriska medlemmarnas inflytande och om AP-fonderna skall vara obligatoriska medlemmar i eller ej, är nu föremål för remissbehandling. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 inledde förberedelserna inför avtalsrörelsen . Nuvarande löneavtal löper ut . har beslutat om bildandet av en ny statlig myndighet för socialförsäkringens administration, (prop. 2003/04:69, bet. 2003/04:SfU13, rskr. 2003/04:210). gällande löneavtal för nuvarande försäkringskassor löper också ut . Avtal behöver slutas för perioden Därefter blir de statliga avtalen tillämpliga. För har 2003 i övrigt utmärkts av att frågor kring hälsa och sjukfrånvaro varit i fokus, liksom mångfald och integration. Exempel på åtgärder är: Satsa friskt: och de centrala fackliga organisationernas satsning på utvecklingsprojekt för förbättrad arbetsmiljö och sänkta sjuktal. Översyn av förmåner under sjukdomstid. Ohälsofrågor som tema på bl.a. sektorsmöten. Stärkt rådgivningskompetens avseende frågor som rör mångfald, integration och diskrimineringslagstiftning. har dels redovisat uppföljningsbara mål för sin kompetensförsörjning 2004 och för 20052006, dels redovisat måluppfyllelsen . tog () ytterligare steg mot en mer effektiv pensionshantering. För att ytterligare säkra tillgången till aktuella uppgifter och möjliggöra en rationell hantering i verksamheten, både för arbetsgivare och SPV, togs beslut om att arbetsgivarna skall lämna uppgifter om sina anställda i stället för årsvis. Detta kommer att underlätta hanteringen i verksamheten men framför allt höja kvaliteten i uppgifterna och minska risken för oförutsedda pensionskostnader för arbetsgivarna. Det nya pensionsavtalet (PA 03) introducerades och i SPV:s utvecklingsprojekt produktionssattes de första systemstöden för den individuella ålderspensionen. Ett 20-tal anställda, som arbetat med kommunala pensioner vid SPV, övergick enligt 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd till SPP som ett led i arbetet att renodla SPV:s verksamhet. Ett stort antal övriga kundavtal har fasats ut . Vid utgången av 2004 skall renodlingen vara genomförd fullt ut. fattade SPV beslut om att inleda avveckling av aktualiseringsverksamheten, dvs. uppdatering av tjänstematriklar, i . Totalt berörs ca 50 personer. Verksamheten vid kommer då att ha bedrivits i stället för de som angavs i regeringens beslut . Utbetalning av allmän pension har flyttats över till (). Därmed betalas pensionen för dem med statlig tjänstepension ut från två utbetalare, SPV och RFV. Genom den uppdelade utbetalningen försvann möjligheten att genom kvittning återta för mycket utbetald tjänstepension vid retroaktivt beviljad allmän pension. Detta har lett till en kraftig ökning av SPV:s behov av återkrav. SPV har arbetat med olika förslag till lösningar. SPV:s redovisning av sin kompetensförsörjning fokuserar på mångfald, jämställdhet och arbetsmiljö. Några exempel på relevanta insatser som rör partsorganen på det statliga avtalsområdet ges nedan. Parterna på det statliga avtalsområdet har kommit överens om att under 20042005 låta den avgift på sammanlagt av lönesumman (värderas till ca ), som annars skulle ha tillförts de partssammansatta organen respektive för den statliga sektorn, i stället gå till den så kallade premieregleringsfonden inom för det statliga området (FSO). Skälet för kapitaltillskottet till FSO är att kapitalbasen i föreningen blivit försvagad. Dels har avkastningen på tillgångarna blivit lägre på grund av den dåliga utvecklingen på aktiemarknaden under 20002002. Dels har det allmänna lägre ränteläget föranlett att besluta att alla försäkringsgivare, däribland FSO, skall räkna med lägre avkastning på sina tillgångar framöver. Parterna har tidigare enats om att fortlöpande bevaka att behov av medel är tillgodosett. Enligt avtal avsätter myndigheterna av lönesumman för lokalt omställningsarbete (ca totalt). En närmare redogörelse för verksamhet och resultat och det lokala omställningsarbetet lämnas i bilaga 1, avsnitt 4 resp. avsnitt 5. Det finns ytterligare åtgärder som vidtagits inom ramen för strategin för ökad hälsa, som inte ryms under politikområdet. Dessa redovisas under politikområdena Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp (utgiftsområdet 10), Arbetsmarknadspolitik (utgiftsområde 13), Arbetsliv (utgiftsområde 14) liksom i finansplanen (volym 1). och har för sextonde gången genomfört undersökningen Konjunkturbarometer för den statliga sektorn. Det är en totalundersökning som genomförs bland verkets medlemmar med minst 10 anställda. I vårens undersökning svarade (, ) av de tillfrågade medlemmarna. En sammanfattning ges nedan (viktat efter antalet anställda) Tre fjärdedelar av myndigheterna tror på ett oförändrat antal anställda, tror på en ökning medan svarar att antalet anställda minskar. Personalomsättning och övertidsuttag är oförändrade i en majoritet av myndigheterna. anger att personalomsättningen blir oförändrad jämfört med . Övertidsarbetet, som har sjunkit , förblir oförändrat. Bristen på arbetskraft minskar medan uppsägningar och övertalighet ökar. Myndigheterna har allt lättare att rekrytera. Bristen på lämpliga sökande har sjunkit från föregående år. Av myndigheterna har sagt upp personal . I vårens barometer uppger att det kommer att finnas övertalighet . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Sammanfattningsvis konstateras att myndigheterna nu är i en fas där både uppsägningar och förväntad övertalighet ökar, som arbetskraftsbristen fortsätter att minska. efterfrågar medlemmarnas bedömning av sin verksamhet. Av resultaten Servicebarometer kan sammanfattningsvis utläsas att medlemmarna visar stor tillfredsställelse med det arbete utför. Regeringen noterar bl.a. att anser att de i mycket hög grad haft möjlighet att framföra sina synpunkter inför avtalsrörelsen . Detta är en betydande förbättring jämfört med den senaste jämförbara undersökningen 2000 då motsvarande andel var . anser att insatser har bidragit till arbetsgivarsamverkan. Motsvarande siffra var . är nöjda med verkets förmåga att ge stöd och råd på ett korrekt och sakligt sätt. anser att rådgivningen är av hög kvalitet. Med ensamrätt vad avser de förmånsbestämda pensionsförmånerna administrerar SPV tjänstepensioner för statstjänstemän och tillhandahåller pensionsservice för 550 arbetsgivare (centrala, regionala och lokala) med drygt 200 000 anställda och 230 000 pensionärer. SPV genomför löpande Nöjd-kund-index- mätningar (NKI). tillfrågas arbetsgivare, och tjänstemän och pensionärer. Undersökningen 2003 avsåg tjänstemän och pensionärer. För tjänstemännen uppgick den övergripande nöjdheten till 49 på en 100-gradig skala. För pensionärerna uppgick motsvarande siffra till 75. Svarsfrekvensen var för tjänstemännen . För pensionärerna var motsvarande siffra . När det gäller tillgänglighet och svarstider är pensionärerna överlag mer nöjda än tjänstemännen. Det ekonomiska målet för Statlig pensionsverksamhet m.m. är full kostnadstäckning. Intäkterna har ökat marginellt i förhållande till 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 budget vilket främst beror på en högre volym avseende de tjänster som är volymberoende, exempelvis utbetalningar eller förfrågningar. Den totala kostnaden ligger i nivå med den budgeterade kostnaden. Jämfört med 2002 har kostnaderna ökat med ca . Av detta beror ca på det pågående utvecklingsarbetet till följd av det nya statliga pensionsavtalet. Åtgärder i form av tillfälligt anställda samt rekrytering av vissa kompetenser, såsom aktuarier, har gett ökade personalkostnader på ca . Dessutom har andelen av, och därmed nivån på, de gemensamma kostnaderna ökat. Det ekonomiska målet för Pensionsverksamhet på uppdrag är att generera ett verksamhetsutfall på lång sikt motsvarande av verksamhetens intäkter, exklusive ränteintäkter avseende balanserade vinstmedel. SPV har redovisat utfallet av avkastningskravet dels , dels ackumulerat. uppgår avkastningen till . Ackumulerat är avkastningen . Konkurrensutsatt verksamhet under avveckling visar i jämförelse med budget ett positivt resultat. Detta beror huvudsakligen på ovisshet kring avvecklingens genomförande vid fastställande av budgeten. Regeringen redovisar sin bedömning av den statliga arbetsgivarpolitiken och dess utfall till . Senast detta gjordes var i budgetpropositionen (prop. 2003/04:1, utg.omr. 2, bilaga 1). Utgångspunkten för bedömningen är myndigheternas redovisning av sin kompetensförsörjning, som fr.o.m. sker i respektive årsredovisning. Regeringens bedömning: Myndigheternas arbete med arbetsgivarpolitiska frågor fungerar i huvudsak väl. Medvetenheten om att staten måste vara en attraktiv arbetsgivare är hög och allt fler myndigheter bedriver ett strategiskt arbete för att säkerställa att verksamheten har rätt kompetens. Skälen för regeringens bedömning: Av myndigheternas redovisningar framgår att ett flertal åtgärder har vidtagits för att skapa hälsosamma arbetsplatser och att minska sjukfrånvaron. Det pågår insatser för att öka den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda och medvetenheten om dess betydelse ökar. Arbetet för ökad jämställdhet och lika möjligheter till utveckling och befordran fortsätter och åtgärder har t.ex. vidtagits för att underlätta för de anställda att kombinera arbete och familj. Det genomförs återkommande satsningar för att utveckla ledarskapet och inom ramen för dessa uppmärksammas ofta frågor om arbetsmiljö, mångfald och jämställdhet. Regeringen noterar också att samverkan mellan myndigheter i kompetensförsörjningsfrågor förekommer. Detta år lyfter regeringen fram följande myndigheter som har lämnat mycket bra redogörelser för sin kompetensförsörjning med tydliga mål och god måluppfyllelse: , , , , länsstyrelserna i och , , , geologiska undersökningar, Verket för innovationssysten () och Verket för näringslivsutveckling (). Bra redovisningar har även lämnats av , , , och . För många myndigheter kan dock redovisningarna förbättras och kopplingen till verksamheten göras tydligare. Myndigheternas kompetensförsörjning är av strategisk betydelse för verksamhetens resultat och det är angeläget att arbetet med dessa frågor ingår som en naturlig del i myndigheternas verksamhetsplanering. Regeringen avser att ta upp dessa frågor i kommande mål- och resultatdialoger. Regeringens övergripande iakttagelser av myndigheternas arbetsgivarpolitik 2003 framgår av bilaga 1, avsnitt 5. Regeringen bedömer, utifrån servicebarometer samt genomförda dialoger, att de prestationer som genomförts av liksom har lett till en vidareutvecklad och mer samordnad statlig arbetsgivarpolitik. Detta bidrar till ökad effektivitet i den statliga förvaltningen. Regeringens samlade bedömning utifrån ett antal indikatorer (driftskostnadsjämförelser med andra aktörer på marknaden, Nöjd-kund-index, analys av kostnadsutvecklingen samt säkerheten i form av andelen felaktiga utbetalningar) är att SPV hanterar tillämpningen av den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring på ett tillfredsställande sätt. SPV:s vidtagna åtgärder för att förbättra informationen och kontakten med kunderna har däremot inte varit tillräckliga. Utvecklingen inom kundtjänstfunktionen och utbudet av information på SPV:s webbplats fortsätter. SPV har med anledning av det nya pensionsavtalet inbjudit till informationsträffar på flera orter i landet. Ytterligare sådana träffar planeras att genomföras . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Renodlingen av SPV:s verksamhet får konsekvenser för avkastningskravet för Pensionsverksamhet på uppdrag. Avkastningskravet skall i enlighet med årets regleringsbrev numera redovisas under de senaste fem (tidigare tre) åren, dels , dels ackumulerat. Regeringen konstaterar att bemanning pågår av pensionsportalen Min Pension i där SPV är en av flera aktörer och också representerat i dess styrelse. Tjänsten Min Pension skall ge besökaren individuella uppgifter om både den allmänna pensionen och den kollektivavtalade tjänstepensionen. Min Pension kommer även att göra pensionsprognoser åt portalbesökaren. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Verksamhetsområdet omfattar () verksamhet som är produktion, spridning och samordning av statistik. I verksamheten ingår också prognoser inom områdena arbetsmarknad, utbildning och demografi. Vidare ingår det förberedelsearbete som genomförs av SCB tillsammans med , och kommunerna för att möjliggöra registerbaserad hushålls- och bostadsstatistik. Drygt hälften av SCB:s verksamhet finansieras med avgifter. Målet för verksamhetsområdet är lättillgänglig statistik av god kvalitet. Det skall uppnås som produktiviteten i statistikproduktionen förbättras, kostnaderna för uppgiftslämnandet minskas och lämnade uppgifter skyddas. För att bedöma måluppfyllelsen används kvantitativa mått på statistikens kvalitet, produktivitetsutvecklingen och uppgiftslämnarnas kostnader. Politikens inriktning är oförändrad. Det innebär att statistikens kvalitet fortsatt är en prioriterad uppgift. skall uppgiftslämnarnas kostnader minska. De totala kostnaderna för uppgiftslämnarna har ökat på grund av att nya Ytterligare åtgärder måste därför vidtas för att minska kostnaderna. Snabb och tillförlitlig ekonomisk statistik skall fortsatt ges hög prioritet. Statistik beslutad av EU skall genomföras med den ambitionsnivå som SCB finner lämplig med hänsyn tagen till regelverket. SCB har på regeringens uppdrag tagit fram en åtgärdsplan för förbättring av den ekonomiska statistiken . Åtgärdsplanen utgår från de förslag som Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken lämnade och remissinstansernas synpunkter. Åtgärdsplanen skall genomföras i den takt som det ekonomiska utrymmet medger och initialt finansieras genom rationalisering och visst resurstillskott. Målsättningen är att merparten av förslagen från utredningen skall vara genomförda . planerar SCB flera förbättringar av den ekonomiska statistiken. Regeringen kommer fortlöpande att följa upp genomförandet av åtgärdsplanen för förbättring av den ekonomiska statistiken. För att öka möjligheterna att överblicka verksamheten kommer regeringen att uppdra åt SCB att upprätta en årlig arbetsplan. Arbetsplanen skall presenteras och innehålla planerad produktion och planerade större förändringar i statistiken . Aktuella delar av åtgärdsplanen för förbättring av den ekonomiska statistiken skall ingå i den årliga arbetsplanen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Den löpande anslagsfinansierade statistiken som SCB ansvarar för har framställts och publicerats i allt väsentligt enligt plan. Huvuddelen av denna verksamhet utgörs av regelbundet återkommande statistikprodukter, som tas fram eller med tätare eller glesare intervall. Vissa mindre tidsmässiga förskjutningar i produktionen fanns vid utgången av året. har särskilt den ekonomiska statistiken förbättrats. SCB har genomfört en organisationsförändring med syftet att stärka kvaliteten i den ekonomiska statistiken, effektivisera datainsamlingen, begränsa företagens uppgiftslämnarkostnader och bättre utnyttja myndighetens register. Fortsatta insatser har gjorts för att förbättra statistiken även inom andra områden, bl.a. välfärdsstatistiken. Statistikens tillgänglighet har ytterligare förbättrats som följd av bl.a. ökad publicering via Internet och utökat innehåll i statistiska databaser. Produktionen av officiell statistik styrs till stor del av . När det gäller den ekonomiska statistiken styrs produktionen till av EU- regler. Det finns 212 EU- rättsakter inom statistikområdet och har 9 nya tillkommit. Bland dessa kan nämnas arbetskostnadsindex, nomenklatur för territoriella enheter (NUTS), gemenskapsstatistik över inkomst- och levnadsvillkor, statistik över vetenskap och teknik samt utveckling och förändringar av arbetskraftsundersökningarna (). SCB:s uppdragsverksamhet bedrivs parallellt med anslagsverksamheten. Uppdragsverksamheten omfattar allt från enkla tabeller till komplexa informationssystem och stora totala statistiska undersökningar omfattande alla moment från datainsamling till färdig rapport. Någon större förändring i kundstrukturen har inte skett jämfört med föregående år. De statliga myndigheterna är den klart största kundgruppen. Den produktion av officiell statistik som SCB utför på uppdrag åt andra statistikansvariga myndigheter utgjorde av den totala uppdragsverksamheten. Det statistiska systemet kan sägas omfatta de 290 statistikprodukter som utgör den officiella statistiken och de metoder, bakomliggande register m.m. som utgör underlag för statistiken samt de 25 myndigheter som har ansvar för statistiken. De sammantagna insatserna inom det statistiska systemet är således också beroende av vilka insatser som görs inom statistikområdet av statistikansvariga myndigheter inom andra politikområden. Tabell 8.1 Nyckeltal för SCB:s verksamhet tioner (mnkr) positiv) (%) 1Produktansvarigas vid SCB bedömning av kvalitetsutvecklingen. Andelen produkter (%) med förbättrad kvalitet minus andelen produkter med försämrad kvalitet jämfört med föregående år. 2Nöjd-kund-index-talet kan variera mellan 1och100. Målet var lättillgänglig statistik av god kvalitet. Bedömningen av resultatet visar att målet i stort är uppfyllt. Statistiken är framtagen enligt plan. Kvalitetsutvecklingen är positiv, förbättrad tillgänglighet till statistiken har starkt 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 bidragit till detta. Produktivitetsökningen ligger i linje med målsättningen. Uppgiftslämnarkostnaderna har däremot ökat. Huvuddelen av ökningen kan hänföras till att nya produkter har tillkommit, varav flera är sådana som SCB övertagit produktionsansvaret för. Den ekonomiska statistiken har förbättrats. Det gäller bl.a. förbättringar i tjänstenäringsstatistiken, fortsatta EU-anpassningar samt förbättringar i nationalräkenskaperna, prisstatistiken samt utrikeshandelsstatistiken. Resultatet har uppnåtts till en kostnad av totalt vilket är en ökning med 7procent jämfört med föregående år. Drygt hälften av intäkterna kom från avgifter, till största delen från andra statistikansvariga myndigheter. Anslagssparandet på SCB:s ramanslag, ca , har förts över till innevarande budgetår. Tabell 8.2 Fördelning av anslagsintäkter varav fördelade av SCB till förbrukade SCB av anslagsintäkterna till statistik inom ansvarsområde samt till metodutveckling, databaser, information, samordning m.m. Av intäkterna användes till statistik inom ansvarsområde och till statistik inom respektive ansvarsområde. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 8.3 Nyckeltal för det statistiska systemet inom EU där en Rådet för den officiella statistiken har i sin årliga rapport redovisat att samarbetet mellan de statistikansvariga myndigheterna har stärkts . Den totala kostnaden för den officiella statistiken har ökat jämfört med . Enligt rapporten finns en aktuell beskrivning av statistiken för knappt hälften av de statistikprodukter som publicerades . Många statistikansvariga myndigheter saknar tillräcklig kännedom om hur mycket tid som företag och andra lägger ner för att lämna uppgifter till statistiken. Enligt 14 § förordningen (2001:100) om den officiella statistiken skall individbaserad officiell statistik vara uppdelad efter kön om det inte finns särskilda skäl mot detta. SCB har på regeringens uppdrag gjort en kartläggning av hur detta krav efterlevs. Enligt SCB:s kartläggning är individbaserade statistikprodukter uppdelade efter kön i någon eller några tabeller och diagram. Däremot är det endast i ett fåtal statistikprodukter som uppgifter efter kön redovisas i samtliga tabeller och diagram. Skillnader eller likheter mellan könen kommenteras inte heller genomgående i beskrivande texter. Enligt SCB finns betydande möjligheter att förbättra redovisningen. Effekter av de statliga insatserna inom verksamhetsområdet är bl.a. mer tillförlitliga beslutsunderlag, ökade kunskaper samt mer faktaunderbyggd debatt i samhället i stort. Resultatet inom verksamhetsområdet är omfattande statistik av god kvalitet och hög tillgänglighet. Statistiken används som beslutsunderlag för bl.a. ekonomisk politik, välfärdspolitik, bostadspolitik, skatte- och fördelningspolitik, arbetsmarknadspolitik, utbildnings- och forskningspolitik samt miljöpolitik. En mycket stor andel av statens resurser avsätts för insatser inom dessa politikområden. För att uppnå avsedda effekter inom politikområdena är det viktigt att beslutsunderlagen är av god kvalitet. EU har beslutat om ett stort antal åtgärder i syfte att förbättra den ekonomiska statistiken och även statistik inom andra områden. Besluten var tidigare mycket detaljrika men utformas nu oftast som ramlagstiftning. Det innebär att SCB numera har viss handlingsfrihet vad gäller ambitionsnivån. SCB har tillförts vissa resurser som kompensation för EU-besluten. Ytterligare nya beslut om förbättrad statistik kan förväntas. I den mån SCB inte klarar att finansiera besluten genom rationaliseringar kan det innebära att myndigheten tvingas göra nedprioriteringar inom befintlig statistik. Det kan handla om minskade urval, glesare publicering, minskad detaljeringsgrad och avgiftsbeläggning av viss statistik. Sådana förändringar skall redovisas i den kommande arbetsplanen. Diskussioner om prioriteringar inom statistiken har redan inletts av i nära samarbete med medlemsländerna. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 9 Prognos- och uppföljningsverksamhet Prognos- och uppföljningsverksamheten omfattar uppföljning och analys av utfall samt utarbetande av kort- och medelfristiga prognoser och analyser avseende den samhällsekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna. Budgetprognoser och prognoser för svensk och internationell makroekonomi är viktiga verksamheter inom området. I området ingår också visst miljöekonomiskt utvecklingsarbete samt arbete med att ta tillvara resultat från den nationalekonomiska forskningen som är relevanta för och verksamheter. Verksamheten är i huvudsak anslagsfinansierad och bedrivs inom , och .