prop · GR031d7 · 2004-01-01 00:00:00 — 4 Politikområde Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar Politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar omfattar verksamhetsområdet påfrestningar och verksamhetsområdet mot olyckor. Inom politikområdet bedrivs verksamhet som omfattar beredskapen för vissa normala fredstida olyckor liksom extrema fredstida störningar och olyckor med omfattande konsekvenser som t.ex. epidemier och allvarliga smittsamma djursjukdomar, översvämningar, samt allvarliga störningar i elförsörjningen eller telekommunikationerna. Vad som har orsakat händelserna spelar mindre roll. Avgörande är i stället förmågan att kunna motstå störningar och olyckor samt att kunna hantera konsekvenserna av det inträffade. Med olyckor menas både olyckor som människan vållat och naturolyckor där skador kan förorsakas på människa, på egendom eller i miljö. Verksamheten omfattar räddningstjänst, olycks- och skadeförebyggande verksamhet samt övriga åtgärder vid olyckor enligt räddningstjänstlagen (1986:1102), lagen (1982:821) om transport av farligt gods, lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor och lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor samt ett antal författningar inom sjösäkerhetsområdet. Politikområdet omfattar även åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. lämnar under vissa villkor ersättning till kommuner och statliga myndigheter för vidtagna åtgärder och uppkomna merkostnader vid genomförda räddningsinsatser. Myndigheter inom det sjätte utgiftsområdet som bedriver verksamhet med stöd av nämnda författningar är och . Inom politikområdet skall vidare tillräcklig förebyggande verksamhet bedrivas och tillräcklig krishanteringsförmåga åstadkommas i händelse av att en svår påfrestning på samhället i fred inträffar. Genom att höja förmågan inför fredstida extrema situationer ökas också grundförmågan att motstå ett väpnat angrepp och en god grund skapas för de åtgärder som eventuellt kan behöva genomföras. Verksamhet bedrivs inom de samverkansområden som beskrivs under verksamhetsområdet Det civila försvaret. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Anslag 7:2 Förebyggande åtgärder för jordskred och Anslag 7:3 Ersättning för verksamhet vid Anslag 7:4 Samhällets skydd mot olyckor Totalt för Politikområde Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Inom politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar finansierar utgiftsområdet verksamhet som bedriver inom verksamhetsområdet mot olyckor samt verksamhet. Åtgärder inom verksamhetsområdet påfrestningar finansieras i huvudsak via andra utgiftsområden än utgiftsområde 6. Regeringen anser att verksamheten inom verksamhetsområdet påfrestningar liksom bör finansieras av andra utgiftsområden om inte insatserna avser: -investeringar avseende svåra påfrestningar på samhället i fred som i hög grad stärker förmågan vid höjd beredskap, -övnings- och utbildningsverksamhet som syftar till att ge samhället tillräcklig krishanteringsförmåga på lokal, regional och nationell nivå för såväl svåra påfrestningar på samhället i fred som höjd beredskap samt -viss internationell fredsfrämjande och humanitär verksamhet. I dessa fall bör åtgärder finansieras av verksamhetsområdet Det civila försvaret, anslaget 6:5 Civilt försvar. Regeringen gav i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter inkomma med ett underlag som gör det möjligt att bedöma kostnaderna för de åtgärder som vidtas inom olika utgiftsområden när det gäller beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred samt övergripande inriktning för samverkansområdena. Målet för politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar är att minska risken för och konsekvenserna av olyckor och svåra påfrestningar på samhället i fred och minska lidande och skadeverkningar av olyckor och katastrofer i andra länder. Regeringen anser att samhället skall ha beredskap inför alla slag av hot och risker. Regeringen vill betona vikten av att åtgärder vidtas i den normala verksamheten varefter kompletterande åtgärder vidtas för beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred samt för höjd beredskap. På detta sätt säkerställs också att det förebyggande arbetet bedrivs och att krishanteringsförmåga åstadkoms även för allvarliga händelser högre upp i hotskalan. En god nationell krishanteringsförmåga ger också en god grund för svensk medverkan i hanteringen av internationella kriser. Det är verksamheten som bedrivs i samhället som är grunden för vår förmåga att hantera stora kriser. För att vi skall kunna leva säkrare krävs att samhällets alla aktörer arbetar tillsammans mot samma mål. Om inte sjukvård, äldreomsorg, och statlig räddningstjänst, polis, teknisk infrastruktur och mycket mer fungerar i vardagen kommer dessa inte heller att fungera vid svåra påfrestningar och krig. Vår förmåga att hantera kriser måste bli och överlämnades propositionerna Samhällets säkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158, bet. 2001/02:FöU10, rskr. 2001/02:261) och Reformerad räddningstjänstlagstiftning (prop. 2002/03:119) till av vilken den senare behandlas av . I propositionerna markeras den helhetssyn och enhetlighet som gäller för olyckor i fred, extraordinära händelser, svåra påfrestningar och höjd beredskap. Den bas vilken arbetet med att skapa ett säkrare och mer robust samhälle bygger på, är att när det skapas en ökad förmåga att hantera kriser i den vardagliga verksamheten så ökar också samhällets förmåga att hantera stora kriser. Inriktningen återspeglas i de planeringsanvisningar som regeringen beslutat om för inför nästa försvarsbeslutsperiod. skall bland annat analysera på vilka områden och i vilken omfattning som en särskilt förstärkt fredstida förmåga behövs för svåra påfrestningar på samhället i fred. Dessutom skall myndigheten analysera behovet av en förändrad anslagsstruktur. Även inför det kommande försvarsbeslutet kommer ansvarsprincipen samt underifrån- och helhetsperspektiven som presenterades att vara utgångspunkten i arbetet med beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Arbetet inom verksamhetsområdet mot olyckor kommer att präglas av en minskad detaljreglering, införandet av nationella mål, förebyggande arbete och en förändrad utbildningsstruktur. Förändringar som presenterats för . Syftet är att det skall ske färre olyckor i , färre människor skall skadas eller dödas. Dessutom skall miljön utsättas för mindre påfrestningar till följd av olyckor och det skall även fortsättningsvis finnas ett stort förtroende för samhällets räddningstjänst. Verksamheten inom politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar skall präglas av att den är en del av vårt samhälle. En mycket viktig aspekt i detta arbete är att fler kvinnor och människor med olika etnisk bakgrund skall engageras. I alla de olika svåra situationer som uppstår i samhället och som kan uppstå måste all den kunskap och erfarenhet som finns i samhället tas tillvara. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Arbetet kommer att fortsätta mot diskriminering på grund av kön, sexuell läggning, ursprung eller religion och för ökad jämställdhet inom politikområdet. Mot bakgrund av förslagen i betänkandet Reformerad räddningstjänstlagstiftning (SOU 2002:10) lämnade regeringen propositionen 2002/03:119 Reformerad räddningstjänstlagstiftning till . I propositionen lägger regeringen fram förslag till en ny lag, lagen om skydd mot olyckor, som skall ersätta den nu gällande räddningstjänstlagen. Bland annat betonas kommunernas förebyggande verksamhet. Lagen innehåller också bestämmelser om de förebyggande åtgärder som enskilda skall vidta. Bland materiella förändringar kan nämnas att det i lagen anges övergripande nationella mål, som skall kompletteras med verksamhetsmål och handlingsprogram. Det medför bland annat att kommunerna får en ökad möjlighet till lokal anpassning av organisation och dimensionering av verksamheten. Andra nyheter är att brandsynen ersätts av en ny ordning, att kommunerna blir skyldiga att se till att en olycka som har föranlett en räddningsinsats blir undersökt och att staten ges rätt att överklaga domstolsavgörande beträffande en kommuns rätt till ersättning av staten i vissa fall. När det gäller sotningsverksamheten föreslår regeringen att kommunen även fortsättningsvis skall ha ansvaret för att rengöring (sotning) och brandskyddskontroll utförs, men att kommunen skall få medge att en enskild fastighetsägare själv utför eller låter annan utföra sotning på den egna fastigheten, om detta kan ske på ett från brandskyddssynpunkt betryggande sätt. Lagens krav på sotning och kontroll av imkanaler skall endast omfatta imkanaler i restauranger, storkök och därmed jämförbara utrymmen. Imkanaler i bostadskök och liknande utrymmen skall således inte omfattas. Lagen föreslås träda i kraft med vissa övergångsbestämmelser. utbildningsstab och fyra skolor har organiserats till ett och säkerhetsutbildning inom verket. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Centrumets verksamhet startade och bedriver en ny tvåårig, eftergymnasial, studiemedelsfinansierad utbildning i skydd mot olyckor. Den nya utbildningen skall bidra till ett vidgat och fördjupat säkerhetsarbete inom hela sektorn skydd mot olyckor. förberedelser inför införandet av en ny utbildning och en ny lagstiftning inom området skydd mot olyckor har krävt stora arbetsinsatser. Dessa verksamhetsförändringar måste ske inom tilldelade ramar. För att göra detta möjligt har därför påbörjat ett omställningsarbete som innebär rationaliseringar, besparingar och en betydande minskning av organisation. Utvecklings- och omställningsarbetet innebär en stor utmaning för , men är en viktig förändring för att nå ett säkrare samhälle genom ett vidgat och systematiskt arbete för skydd mot olyckor. Regeringen uppdrog åt att inkomma med en utredning avseende personalförsörjningen inom den kommunala räddningstjänsten vad avser deltidsanställda brandmän. konstaterar i rapporten att det inom flera samhällssektorer är svårt att rekrytera personal och att detta inte är något unikt problem för räddningstjänsten. menar dock att det krävs särskilda insatser för att rekrytera deltidsanställd personal. I rapporten konstateras att av de deltidsanställda brandmännen har kommunen som huvudarbetsgivare, medan har det privata näringslivet som huvudarbetsgivare. anser att rekryteringsinsatserna måste ägnas och omsorg. Andelen kvinnor inom den kommunala räddningstjänsten måste ökas. Verket pekar även på att kontakterna mellan kommunen som arbetsgivare för den deltidsanställde brandmannen och dennes ordinarie arbetsgivare generellt sett måste förbättras och att kommunerna bör vidta åtgärder för att kombinera kommunala tjänster med uppdrag som deltidsanställd brandman. avser att tillsammans med ta initiativ till att en särskild resursgrupp bildas för frågor som underlättar rekrytering av deltidsanställd personal. Staten stödjer genom kommunernas förebyggande arbete mot jordskred och andra naturolyckor. utbetalades till kommunerna i bidrag för att genomföra förebyggande åtgärder mot naturolyckor. Antalet ansökningar från kommunerna när det gäller ersättning vid naturolyckor har varit . uppfattning är dock att de objekt som kommunerna söker medel för blir alltmer komplexa. Regeringen anförde i budgetpropositionen att det skulle vara önskvärt att kunna lämna en samlad bedömning av det offentliga olycksförebyggande och skadeavhjälpande arbetet till . Regeringen har i regleringsbrevet uppdragit åt att, i samverkan med berörda myndigheter och organisationer, fortsätta uppbyggnaden i av från olyckor (NCO) så att en samlad bedömning av olycksutvecklingen och säkerhetsarbetet i kan göras utifrån nationella, regionala och lokala behov. En första nationell bild av olycksutvecklingen i har redovisats i rapporten i siffror. Äldre människor är överrepresenterade i nästan samtliga olyckstyper. De flesta dödsolyckor, , sker i boendemiljön. Målet i verkets handlingsprogram för den brandförebyggande verksamheten 2002-2004 är bland annat att till utgången av 2004 nå en tioprocentig minskning av treårsmedelvärdet för antalet omkomna vid bränder i bostäder. bedömer att en bredare samverkan mellan myndigheter och organisationer på alla nivåer är en av de åtgärder som måste till för att vända utvecklingen. avvecklades och myndighetens verksamhet och personal överfördes till . Eftersom samordningen är en process som tar bör de positiva effekterna gradvis öka. Personalens intressen har tagits till vara på ett tillfredsställande sätt. Verksamheten som tidigare sköttes av är fortsatt lokaliserad till och kontoret där är organisatoriskt en del av centrala förvaltning. Nyanställningar med placering i har genomförts. har genomfört miljöskyddsoperationer avseende olja och kemikalier samt Vidare har genomfört sjösäkerhetstillsyn avseende fartygs bemanning, lastning av förpackat farligt gods, lastsäkring av lastbärare, kontroll av giltiga certifikat och deklarationer, kontroll av fartygets djupgående samt kontroll av antalet passagerare. Myndigheten har också deltagit i det arbete som bedrivits i ett antal internationella organ, såsom (), EU, , IMO, och . har vidare i samverkan med den kommunala räddningstjänsten bekämpat bränder i kust och skärgårdsområden, bl.a. i . har också genomfört ett utbildningsprojekt i i syfte att öka kompetensen hos rysk personal samt utbyta erfarenheter för att stärka den ryska oljebekämpningskapaciteten i och . Projektet har genomförts i samverkan med . Den mest omfattande verksamheten utanför politikområdet genomförs av kommunerna inom ramen för den kommunala räddningstjänsten. Exempel på statlig verksamhet inom området är att polisen enligt räddningstjänstlagstiftningen har ansvaret för fjällräddning och efterforskning av försvunna personer. och ansvarar för sjörespektive flygräddningen. utreder svårare olyckor och olyckstillbud. svarar för flödes- och driftinformation. Länsstyrelserna har, bl.a. med bistånd från , huvudansvar för insats vid utsläpp av radioaktiva ämnen. Vidare kan nämnas att för transport av farligt gods har bl.a. , och tillsynsansvar. Dessutom har , , och ansvar för förebyggande av olyckor inom sina respektive ansvarsområden. Keminsatsstyrkan, Chemical Support Team, där bland annat personal från och ingår, har inrättas som stöd till of chemical weapons (OPCW) i inom ramen för Kemvapenkonventionen (CWC). 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 styrka kan rekvireras av stater vid misstänkt användning av kemiska stridsmedel. Implementeringsarbetet med den gemenskapsmekanism som inrättades av för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser inom räddningstjänsten (2001/792/EG, Euratom) fortskrider. Samarbetet avser natur- och miljöolyckor till lands och till sjöss samt tekniska och radiologiska olyckor. Mekanismen har aktiverats vid ett flertal tillfällen , såsom vid oljeolyckan med fartyget och vid jordbävningen i . bedriver inom ramen för sina ordinarie uppgifter en betydande del av sin verksamhet utanför politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Myndigheten bedriver således verksamhet inom ramen för politikområdena Skatt, tull och exekution, Rättsväsendet, Miljöpolitik, Sjöfart, och Livsmedelspolitik (Utgiftsområden 3, 4, 20, 22 och 23). Regeringen bedömer att de åtgärder som vidtagits inom politikområdet sammantaget har bidragit till en positiv inverkan på samhällets förmåga att förebygga, förhindra och minska konsekvenserna av olyckor och svåra påfrestningar på samhället i fred. Regeringen anser vidare att den verksamhet och de åtgärder som vidtagits av myndigheterna inom politikområdet har haft en positiv inverkan. Regeringen noterar emellertid att åtgärderna inom vissa delar av politikområdet inte har varit tillräckliga för att uppfylla de långsiktiga målen. Regeringen anser därför att det finns behov av ytterligare åtgärder för att utveckla samhällets förmåga att förebygga och mildra konsekvenserna av olyckor särskilt i arbetet med att förebygga personskador. Det internationella arbetet har på ett positivt sätt bidragit till att minska lidandet och skadeverkningarna av olyckor och katastrofer i andra länder. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 hälsa tryggas samt skador på egendom eller i miljö hindras eller begränsas. Samhällets planering av åtgärder för svåra De åtgärder som vidtas inom ramen för det civila påfrestningar på samhället i fred och höjd beredskap sker samordnat inom ramen för de försvaret ger även effekter på samhällets sex samverkansområden som är nämnda under beredskap mot svåra påfrestningar. verksamhetsområdet det civila försvaret. resultatbedömning enligt den nya planerings- områdena ingår myndigheter som bedriver strukturen redovisas under verksamhetsområdet verksamhet med starka inbördes samband. det civila försvaret. myndigheter framgår av bilagan till förordningen vidtagna åtgärder har påverkat samhällets (2002:472) om åtgärder för fredstida kris- förmåga att hantera en svår påfrestning i fred hantering och höjd beredskap. En svår påfrestning på samhället i fred utgör åtgärder som motiveras av hot inom IT-området inte en enskild händelse i sig, exempelvis en är exempel där en förmåga har byggts upp i olycka eller ett sabotage, utan är ett tillstånd som samhället för att kunna möta svåra påfrestningar kan uppstå när en eller flera händelser på samhället i fred som förorsakas av terrorism gemensamt eskalerar och konsekvenserna av och omfattande sabotage. dessa händelser omfattar stora delar av samhället. myndigheten bedömer att genomförd verksam- Svåra påfrestningar kan sägas utgöra olika slag av het och ekonomiska utfall i lika hög grad lett till extrema situationer med låg sannolikhet som en förbättring av förmågan inom verk- skiljer sig i sak. Tillståndet är av sådan samhetsområdet svåra påfrestningar som inom omfattning att det uppstår allvarliga störningar i verksamhetsområdet det civila försvaret. viktiga samhällsfunktioner eller hotar grund- läggande värden av olika slag i samhället. regeringen för avsikten att lämna en bedömning kunna hantera situationen och därmed begränsa för beredskapen mot svåra påfrestningar på konsekvenserna krävs samordning av insatser samhället i fred separat från bedömningen av från flera olika myndigheter och organ. grundförmågan inom det civila försvaret. För verksamhetsområdet svåra påfrestningar nya planeringssystemet medförde behov av nya finns inga särskilda medel avsatta. former för uppföljning anpassade för den nya avseende svåra påfrestningar på samhället i fred Regeringen uppdrog därför åt finansieras i huvudsak över andra utgiftsområden än utgiftsområde 6 Försvar samt metod för hur en heltäckande uppföljning och beredskap mot sårbarhet. Åtgärder i syfte att förmågebedömning skall kunna ske. stärka samhällets förmåga att hantera svåra ningen skall således avse både måluppfyllelse för påfrestningar finansieras till del över anslaget 6:5 svåra påfrestningar på samhället i fred och för Civilt försvar enligt gällande finansierings- En förutsättning är att åtgärderna även De nya metoderna bör kunna tillämpas för skall stärka samhällets förmåga vid höjd Genom att skapa förmåga att hantera en svår påfrestning säkerställs även i allt väsentligt en förmåga inom det civila försvaret. Den framtida inriktningen bör utgå från en bredare syn på hot och risker och i större utsträckning riktas mot förebyggande Målet är att minska risken för och kon- Detta för att minska riskerna för sekvenserna av svåra påfrestningar på samhället i störningar i samhällsviktiga system och Om en sådan påfrestning skulle inträffa, konsekvenserna av inträffade störningar. skall människors liv, personliga säkerhet och specificerad inriktning av verksamheten enligt 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 den nya planeringsstrukturen redovisas under verksamhetsområdet det civila försvaret. En ytterligare betoning av underifrånperspektivet är viktig. Regeringen har lämnat ett uppdrag till att analysera och redovisa på vilka områden och i vilken omfattning en särskild förstärkt fredstida förmåga behövs vid svåra påfrestningar på samhället. I uppdraget anges vidare att skall analysera och redovisa om den verksamhet som krävs för att nå grundförmåga kan uppfyllas inom ramen för samhällets ordinarie beredskap för störningar (samhällets basförmåga) och en förstärkt fredstida förmåga. Målet är att skydda människors liv, säkerhet och hälsa mot olyckor samt att förhindra eller begränsa skador på egendom och miljö. Målet att antalet olyckor skall minska har inte uppnåtts . För att ytterligare öka kunskapen om olycksutvecklingen och säkerhetsarbetet bör det göras analyser på nationell, regional och lokal nivå. Tre faktorer talar enligt regeringens bedömning för att bättre resultat kommer att nås när det gäller att minska antalet olyckor, nämligen den föreslagna nya lagen om skydd mot olyckor, den nya tvååriga 4.8Verksamhetsområdet mot yrkesutbildningen i skydd mot olyckor samt Verksamhetsområdet omfattar åtgärder för att förebygga och begränsa konsekvenser av olyckor samt avhjälpa skador. Verksamhetsområdet begränsas till att omfatta verksamheter som bedrivs av och inom det sjätte utgiftsområdet. Liknande verksamheter med motsvarande målsättning och till del baserade på samma lagstiftning bedrivs även av ett antal statliga myndigheter inom andra politikområden samt av kommunerna. De anslag som ingår i verksamhetsområdet framgår av tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet. anvisade för verksamhetsområdet mot olyckor 1 . Utfallet för anslagen inom verksamhetsområdet uppgick till . Skillnaden mellan utgifterna och tilldelade medel finansierades genom anslagssparande . Vid utgången av 2002 redovisade verksamhetsområdet ett anslagssparande på ca . har regeringen tilldelat medel för verksamhetsområdet om . tillgången på analyser från från olyckor i . Regeringen avser att noga följa utvecklingen. De rapporter som fått från de lokala polismyndigheterna tyder på att skador vid användning av nöjesfyrverkerier minskar. har som mål att stödet till länsstyrelserna utvecklas så att den regionala tillsynsverksamheten bättre anpassas till en målstyrd verksamhet. Detta för att över hela landet säkerställa en kvantitativt och kvalitativt jämn nivå för tillsynen. Planläggning för räddningstjänst vid utsläpp av radioaktiva ämnen från en kärnteknisk anläggning och sanering efter sådana utsläpp bör enligt regeringen ägnas större uppmärksamhet. Enligt regeringens bedömning har planläggningen för saneringen inte givits tillräcklig prioritet hos länsstyrelserna och ej heller anpassats till regionala förhållanden. genomför inte några räddningsinsatser på nationell nivå. skolor i Revinge och har emellertid medverkat med personal, civilpliktiga och utrustning vid kommunala räddningsinsatser i samband med översvämning i samt vid en skogsbrand i . har genomfört fyra internationella observatörsinsatser. Insatserna har bidragit till att målet för verksamhetsgrenen Åtgärder efter räddningsinsatser uppfyllts. skall redovisa utbetalningar till kommuner som sker enligt 36 och 37 §§ 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 räddningstjänstlagen (1986:1102) och 65 § räddningstjänstförordningen (1986:1107) med angivande av ändamålet för respektive utbetalning. har totalt betalats ut. Av dessa avser ersättning som beslutades . Tre ärenden om en sammanlagd ersättning av gäller utbetalningar där en kommun överklagat beslut och där domstolen bifallit överklagandet. I den föreslagna nya lagen om skydd mot olyckor tydliggörs förutsättningarna för kommunernas rätt till ersättning av staten då en räddningsinsats i har medfört betydande kostnader. föreslås även ges rätt att överklaga domstols avgörande beträffande en kommuns rätt till ersättning av staten bl.a. då en räddningsinsats i medfört betydande kostnader.