prop · GS031 · 2004-09-20 00:00:00 — Det beräknade lånebehovet 2004 på ca innebär en försämring med ca jämfört med den av ursprungligt fastställda statsbudgeten (dvs. statsbudgeten exklusive tilläggs- budget). Det försämrade budgetsaldot beror främst på lägre inkomster. Statsbudgetens skatteinkomster beräknas bli lägre än beräknat i den ursprungliga statsbudgeten framför allt på grund av lägre bolagsskatter och lägre energiskatter. Övriga inkomster väntas bli ca lägre än i statsbudgeten, främst till följd av att inkomster av försåld egendom reviderats ned. En detaljerad uppföljning av skatter och övriga inkomster redovisas i kapitel 5. Utgifter m.m. (se tabell 4.12) bedöms nu bli lägre än beräknat i den ur- sprungliga statsbudgeten. Statsskuldsräntorna förväntas bli högre och ut- gifterna exklusive statsskuldsräntor beräknas bli lägre, vilket framgår närmare av redovisningen i avsnitt 6.1. Den största utgiftsökningen jämfört med statsbudgeten finns inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, där utgifterna väntas bli högre än i statsbudgeten till följd av högre öppen arbetslöshet samt fler platser i de arbetsmarknadspolitiska programmen. Utgif- terna har reviderats ned inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi- kapp. Även utgifterna inom utgiftsområde 25, anslaget 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting, beräknas bli lägre än i statsbudge- ten till följd av en slutreglering med anledning av pensionsreformen. nettout- låning m.m. beräknas bli lägre än vad som beräknades i den ursprungliga statsbudgeten, vilket bland annat beror på att en del av EU-avgiften anslagsavräknades 2004 i stället och på att CSN:s nyupplåning för studielån beräknas bli lägre än vad som beräknades i statsbudgeten. Anledningen till att CSN:s nyupplåning har reviderats ned är att återbetalningen av studielån förväntas öka mer än tidigare beräknat. Utgiftsramarna som fastställdes i den ur- sprungliga statsbudgeten innebar en budgeteringsmarginal på . Budgeteringsmarginalen beräknas även i denna proposition uppgå till (se tabell 4.4). Statsskulden beräknas vid utgången av 2004 uppgå till ca , vilket är ca högre än beräkningen i bud- getpropositionen . Jämfört med beräkningen ekono- miska vårproposition visar den nu aktuella prog- nosen att lånebehovet innevarande år blir ca högre. Inkomsterna beräknas bli ca lägre än bedömningen i vårpropositionen. Övriga inkomster prognosti- seras bli lägre till följd av att inkomster av försåld egendom har reviderats ned med , vilket delvis motverkas av högre skatte- inkomster än beräknat i vårpropositionen. Ut- gifter m.m. är något lägre jämfört med beräk- ningen i vårpropositionen. Utgifter exklusive statsskuldsräntor beräknas bli lägre och utgifterna för statsskuldsräntor har reviderats ned med . Tabell 4.12 Budgetsaldo och statsskuld 2004 varav utgifter exkl. stats- Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive posten minskning av anslagsbehållningar. 2Inklusive kassamässig korrigering och den finansiella överföringen från AP- fonden till statsbudgeten. 3Konsoliderad statsskuld, dvs. eliminerat för statliga myndigheters innehav av statspapper. I jämförelse med den beräknade statsskulden i budgetpropositionen har det nya statsskuldsbegrepp som tillämpas fr.o.m. använts (se avsnitt 4.4.5). 4Den av ursprungligt fastställda statsbudgeten, dvs. exklusive riksda- gens beslut till följd av tilläggsbudget ekonomiska vårproposition samt förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Statsbudgetens totala inkomster består av skatter och övriga inkomster. Skatterna utgör av statsbudgetens inkomster. De öv- riga inkomsterna består främst av inkomster av statens verksamhet, inkomster av försåld egen- dom, kalkylmässiga inkomster och bidrag från EU. Statsbudgetens totala skatteinkomster är kassamässiga, vilket innebär att de redovisas det år de betalas. I den kassamässiga redovisningen finns därmed inslag av skatteinbetalningar som är hänförliga till tidigare inkomstår. Skatteinkomsterna beräknas öka med ca . Som andel av BNP beräknas statens skattein- komster minska från 2007. Minskningen förklaras främst av en föreslagen redovisningsförändring av det kommunala utjämningssystemet (se avsnitt 4.1.1 och 6.3). Redovisningsförändringen innebär att såväl utjämningsavgiften som utjämningsbidraget nettoredovisas på statsbudgetens utgiftssida . inkomster beräknas öka med ca , främst till följd av budgeterade försäljningsinkomster på 15 mil- jarder kronor 20052007. Jämfört med beräkningen ekono- miska vårproposition har skatteinkomsterna re- viderats upp med 2004, främst på grund av en högre lönesumma och högre preliminärskatteinbetalningar från företag. har skatteinkomsterna reviderats ned i förhållande till beräkningen i den ekonomiska vårpropositionen, främst till följd av ovan nämnda redovisningsförändring av det kommunala utjämningssystemet samt skatte- förslagen i denna proposition (se avsnitt 4.3 och kapitel 5 och 8). Övriga inkomster har reviderats ned innevarande år till följd av att prognosen för inkomsttiteln 3312 Övriga inkomster av försåld egendom sänkts med . Övriga inkomster har reviderats upp 2005 och 2006 jäm- fört med beräkningen i den ekonomiska vår- propositionen, framför allt till följd av högre förväntade aktieutdelningar än tidigare beräknat. En utförlig redovisning av statsbudgetens och den offentliga sektorns inkomster presenteras i kapitel 5. Tabell 4.13 Statsbudgetens inkomster 20032007 Miljarder kronor och procent av BNP Differenser mot ekonomiska vårproposition i miljarder kronor Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Statsbudgetens utgiftssida indelas i 27 utgifts- områden, minskning av anslagsbehållningar1, myndigheters m.fl. in- och utlåning i Riksgälds- kontoret samt kassamässig korrigering (inklusive överföring från AP-fonden). Statsbudgetens utgifter exklusive statsskulds- räntor beräknas öka med nära . I relation till BNP minskar dessa s.k. primära utgifter med ca , förklaras av ovan nämnda nettoredovisning av det kommunala utjämnings- systemet (se avsnitt 4.1.1, 4.4.3 och 6.3). Därtill bidrar den förväntade ekonomiska återhämtningen till att de arbetslöshetsrelaterade utgifterna minskar som andel av BNP . Tabell 4.14 Statsbudgetens utgifter 20032007 Miljarder kronor och procent av BNP Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Statsbudgetens utgifter (exklusive statsskuldsräntor) och ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten. Utgifterna för statsskuldsräntor beräknas variera kraftigt , vilket till större delen beror på kursvinster och kursför- luster vid byten av obligationer samt på valuta- kursvinster och valutakursförluster. De underlig- gande ränteutgifterna beräknas emellertid öka som en följd av att såväl statsskulden som räntenivåerna väntas stiga. De totala utgifterna för statsbudgetens samt- liga 27 utgiftsområden beräknas öka med ca . I re- lation till BNP beräknas statsbudgetens utgifter minska från 2007. De takbegränsade utgifterna består dels av stats- budgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor, dels av utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. 1 Skillnaden mellan förbrukade anslagsmedel och anvisade anslagsmedel återspeglas i det budgeterade beloppet för posten Minskning av anslagsbehållningar. I tabell 4.14 redovisas de takbegränsade utgif- terna för perioden 20032007. Ålderspensionssystemets utgifter beräknas öka med under perio- den 20032007 till följd av ett ökat antal individer med inkomstgrundad pension samt högre in- komstindex och medelersättning. Tillsammans med ökningen av statsbudgetens primära utgifter (ca ) beräknas de takbegrän- sade utgifterna därmed öka med ca 20032007. Med hänsyn tagen till tekniska förändringar som har föranlett eller föreslås föranleda juster- ingar av utgiftstaket beräknas de takbegränsade utgifterna öka med 2003 2007. I relation till BNP beräknas de för tekniska förändringar justerade takbegränsade utgifterna minska . under beräkningsperi- oden när tekniska förändringar beaktats. I tabell 4.15 redovisas en uppskattning av de huvudsakliga faktorerna bakom förändringen av de takbegränsade utgifterna under beräknings- perioden. Pris- och löneomräkning av anslag för förvalt- nings- och investeringsändamål ökar utgifterna med . Om- räkningen för ett visst år baseras på pris- och löneutvecklingen . Den relativt låga pris- och löneomräkningen förklaras främst av ett högt produktivitetsavdrag och en låg löneutveckling . Övriga makroekonomiska förändringar utgörs av makroekonomiska effekter på statsbudgetens utgifter, såsom effekter av högre prisbasbelopp, inkomstindex, timlön och bruttonational- inkomst. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med i genomsnitt 20032007 till följd av makroekonomiska föränd- ringar. En stor del av denna ökning förklaras av att pensionerna är indexerade. De inkomstgrun- dade pensionerna följer inkomstindex, som i huvudsak följer den genomsnittliga löneutveck- lingen. Garantipensionerna följer konsument- prisindex genom prisbasbeloppet. Den relativt stora effekten av makroekonomiska faktorer på utgifterna förklaras bland annat av stigande arbetslöshet och fler personer i ar- betsmarknadspolitiska program. Den öppna arbetslösheten väntas minska efter 2004 då eko- nomin beräknas gå in i en återhämtningsfas, vilket minskar de beräknade utgifterna 2007. Beslutade och aviserade reformer beräknas öka utgifterna med ca mellan 2003 och 2007.2 Beslutade och aviserade besparingar samt utfasningar av tidsbegränsade program beräknas bidra till en minskning av utgifterna med ca . De enskilda reformernas och besparingarnas budgeteffekter redovisas i avsnitt 4.3. För att förhindra ett överskridande av utgifts- taket har en del utgifter tidigarelagts till 2002 medan andra utgifter har skjutits till 2004. Detta medför att utgifterna blev lägre än normalt, vilket förklarar en stor del av den totala utgiftsökningen . Tidigare- läggningar (främst arealstöd och EU-avgiften) och senareläggningar (bl.a. EU-avgiften) förklarar ca av utgiftsökningen . Tidigareläggningarna till 2002 och senareläggningarna till 2004 medför en utgiftsminskning på 2003 och en utgiftsökning på 2004. Utgiftsförändringar under rubriken till stor del av volymförändringar inom olika transfereringssystem och av varierande beräknad förbrukning av anslagsbehållningar för förvaltningsanslag. En stor del av utgiftsförändringarna till följd av ändrade volymer beror på ett ökat beräknat antal pensionärer och personer med sjukersätt- ning samt assistentersättning liksom på ett ökat antal uttagna föräldrapenningdagar. Den största volymminskningen avser antalet sjukpenning- dagar som beräknas minska från drygt 90 miljoner dagar 2003 till ca 65 miljoner dagar 2 Redovisningsförändringen av stödet till kommunsektorn redovisas i detta avsnitt inte som en reform utan som en teknisk förändring. Förändringen innebär att förstärkningen av kommunernas och landstingens ekonomi i form av bland annat sysselsättningsstöd överförs från statsbudgetens inkomstsida till statsbudgetens utgiftssida (se avsnitt 4.1.1, 4.3 och 6.3 i budgetpropositionen ). Även barnbidrag och antalet asylsökande beräknas minska (se tabell 6.7). Volymförändringarna beräknas sammantaget öka utgifterna . Att posten Övrigt trots detta är negativ 2004 beror på att anslagsbehållningarna beräknas öka , bl.a. på grund av de utgifts- begränsande åtgärder som har genomförts för att klara utgiftstaket (se avsnitt 4.3 ekonomiska vårproposition). Tabell 4.15 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Takbegränsade utgifter justerade för tekniska förändringar Besparingar och utfasningar av program Övrigt (volymer, förändring av anslagsbehållningar m.m.) Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Förändringen baseras på ett preliminärt utgiftstak . 2Tekniska förändringar som har föranlett eller föreslås föranleda justeringar av utgiftstaket samt en redovisningsförändring av stödet till kommunerna. 3Skillnaden jämfört med summa utgiftsreformer i tabell 4.11 förklaras av att tabell 4.11 inkluderar lånefinansierade utgifter. 4Exklusive effekten en redovisningsförändring av stödet till kommunerna . Redovisningsförändringen innebär att en tidigare förstärkning av kommunernas och landstingens ekonomi i form av bland annat sysselsättningsstöd överförs från statsbudgetens inkomstsida till statsbudgetens utgiftssida (se avsnitt 4.1.1, 4.3 och 6.3 i budgetpropositionen ). 4.4.5Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskulden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning. Beräkningen av myndigheters m.fl. in- och ut- låning i enligt tabell 4.16 godkänns. Beräkningen av den kassamässiga korriger- ingen , inklusive överföringen av AP- fondens bostadsobligationer enligt tabell 4.16, godkänns. Skälen för regeringens förslag: Statens upplåning och skuldförvaltning Regeringens befogenhet att ta upp lån till staten lämnas av i sänder. Reger- ingen behöver därmed bemyndigas att ta upp lån i enlighet med lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning. Omfattningen av statens behov att ta upp lån beräknas i det följande. Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgif- ter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statsbudgeten visade ett underskott på 2003. beräknas stats- budgetens saldo visa ett underskott på ca (se vidare avsnitt 4.4.1). beräknas lånebehovet uppgå till ca 38 respektive ca . beräknas ett lånebehov på ca . Jämfört med beräkningarna ekonomiska vårproposition har budgetsaldot försämrats med ca 2004 och med ca 2005. har budgetsaldot reviderats ned med ca . Den främsta orsaken till försämringen av budgetsaldot 2004 är att försäljningsinkoms- terna blir lägre än vad som tidigare antagits, mot- svarande , vilket delvis kom- penseras av högre skatteinkomster än beräknat i vårpropositionen. För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov redovisas även nettoutlåning och en kassa- mässig korrigering på statsbudgeten. () nettoutlåning utgörs av förändringen av kontorets ut- och inlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största delposterna utgörs av föränd- ringar av myndigheternas räntekontobehåll- ningar, in- och utbetalningar av premiepensions- medel, finansiering av infrastruktursatsningar samt Centrala () nettoupplåning för finansiering av studielån. har medel för premiepensionen placerats i RGK. be- räknas de årliga inbetalningarna successivt öka . Inbetalningarna inklusive ränta överförs till Premiepensions- myndigheten (PPM) med fördröjning. RGK:s nettoutlåning till CSN beräknas uppgå till , vilket är en nedrevidering jämfört med beräkningarna i vårpropositionen. Nedrevi- deringen beror på att återbetalningarna förväntas bli större än tidigare beräknat. Finansiering av infrastruktursatsningar kom- mer under 20042007 att innebära en ökad utlå- ning med ca 2004, ca 2005 och ca 6 miljarder kro- nor 2006 och 2007 till framför allt Banver- ket, och . På har pengar avsatts på ett konto för individuell kompetensutveckling under 20002004. Regeringens avisering i kapitel 1 Finansplanen innebär att kontot upp- hör. Förändringen medför att nettoutlåningen ökar med ca 2004. Då för- ändringen inte påverkar statsbudgetens saldo uppkommer en negativ kassamässig korrigering med samma belopp. Kassamässig korrigering och överföring från AP- fonden En kassamässig korrigering kan dels uppstå om betalningen respektive anslagsavräkningen sker olika budgetår, dels om det förekommer transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller in- komsttitlar eller vice versa. Ett exempel på det senare är de överföringar från AP-fonden till statsbudgeten som gjordes 19992001 som en följd av pensionsreformen. Pensionsreformen, som är en överenskom- melse mellan , , , och , har inneburit att statsfinanserna försvagas med ca . För att delvis mot- verka denna försvagning överfördes från AP-fonden till statsbudgeten . ägde ytterli- gare en överföring rum bestående av stats- och bostadsobligationer till ett marknadsvärde av . Den del av överföringen som utgjordes av bostadsobligationer påverkar lånebehovet , dels genom att de olika obligationslånen genererar ränteavkastning, dels genom att obligationerna förfaller till betal- ning vid olika tillfällen. Av tabell 4.16 framgår att budgetsaldot förstärks med ca 4 miljarder kro- nor 2004 och ca 2005 till följd av överföringen av bostadsobligationer. Vid överläggningar mellan partierna fast- Tabell 4.16 Statsbudgetens saldo och statsskulden ställdes att pensionsöverenskommelsen ligger fast, men att någon ytterligare överföring från AP-fonden till statsbudgeten inte skall ske vid den tidigare angivna tidpunkten, . tidigarelades ca av EU-avgiften , vilket med- förde en positiv kassamässig korrigering 2003. Som en följd av regeringens beslut att skjuta på en del av betalningen av EU-avgiften kom anslagsavräkning av denna del att ske först . Eftersom det fanns medel på kommissionens konto i kunde me- del betalas ut till EU. Anslagsavräkningen skedde 2004 vilket ledde till en positiv kassamäs- sig korrigering på ca 2003 och en lika stor negativ kassamässig korrigering 2004. In-/utlåning från myndigheter (räntekonto)3 Inbetalning av premiepensionsmedel inkl. ränta Senareläggning/tidigareläggning av EU-avgift Eliminering av statliga myndigheters innehav av statspapper Statsskuld vid årets slut6 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2Avser hela utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Normalt görs inga prognoser på in/utlåning från myndigheter (räntekonto) utan här redovisas endast utfallet. 4Utgörs normalt av orealiserade värdeförändringar på valutaskulden. 5I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. 6Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknas bort. 7Avser statsskuldsförändring beräknad på den konsoliderade statsskulden. Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Statsbudgetens saldo omfattar alla transaktioner som påverkar statens lånebehov. Till skillnad från statsbudgetens saldo definieras det finansi- ella sparandet av ett internationellt regelverk för nationalräkenskaper och utgörs av nettot av transaktioner som påverkar en sektors finansiella förmögenhet. Den principiella skillnaden för svenska förhållanden mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande är att stats- budgetens saldo avspeglar lånebehovet, medan det finansiella sparandet tar hänsyn till föränd- ringar av både finansiella tillgångar och skulder. Det innebär att förändringar av statsbudgetens saldo inte nödvändigtvis leder till en motsva- rande förändring av statens finansiella sparande. Ett exempel på en transaktion som påverkar statsbudgetens saldo, men inte statens finansiella sparande, är försäljning av ett statligt aktie- innehav. En sådan försäljning förbättrar stats- budgetens saldo, medan statens finansiella spa- rande förblir oförändrat eftersom statens finan- siella förmögenhet inte förändras av att en till- gång (värdepapper) byts mot en annan tillgång (likvida medel). I tabell 4.17 redovisas de viktigaste skillna- derna mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande. En permanent skillnad mel- lan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande utgörs av den årliga nettoutlåning som förmedlar till studerande via CSN. Denna utlåning belastar statsbudgetens saldo med medan statens finansiella sparande inte påver- kas eftersom varje nytt lån motsvarar en lika stor fordran. Ytterligare en faktor som påverkar statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande olika, är skillnader i periodisering av räntor på statsskulden och av skatter. Som framgår av tabell 4.17 kan dessa skillnader uppgå till stora belopp. Tabell 4.17 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande sparande i staten, VP2004 (mdkr) Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Överföringen som skedde 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden . Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet . Av tabell 4.17 framgår att statens finansiella spa- rande 2004 och 2005 förväntas uppvisa ett un- derskott på ca 33 respektive . minskar underskottet till ca . Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter Av tabell 4.18 framgår att det för större extra- ordinära inkomster och utgifter justerade budgetsaldot visade ett underskott på ca . Med det justerade budgetsaldot avses statsbudgetens saldo exklusive större engångseffekter. För inne- varande år beräknas det justerade budgetsaldot försvagas ytterligare för att därefter förbättras 2005. Större engångseffekter som påverkar statsbudgetens saldo uppgår sammantaget till ca . Tabell 4.18 Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Överföringen som skedde 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden . Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet även . Statsskulden1 uppkommer genom statens upp- låning för att täcka underskott i den löpande verksamheten eller för att finansiera invester- ingar och kreditgivning. Statsskuldens utveck- ling bestäms framför allt av statsbudgetens saldo. Skulden påverkas emellertid också av valutakurs- förändringar eftersom cirka en tredjedel av skulden inkl. skuldskötselåtgärder (derivat- instrument och swappar) är upptagen i utländsk valuta. Denna del av skulden värderas till aktuella valutakurser. 1 I redovisningen av statsskulden används begreppet konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper elimineras. Även andra faktorer kan påverka statsskulden utan att påverka lånebehovet. Exempel på detta är extraordinära utdelning liksom överföringen från AP-fonden som minskade skulden med sammanlagt utan att påverka låne- behovet. Dessa transaktioner påverkade inte lå- nebehovet på grund av att överföringarna skedde i form av statsobligationer som skrevs av direkt mot statsskulden. Diagram 4.2 Statsskuld i miljarder kronor och som procent av BNP Som framgår av diagram 4.2 ökade statsskulden kraftigt då statsskulden steg från ca 600 till eller till av BNP. var utfallet för statsbudgeten oav- brutet negativt. växte budgetunder- skottet kraftigt , då budgetsaldot uppgick till minus . stabiliserades skulden som andel av BNP (skuldkvoten) på omkring 80 pro- cent. Konsolideringsprogrammet och den eko- nomiska återhämtningen innebar att underskot- ten reducerades markant . Därefter har även skuldkvoten markant reducerats och uppgick vid utgången av 2003 till av BNP. Vid utgången av 2004 beräknas statsskulden till , vilket är en ökning med jämfört med statsskulden vid utgången av 2003. Ökningen beror främst på att statens lånebehov beräknas uppgå till samt på orealiserade värdeförändringar som påverkar statsskulden i motsatt riktning. Statsskulden beräknas öka till 2007. Ökningen med beror på att stats- budgetens saldo är negativt under beräknings- perioden. Som andel av BNP beräknas skulden emellertid minska från vid /04 till vid slutet av beräkningsperioden. Trenden med snabbt ökande utgifter i kommun- sektorn bröts 2003 då konsumtionstillväxten dämpades till . Den genomsnittliga kommunala skattesatsen höjdes 2003. Trots detta uppvisade sektorn som helhet fortfarande underskott. För att varaktigt vända underskotten till överskott inleddes besparingsprogram i många kommuner och landsting. Besparingarna väntas få genomslag 2004.