prop · GR03143 · 2004-05-12 00:00:00 — Barnavårdscentralerna (BVC), som drivs i landstingens regi, intar här en central roll för stöd och rådgivande verksamhet för nyblivna föräldrar. Under hela graviditeten erhåller föräldrarna utbildning och träning inför sitt kommande föräldraskap. Det kontinuerliga hälsoarbete som BVC tillsammans med skolhälsovården utför har gett stora resultat för barn- hälsan. har enligt beräkningar den lägsta andelen dödsfall hos barn inom hela EU, där snitt ligger på 3,4 per 1000 födda jämfört med ett EU-snitt på 4,9. Genom de statliga anslagen till landsting och kommuner i årets bud- getproposition stöder regeringen indirekt såväl BVC som skolhälso- vården. Flertalet landsting prioriterar denna verksamhet mycket högt, vilket också avspeglas i det generellt sett mycket goda hälsoläget hos svenska barn. Inom ramen för folkhälsopolitiken genomförs insatser som syftar till att främja hälsa och förebygga sjukdom, samt insatser för att skapa goda förutsättningar för hälsofrämjande levnadsvanor i befolkningen. Nedan följer en sammanställning av de insatser för barns och ungas hälsa som redovisas i statsbudgeten för inom ramen för bl.a. folkhälso- och hälso- och sjukvårdspolitiken (utgiftsområde 9), livs- medelspolitiken (utgiftsområde 23), barnpolitiken (utgiftsområde 9) samt utbildningspolitiken (utgiftsområde 16). 6.1.1Insatser för hälsofrämjande levnadsvanor samt sjukdoms- förebyggande arbete bland barn och unga Insatser för att förverkliga handlingsplanen för att förebygga alkoholskador (utgiftsområde 9, Folkhälsopolitik) För genomförandet av den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20) tillsattes en särskild kom- mitté med representanter från berörda statliga myndigheter samt från skall kommittén samordna insatserna på nationell nivå och i samspel med kommuner och landsting stimulera insatser på regional och lokal nivå. Strategin för att nå målet om att minska alkoholens skadeverkningar bygger på att sänka den totala alkoholkonsumtionen och påverka män- niskors dryckesbeteende, framför allt när det gäller unga kvinnor och Viktiga delmål med fokus på barn och unga är att ingen alkohol skall förekomma under graviditeten, att uppväxten skall vara alkoholfri, att alkoholdebuten skall skjutas upp samt att berusningsdrickandet skall har regeringen satsat cirka 125 miljoner kronor på verksamheter till stöd för barn i missbruksmiljöer runt om i Främst handlar det om utbildningar av yrkesgrupper som kommer i kontakt med barn till missbrukare och som har eller avser att starta verksamheter för dessa barn. Dessa medel har fördelats via länsstyrel- Totalt har 196 verksamheter fått stöd. Majoriteten av de verksam- heter som fått bidrag har vänt sig till barn . anslagits av länsstyrelserna för medel för att utveckla och bygga ut ungdomsvården och har satsats på ett Skr. 2003/04:143 metod- och informationsutvecklingsprojekt om alkoholfrågor inom fri- tidsgårdsverksamheten. Insatser för att förverkliga den nationella narkotikahandlingsplanen (utgiftsområde 9, Folkhälsopolitik) Den nationella narkotikapolitiska samordnaren och hans kansli Mobili- sering mot narkotika har regeringens uppdrag att genomföra och följa upp den nationella narkotikahandlingsplanen (prop. 2001/02:91) och att samordna narkotikainsatserna på nationell nivå. Insatser som riktar sig till barn och unga är prioriterade i den narkotikapolitiska samordnarens aktionsplan. har avsatts i aktions- planen för att utveckla det förebyggande arbetet riktat till barn och unga. Därtill kommer särskilda satsningar på att utveckla behandling och reha- bilitering av unga med missbruksproblem. För att minska unga män- niskors lust att experimentera med narkotika och stärka deras förmåga att stå emot har en rad insatser riktade till unga och vuxna i deras omgivning initierats. Skolans alkohol- och narkotikaförebyggande verksamhet (utgiftsområde 16, Utbildningspolitik samt utgiftsområde 9, Folkhälsopolitik) Myndigheten för skolutveckling och har redo- visat ett gemensamt regeringsuppdrag att i samråd med analysera vilka insatser som kan vidtas för att stärka den alkohol- och narkotikaförebyggande verksamheten i skolan. I rapporten i skolan som stärker hälsofrämjande skolutveckling och före- bygger alkoholskador och narkotikamissbruk (2003) framhålls värdet av att den enskilda skolan har en utarbetad policy för arbetet samt ges för- slag på insatser för att utveckla arbetet. Ett antal av de föreslagna insat- serna kommer att helt eller delvis genomföras av Myndigheten för skol- utveckling under i samverkan med , och . Medel har avsatts inom myndigheternas egna budgetar. Regeringen aviserade i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2001 att skulle tillföras 30 miljoner för att förstärka arbetet med tobaksprevention särskilt riktade mot barn och ungdomar, men även till vuxna (prop. 2000/01:100, bet. 2000/01:Fi/U20, rskr. 2000/01:228). Uppdraget skall återrapporteras till den 20 septem- ber 2005. Insatser mot övervikt bland barn och unga (utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, Livsmedelspolitik samt utgiftsområde 9, Folkhälsopolitik) har problemen med övervikt hos barn och ungdomar ökat Detta är allvarligt eftersom överviktsproblem inte bara innebär hälsorisker utan även, särskilt för barn och ungdomar, kan leda till Regeringen har därför särskilt lyft fram kos- tens betydelse för hälsa och välbefinnande. särskilda medel av regeringen för att genomföra en kost- vaneundersökning särskilt inriktad på barn och ungdomar. denna studie kommer att redovisas . Kunskap om olika gruppers kostvanor är nödvändig inte bara för att få uppgifter om näringsintag utan också för att på ett korrekt sätt kunna beräkna t.ex. exponeringen för olika miljögifter. nering behövs för att kunna avgöra om åtgärder måste vidtas för att minska de negativa effekterna. institut har ett gemensamt regeringsuppdrag att ta fram underlag till en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet i befolk- Uppdraget är inte specifikt inriktat mot barn och ungdomar, men särskild hänsyn skall tas till dessa gruppers levnadsförhållanden. draget skall redovisas till regeringen . Insatser för ökad fysisk aktivitet inom skolan (utgiftsområde 16, Det är regeringens mening att alla elever bör ges möjlighet till daglig För att betona skolans ansvar att erbjuda daglig och regelbunden fysisk aktivitet för varje elev har detta skrivits in i läro- planerna för och gymnasieskolan. utveckling har fått i uppdrag att följa upp och stödja skolornas arbete med att genomföra målet och rapportera till regeringen. regeringen inrättat Nationellt resurscentrum för idrott och hälsa vid Resurscentrumets främsta uppgift är att stödja skolor i deras arbete med att stimulera till ökad fysisk aktivitet och till andra Insatser mot sexuellt överförbara sjukdomar bland unga (utgiftsområde 9, Folkhälsopolitik) Informationsinsatser för att hindra spridningen av sexuellt överförbara sjukdomar görs bl.a. av (), landsting och kommuner samt av olika organisationer. FHI har i detta arbete en central roll och disponerar anlaget 14.1 Insatser mot aids under utgiftsområde 9. En del av anslaget insatser mot aids går till förebyggande projekt i lands- ting och kommuner. Projekten är ofta riktade till ungdomar, men även andra viktiga målgrupper. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en samlad översyn av samhällets insatser mot hiv/aids. Utredarens huvuduppgift har varit att lämna förslag till en nationell handlingsplan i syfte att begränsa spridningen och konsekvenserna av hiv/aids. I uppdraget har bl.a. ingått att uppmärksamma utsatta gruppers Skr. 2003/04:143 situation och behov av särskilt stöd samt att fästa särskild vikt vid åtgär- der för att förhindra att barn smittas och för att stödja barn som är smitt- bärare. Utredningen överlämnade betänkandet Samhällets insatser att möta förändring (SOU 2004:13) till regeringen. 6.1.2 Insatser för barns och ungas fysiska hälsa Tandvård (utgiftsområde 9, Hälso- och sjukvårdspolitik) Landstingen ansvarar enligt tandvårdslagen (1985:125) för att barn och ungdomar får en avgiftsfri, fullständig och regelbunden tandvård t.o.m. det år då de fyller . De statliga insatser som görs för barn och ung- domar på tandvårdsområdet handlar i huvudsak om uppföljning av hur tandhälsan utvecklas i dessa åldersgrupper. samman- ställer uppgifter från landstingen om tandhälsan hos de barn som undersökts inom folktandvården eller den privata tandvården, t.ex. an- delen barn i olika åldrar som var kariesfria. Tandhälsan hos barn och ungdomar har förbättrats mycket påtagligt under . har emellertid förbättringen mattats av och det finns fortfarande betydande skillnader mellan olika landsting. Genomgående är tandhälsan sämre i socioekonomiskt svaga områden. Någon klar försämring av tandhälsan hos barn och ungdomar på riksnivå har dock inte kunnat beläggas. sammanställning över situationen för visar bl.a. att den procentuella andelen kariesfria barn i olika åldrar har ökat mycket kraftigt . Medelvärdet för antalet kariesskadade och fyllda tänder har minskat. På riksnivå uppgick detta värde 2002 till 1,1 för barn som behandlades inom folktandvården och 0,9 för barn som behandlades inom privattandvården. Vaccinationer (utgiftsområde 9, Folkhälsopolitik) Barnsjukdomar som det går att vaccinera mot förekommer mycket sällan och drabbar huvudsakligen ovaccinerade barn. har det skett en viss minskning av vaccinationstäckningen mot mässling, påssjuka och röda hund. För att möta denna utveckling har Socialstyrel- sen och arbetat med att förbättra informationen till föräldrar och hälso- och sjukvårdspersonal om säkerhet och effekter av vacciner. Vaccinationsstatistiken för tyder på att den nedåtgående trenden har brutits och att täckningsgraden åter stiger. Åtgärder mot kvinnlig könsstympning (utgiftsområde 9, Barnpolitik) fattade regeringen beslut om en nationell handlingsplan mot kvinnlig könsstympning som syftar till att könsstympning av flickor som bor i skall upphöra och att de flickor och kvinnor i som redan är könsstympade skall få adekvat stöd. har en nyckelroll i handlingsplanen. Regeringen har avsatt sammanlagt tre mil- joner kronor för att genomföra de åtgärder som aviseras i handlings- Skr. 2003/04:143 planen. För att samla de kunskaper som finns om det förebyggande arbetet mot kvinnlig könsstympning samt för att bidra till erfarenhetsutbyte anord- nade en nationell konferens med brett deltagande från berörda folkgrupper, yrkesgrupper samt internationella medverkande. har färdigställt och dis- tribuerat informationsmaterial till flickor och pojkar i berörda folkgrup- per samt till berörda invandrargrupper generellt. 6.1.3 Insatser för barns och ungas psykiska hälsa Psykiatrisk vård (utgiftsområde 9, Hälso- och sjukvårdspolitik) Den psykiatriska vården av barn och ungdom utgör ett prioriterat område inom regeringens hälso- och sjukvårdspolitik. I den nationella handlings- planen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149) klargörs bland annat att insatserna till barn och ungdomar med psykisk ohälsa skall stärkas genom ett tidigt och adekvat stöd, genom samord- nade insatser mellan barn- och vuxenpsykiatrin samt genom ett utvecklat vårdinnehåll. För att stimulera en utveckling i enlighet med den nationella hand- lingsplanen för hälso- och sjukvården har landsting och kommuner fått ett statligt tillskott på . Inriktningen för medlens användning i landsting och kommuner styrs genom avtal om utvecklingsinsatser med och . För att säkerställa att resurserna används i enlighet med intentionerna i handlingsplanen har givits i uppdrag att svara för den nationella uppföljningen och utvärderingen. I årsrapport klargörs bland annat att landstingen har vidtagit åtgärder för att minska väntetiderna samt fördjupa samarbetet med kommunerna. Fortsatt utvecklingsbehov finns dock vilket kan exemplifieras av att några landsting uppger att planerade åtgärder inte har kunnat förverkli- gas. För att psykiatrin skall ha framgång i arbetet med att förebygga psy- kisk ohälsa och ge hjälp och stöd i ett tidigt skede till barn och ungdomar som visar tecken på psykiska problem krävs en nära samverkan med kommunerna. Genom lagändringar i enlighet med de förslag som läm- nats i propositionen Samverkan mellan kommuner och landsting inom vård- och omsorgsområdet (prop. 2002/03:20) har kommuner och lands- ting bland annat givits utökade möjligheter att i gemensam nämnd full- göra uppgifter inom områdena hälso- och sjukvård och socialtjänst. Flickor som skadar sig själva (utgiftsområde 9, Barnpolitik) Det förebyggande arbetet och kunskapen kring flickor som skadar sig själva är eftersatt. För att bl.a. förbättra det förebyggande arbetet har fått i uppdrag att närmare belysa de frågeställ- ningar som finns kring flickornas problematik samt problemets omfatt- ning och karaktär samt att lämna förslag till åtgärder. ponerar för uppdragets genomförande. En första rapport . 2003/04:143 med en kartläggning av situationen i redovisades . Uppdraget skall slutredovisas . 6.1.4Insatser för en god fysisk och psykisk närmiljö för barn och unga Nationell undersökning om barns miljörelaterade hälsa (utgiftsområde 9, Folkhälsopolitik) har genomfört en enkätundersökning av barns miljörelaterade hälsa i . Cirka 42 000 barn i åldersgrupper- na 8 månader, och ingår i studien, som är den första nationella undersökningen i sitt slag. Resultaten kommer att redovisas i nästa Miljö- hälsorapport . De kommer också att utgöra underlag vid utvärde- ringar av befolkningens miljörelaterade ohälsa i arbetet med de av riks- dagen och regeringen fastställda miljökvalitetsmålen. Insatser för att förebygga barnolycksfall m.m. (utgiftsområde 9, Barnpolitik samt utgiftsområde 6, Politikområde Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar) Frågan om huvudman för det övergripande ansvaret för barnsäkerhets- frågor har behandlats av Barnsäkerhetsdelegationen i betänkandet Barns rätt till säkra och utvecklande miljöer. Framtida huvudman (SOU 2003:19). Betänkandet har remissbehandlats. , som har ett övergripande ansvar att samordna samhällets verksamheter för olycks- och skadeförebyggande åtgärder, bör enligt regeringens mening vara den myndighet som också skulle kunna ha det övergripande ansvaret för barnsäkerhetsfrågor. Regeringen har därför gett i uppdrag att genomföra ett projekt i syfte att närmare belysa på vilket sätt det samordnade ansvaret för barnsäkerhetsarbetet skulle kunna inordnas i myndighetens verksam- het. har beviljats för uppdragets genomförande. skall samverka med de sektors- myndigheter som har varit involverade i Barnsäkerhetsdelegationens arbete samt med . En delredovisning, innefattande förslag till framtida konstruktion av uppgiften samt en analys av vilka kostnader ett permanent uppdrag för verket skulle komma att medföra, skall lämnas . Insatser för barn och trafiksäkerhet (utgiftsområde 22, Transportpolitik) En målsättning för väg- och järnvägstransportsystemen är att andelen barn som på egen hand kan utnyttja dessa system fortlöpande skall öka. och har därför i uppdrag att redovisa andelen barn som på egen hand kan nyttja väg- respektive järnvägstransportsystemet. och skall även prioritera åtgärder för barns säkerhet som syftar till att minska antalet dödade och skadade inom väg- och Skr. 2003/04:143 järnvägstransportsystemen och särredovisa olyckor med barn inblandade. Insatser för arbetsmiljö och hälsa i förskola och skola (utgiftsområde 16, Utbildningspolitik samt utgiftsområde 14, Arbetslivspolitik) Skolan är elevernas arbetsplats. Elever i och uppåt omfattas av arbetsmiljölagen (1977:1160) och av arbetsmiljöinspektionens tillsyn. Elever fr.o.m. årskurs 7 har rätt att medverka i skyddsverksamheten på skolan genom elevskyddsombud. Elevskyddsombuden har rätt till utbild- ning och ledighet för uppdraget. ansvarar för arbets- miljötillsyn i skolan. Genom att elever från årskurs 1 omfattas av arbetsmiljö- lagen har de lagstadgad rätt till en god arbetsmiljö fri från kränkningar. Barn i förskolan och fritidshemmen omfattas emellertid inte av lagen och olika undersökningar har visat på brister i skolans arbetsmiljöarbete. Regeringen avser att fatta beslut om direktiv för en utredning om frågor inom arbetsmiljölagstiftningen, där en översyn av lagen ur ett barn- och elevperspektiv kommer att ingå. Parallellt med detta har regeringens uppdrag att meddela föreskrifter för elevskyddsombudens medverkan i arbetsmiljöarbetet. Vidare driver inom tema Skolans arbetsliv olika forskningsprojekt med syfte att förbättra arbetslivet och arbetsmiljön i skolan, för både elever och dem som arbetar där. Dagens skola har exempelvis problem med hög personalomsättning, mobbning, höga ljud- nivåer, dåliga arbetsställningar för både elever och lärare. Forskare inom bl.a. pedagogik, sociologi och språkvetenskap, ergonomi, stress och bul- ler har samlats för att gemensamt utveckla skolans arbetsmiljö. Projektet avslutas vid utgången av . Insatser för barns hälsa och säkerhet inom konsumentpolitiken (utgiftsområde 24) Produktsäkerhetsarbetet utgör en viktig del av konsumentpolitiken och särskilt prioriterat är inriktningen på barns säkerhet. Barn kan inte själva förutsättas bedöma risker eller läsa varningstexter och därför måste pro- dukter avsedda för barn vara så säkert utformade som möjligt. Ett lång- siktigt arbete bedrivs kopplat till leksakers och barnomsorgsprodukters säkerhet, bland annat genom ett aktivt deltagande i standardiseringen. På tjänstesäkerhetsområdet har arbete inletts och ini- tiativ tagits såväl nationellt som på EU-nivå. De aktiviteter som studeras vilka är relaterade till fritids- och sportaktiviteter har särskilt konstaterats vara av relevans för barn och ungdomar. 7 Barnets rätt till utbildning Barn och unga tillbringar en stor del av sin vardag inom förskoleverk- samhet, skolbarnsomsorg och skola. går vidare till gymnasieskolan. Utformningen av och innehållet i dessa Skr. 2003/04:143 verksamheter har därför stor betydelse för deras uppväxtvillkor och väl- Barn till förvärvsarbetande föräldrar har rätt till barnomsorg enligt artikel 18.3 i . Vidare erkänner artikel 28 varje barns rätt till obligatorisk och kostnadsfri grundutbildning som bl.a. skall syfta till att utveckla barnets fulla möjligheter i fråga om personlighet, anlag och fysisk och psykisk förmåga. Utbildningen skall vidare syfta till att utveckla respekt för de mänskliga rättigheterna, samt för barnets föräld- rar, kulturella identitet, språk och värden samt förbereda barnet för ett ansvarsfullt liv i ett fritt samhälle i en anda av bl.a. förståelse, tolerans och jämlikhet mellan könen (artikel 29). Eftersom många barn tillbringar såväl skoltiden som en stor del av fritiden i dessa miljöer skall även bar- nets rätt till vila och fritid, lek och rekreation (artikel 31) tillgodoses inom verksamheterna. Dessa rättigheter gäller alla barn och unga utan åtskillnad av något slag. 7.1Insatser för barns och ungas rätt till utbildning m.m. Insatser för barns och ungas rätt till utbildning m.m. utförs inom politik- området Utbildningspolitik (utgiftsområde 16 Utbildning och universi- tetsforskning). Utbildningspolitiken omfattar bl.a. förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt barn- och ungdomsutbildningen. Målet för utbildningspolitiken är att skall vara en ledande kun- skapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Den största delen av verksamheterna som riktar sig till barn och unga inom utbildningspolitiken bedrivs av kommunerna. Det gäller förskole- verksamhet, skolbarnsomsorg och skola. Utbildningsverksamheten kan även bedrivas av fristående skolhuvudmän. Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) med förslag till en ny skollag för all utbildning från förskola till vuxenutbildning oberoende av om huvudmannen är eller fristående. Kommitténs förslag innebär att ansvarsfördelningen mellan rektor, kommun och stat förtyd- ligas, bl.a. för att öka elevers och föräldrars rättssäkerhet. Andra förslag handlar om elevers möjlighet till inflytande och om god arbetsmiljö och trygghet i skolan. Regeringen avser att återkomma till med anledning av förslag under /05. En reformerad gymnasieskola kommer att införas . Viktiga förslag som rör förskolan kommer att presenteras i en särskild förskole- proposition som avses lämnas till . bildades den nya Myndigheten för skolutveckling med uppgift att bistå kommuner, skolor och förskolor i deras utveck- lingsarbete och verka inspirerande och pådrivande. förändra- des roll. uppgifter omfattar uppföljning, utvärde- ring och utbildningsinspektion. Om inget annat anges hänför sig de insatser som redovisas nedan till utgiftsområde 16, Utbildningspolitiken. Förskola och skola arenor för ökad jämlikhet Insatser för att förbättra förskole- och skolsituationen för barn och unga i segregerade områden (utgiftsområde 8, Storstadspolitik) Alla barn och elever har rätt och möjlighet till framsteg. För att uppfylla målet om en nationellt likvärdig skola av hög kvalitet krävs särskilda insatser för att förbättra förskole- och skolsituationen för barn och ung- domar i segregerade områden. har regeringen genom stor- stadspolitiken satsat stora resurser på att motverka segregationen i storstadsregionerna. Förskolan och skolan är viktiga aktörer för att minska segregationen bland barn och unga. har av de särskilda storstadsmedlen utbetalats till be- rörda kommuner för insatser inom förskolan. Motsvarande belopp för insatser inom skolan är . Erfarenheterna från stor- stadspolitiken med bl.a. språkförskolor, läsprogram och läxhjälp är vik- tiga och skall tas tillvara och införlivas i det ordinarie arbetet. Regeringen har givit Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att genomföra en rad insatser för att främja utvecklingen i förskolan, grund- skolan och även i gymnasieskolan i utsatta områden, med det tydliga syftet att en större andel av eleverna i dessa stadsdelar skall nå målen för utbildningen. I detta sammanhang skall förskolans, förskoleklassens samt fritidshemmens roll särskilt beaktas. Myndigheten skall redovisa till regeringen de insatser som vidtagits, vilka metoder och arbetssätt som använts, viktiga iakttagelser som gjorts under arbetet samt vilka resultat som har uppnåtts samt hur dessa har spridits till olika huvudmän. Utbildning av pedagogiska resurspersoner för ökad jämställdhet mellan könen Det är viktigt att såväl innehållet som pedagogiken i utbildningen präglas av ett tydligt jämställdhetsperspektiv. På regeringens uppdrag utbildas pedagogiska resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap. Utbild- ningen bedrivs vid och . Utbildningen om- fattar såväl förskolan som grund- och gymnasieskolan. Det finns för när- varande 236 resurspersoner som har genomgått eller går utbildningen från 117 kommuner. Syftet är att bredda och fördjupa kompetensen när det gäller jämställdhet. Regeringens ambition är att det skall finnas minst en resursperson i varje kommun. Barns rättssäkerhet i skolan Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare. Utredningen (U 2003:10) överlämnar sitt huvudbetänkande med förslag till lagstiftning som främjar lika rättigheter och motverkar diskriminering och annan kränkande behandling inom bl.a. förskolan, skolan och vuxenutbild- ningen. Europeiska året för utbildning genom idrott 2004 (utgiftsområde 17, Skr. 2003/04:143 Idrottspolitik) Regeringen gav i uppdrag att vara natio- nellt samordningsorgan för det av och Europeiska unionens råd beslutade Europeiska året för utbildning genom idrott 2004 (nr 291/2003/EG). skall koordinera detta arbete med de insatser som förbundet gör med stöd av de särskilda medel som förbundet disponerar för Handslaget (se avsnitt 9.3). Riksidrottsför- bundet skall särskilt vid genomförandet av uppdraget ta hänsyn till den av regeringen beslutade nationella handlingsplanen mot rasism, främ- lingsfientlighet, homofobi och diskriminering (skr.