prop · GR0390 · 2004-03-17 00:00:00 — Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i och ordförandeskap i det nordiska regeringssamarbetet. och dess närområden ..................................................... Det svenska ordförandeprogrammet Integration ...................... Integration inom de nordiska länderna..................................... Integration mellan de nordiska länderna .................................. Integrationen mellan och närområdet.......................... Integration i det europeiska samarbetet.................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 21 var ordförande i det nordiska regeringssamarbetet. Det svenska ordförandeprogrammet lades fram vid session . Temat för det svenska ordförandeskapet var "Integration ". Ordförandeprogrammet tog upp fyra olika aspekter av begreppet integration: integration inom de nordiska länderna, integration mellan de nordiska länderna, integrationen mellan och närområdet samt de nordiska ländernas integration i det europeiska samarbetet. Ett stort antal projekt inleddes för att genomföra det svenska ordförandeskapets program. Det gällde inte minst på gränshindersområdet där den förre danske statsministern engagerades som den svenska samarbetsministerns särskilde representant för att driva på arbetet. Vid session var den avrapportering som gjordes av resultaten i gränshindersarbetet och den politiska diskussionen om dessa frågor det dominerande temat. Både och är inställda på att arbetet med gränshindersfrågorna kommer att vara en huvuduppgift även i det fortsatta samarbetet. Som ett led i ordförandeskapet genomförde samarbetsminister besök i de övriga nordiska länderna. Besök på politisk nivå gjordes också i de självstyrande områdena , och . Det svenska ordförandeskapet lade också vikt vid den direkta politiska dialogen med . Vid möten med och vid sessionen deltog svenska ministrar i stor omfattning. I syfte att få en tydligare fokusering i samarbetet med förordade ordförandeskapet att den stora mängden rekommendationer från ska minskas. Ett resultat av detta har märkts i en klar minskning av antalet rekommendationer från sessionen . har ordförandeskapet i det nordiska regeringssamarbetet. presenterade sitt ordförandeprogram med rubriken vid session . vill under sitt ordförandeskap särskilt lyfta fram demokratifrågor, kulturfrågor och naturfrågor. lägger också vikt vid uppföljningen av det svenska ordförandeskapet och det fortsatta arbetet med avskaffande av gränshinder. Samverkan på det nordiska planet om ett hållbart samhälle var en viktig uppgift även . Den tvärsektoriella strategin för en hållbar utveckling i trädde 2001. Genomförandet av strategin sker i huvudsak nationellt, men berör också många sektorer inom . Det uppföljningsarbete som pågår i kopplas nära till arbetet med den nationella strategin för en hållbar utveckling. pågick arbetet i en förhandlingsgrupp som ska återkomma med förslag till revision av strategin. I ministerrådet pågår ett arbete i syfte att integrera ett köns- och jämställdhetsperspektiv i den samlade verksamheten. varje ministerråd har det överordnade ansvarat att främja jämställdhet inom det egna politikområdet och inom de institutioner som är berörda För samtliga verksamhetsområden skall vidare jämställdhetspolitiska målsättningar fastställas. Avrapportering kommer också att göras till om hur jämställdhetsarbetet fortskrider. och regeringar fortsätter arbetet med att främja integrationen i . Sedan öppnandet av Öresundsförbindelsen har de båda regeringarna gemensamt arbetat för att undanröja hinder för rörlighet och integration i regionen. Bland områden som särskilt uppmärksammats kan nämnas skatte-, socialförsäkrings- och arbetsmarknadsfrågor. Ett stort framsteg var det nya skatteavtal mellan och , som undertecknades . Avtalet fokuserar på och löser vissa problem för arbetskraftspendlarna och skapar större klarhet om var skatt ska betalas. De åtgärder som regeringen arbetar med på samnordisk nivå för att eliminera gränshinder är också till fördel för integrationen i . Harmonisering av regler är inte självklart lösningen i en rad viktiga frågor. Det är därför även fortsättningsvis av grundläggande betydelse att kunna ge lättillgänglig och korrekt information. Regeringarna samarbetar med regionala och lokala intressenter för att stödja olika informationsinsatser. bildades marknadsföringsorganisationen av svenska och danska staten, och det danska Hovedstadens udviklingsråd (HUR). har till uppgift att förstärka regionens identitet. En klar och attraktiv profil för regionen kan bidra till ökad turism och ökade investeringar. Inför 100-årsmarkeringen av unionsupplösningen mellan och har medverkat i förberedelserna. Arbetet med att identifiera och utveckla samarbetsområden i den sydvästskandinaviska regionen, "Den Skandinaviska Arenan", har fortsatt. Inom /-och med en länk till bör goda förutsättningar finnas att öka samarbetet och bidra till att regionen även internationellt kan profilera sig som en väl sammanhängande och livskraftig region. Framför allt gäller detta på områden som infrastruktur, bioteknik, turism och kultur. Ett projektsekretariat etablerades i . Bilaterala arbetsgrupper fortsatte arbetet . Olika typer av gränshinder diskuterades i grupperna och ett antal av dem kunde också lösas. Genom Nordiska ministerrådets informationsverksamhet i Fokus har det nordiska samarbetet fått en synlig närvaro i och en informationspunkt som är lätt tillgänglig för allmänheten. arrangerades ett flertal seminarier, utställningar och kulturaktiviteter på i Fokus hade också en viktig roll då det gällde informationsaktiviteter som var direkt knutna till genomförandet av det Det gällde exempelvis informationsinsatserna på under temat Nordiska Dagar. Ett betydande reformarbete bedrevs , särskilt beträffande institutionerna inom utbildnings- och forskningssektorn. flera nordiska institutioner kommer att föras över till nationell nivå eller övergå i andra verksamhetsformer. Det gäller Nordiska samiska institutet, för sjörätt, för teoretisk atomfysik, för Asienstudier och Nordiska verksamhet fortsätter från ministerrådets sida . folkliga akademi läggs ner och verksamheten på området organiseras på Ett Nordiskt innovationscenter (), lokaliserat till , startades i genom att Nordisk industrifond och Nordtest sammanförde Den nya institutionen ska arbeta med tillväxtfrågor nordiska näringslivet genom att bl.a. främja entreprenörskap och innovationsutveckling samt att stärka som väl fungerande inre marknad utan gränshinder. infördes en ny budgetprocess för arbetet med Nordiska Innebörden av den nya budgetprocessen är att berörda samarbetssektorer inom ministerrådet kommer in i budgetarbetet på ett tidigare stadium, att det inrättas en särskild post på budgeten för nya politiska initiativ, att det görs en genomlysning av de nordiska institutionerna för att skapa ökad effektivitet samt att formerna för samråd med i budgetarbetet förnyas. budgetarbete har varit positiva, men det hindrar inte att ytterligare utvecklingsarbete kan göras. Nordiska ministerrådets budget för uppgick till 811 miljoner De största samarbetsområdena var utbildnings- och forskningssamarbetet (av budgeten) miljö, resurspolitik och närområdena () samt kultursamarbetet (cirka 19 Den svenska andelen av budgeten var enligt den nordiska fördelningsnyckeln , en oförändrad andel jämfört med Fördelningsnyckeln beräknas på basis av respektive lands andel av den samlade nordiska bruttonationalinkomsten. Efter behandling i organ fastställde ministerrådet i 2003 i överensstämmelse med Nordiska Den uppgår efter prisomräkning till 817 miljoner Skr. Det är en realt sett oförändrad budgetram. görs på närområdet och energisamarbetet. Medel har också anslagits för förberedelser av ett gemensamt nordiskt deltagande i världsutställningen i . Den svenska andelen av budgeten minskar till . med beslut om budgeten har även beslutats om en likviditetsbudget som är bestämmande för ländernas inbetalningar till ministerrådet och ett verktyg för att minska likviditeten. Denna ordning innebär att inbetalningarna från länderna ligger på en lägre nivå än den planerade aktivitetsnivån. Samverkan med frivilligorganisationerna, där intar en särskild ställning, är ett viktigt inslag i det nordiska samarbetet. Både från Nordiska ministerrådets sida och på det nationella planet är en viktig samarbetspartner. Det gäller inte minst vid driften av informationsverksamheten vid i Fokus och servicetelefonen Hallå , vilka är viktiga redskap för att göra det nordiska samarbetet känt och nå ut till medborgarna. Verksamheten vid Hallå har stärkts och knutits närmare arbetet med gränshindersfrågorna inom . Över den nordiska budgeten ges stöd till samisk verksamhet som , Nordisk samiskt institut och samisk kulturverksamhet. är en politiskt obunden paraplyorganisation för samiska organisationer i , , och . Nordisk samiskt institut har till uppgift att samordna och genomföra utredningar och forskning med syfte att förbättra de samiska folkens ställning. Till de årliga sameministermötena inbjuds att delta som observatör. Vid dessa möten träffas ministrarna och Sametingspresidenterna för att diskutera gemensamma nordiska politiska frågor. Vid mötet beslutades att tillsätta en expertgrupp med uppgift att utarbeta ett utkast till en nordisk samekonvention. Arbetet skall vara slutfört senast . Vid mötet beslutade sameministrarna att inrätta ett nordisk-samiskt språkpris. Priset ska ges till organisationer eller personer för att erkänna och synliggöra deras arbete för de samiska språken. Priset ska vara på och delas ut första gången . utvecklades det nordiska samarbetet i Europafrågor vidare. De nordiska EU-ländernas statsministrar fortsatte sina informella samrådsmöten inför Europeiska rådets möten. och informeras om överläggningarna. deltar också , och regeringschefer i dessa möten. Nordiskt samarbete i EU- och EES-frågor är ett huvudområde för samarbete inom . Den grundläggande ambitionen är att systematiskt utnyttja nordiska samarbetsstrukturer för avstämning och, när förutsättningarna finns, samstämt agera i aktuella EU- och EES- frågor, liksom i det bredare Europasamarbetet. Genom att tre nordiska länder är medlemmar i och och Skr. 2003/04:90 är parter i har alla nordiska länder en mycket nära anknytning till det europeiska samarbetet. Samarbetet i Europafrågor har i första hand karaktär av samråd och informationsutbyte. Inom en del sektorer, främst justitiesektorn, finns ett välutvecklat samrådsförfarande vid utarbetandet av den lagstiftning som behövs för att genomföra EG-direktiv. De nordiska statsministrarna har tagit ett gemensamt initiativ för att ytterligare främja sådant samråd. Samarbetet inom Nordiska ministerrådets ram koncentreras till områden där de nordiska länderna har gemensamma intressen och har en önskan att påverka den europeiska dagordningen. årliga rapport visar att det finns omfattande samarbete inom flera olika sektorer. Det gäller främst konsument-, livsmedels-, forsknings-, miljö- och arbetsmarknadssektorerna. Det informella nordiska samarbetet på inremarknadsområdet har fortsatt. Ett antal olika projekt har genomförts som ett led i det nordiska samarbetet om att förverkliga den inre marknaden. Vid de nordiska utrikeshandelsministrarnas möte var man enig om vikten av fortsatt arbete på detta område. syftar till att uppnå fri rörlighet för personer inom Schengenområdet. Området utgörs av EU med undantag av och . Vidare deltar och i samarbetet, och därmed bibehålls den nordiska passfriheten. Vissa kompensatoriska åtgärder har införts i , såsom förstärkt yttre gränskontroll mot länder utanför Schengenområdet, ökat polissamarbete och anslutning till Schengens informationssystem (SIS). regler har sedan utvecklats genom att och har ingått en överenskommelse om polisiärt samarbete i och att , och har ingått en överenskommelse angående det gränsöverskridande arbetet inom ramen för . Överenskommelsen reglerar de praktiska förutsättningarna för att bedriva den gränsöverskridande verksamheten. SIS används i stor omfattning och är ett mycket användbart verktyg för polisen och andra myndigheter. 2.3 och dess närområden Samarbetet med närområde är ett prioriterat område inom det nordiska samarbetet och omfattar de tre baltiska länderna samt nordvästra . har också ett särskilt program för arktiskt samarbete. lyfte det svenska ordförandeskapet fram närområdesfrågorna, särskilt samarbetet med de baltiska länderna. Nordiska ministerrådets insatser i närområdet är ett komplement till insatser som görs nationellt och genom andra internationella organ. Insatserna utformas i dialog med berörda samarbetspartner. Avsikten är att insatserna skall koncentreras till områden där det nordiska samarbetet ger ett mervärde och bidrar till en bättre samordning med andra insatser. I ministerrådets budget för uppgick anslaget till det särskilda En stor del av resurserna satsas på projekt med inriktning på demokrati, välfärd, hållbart resursutnyttjande och marknadsutveckling. Olika former av stipendie- och utbytesordningar för exempelvis studenter, konstnärer och parlamentariker är också ett viktigt inslag i programmet. Närområdesprogrammet omfattar dessutom verksamheten vid de nordiska informationskontoren i de baltiska huvudstäderna och i . önskar även etablera ett informationskontor i . Diskussioner med ryska myndigheter om denna fråga har förts framåt under det svenska ordförandeskapet. Avsikten är att kontoret ska öppnas . Utöver det särskilda närområdesprogrammet görs insatser över ministerrådets budget även genom olika facksektorer, i synnerhet miljö, kultur samt utbildning och forskning. De samlade insatserna är därför avsevärt större och bedöms totalt uppgå till av Nordiska ministerrådets budget. De nordiska finansieringsinstitutionerna i , Nordiska investeringsbanken (NIB), Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) och Nordiska projektexportfonden (NOPEF), har verksamhet med inriktning på närområdet. NIB har en särskild ordning för lån på förmånliga villkor för finansiering av miljöprojekt i närområdet. NEFCO har en riskkapitalfond för lån till miljöinvesteringar i närområdena och en miljöutvecklingsfond som gör insatser i närområdet. NOPEF:s verksamhet för finansieras delvis med bilaterala medel, för svensk del medel från Östersjömiljard 2. Alla finansieringsinstitutionerna befinner sig i ett förändringsskede. För NIB:s del undertecknades ett avtal om de baltiska ländernas medlemskap i . Bakgrunden är ett initiativ från svensk sida . Med de baltiska ländernas medlemskap i tas ett principiellt viktigt steg genom att det är första gången de baltiska länderna går in som medlemmar i en nordisk institution. För NEFCO:s del har det beslutats om en påfyllnad av grundkapitalet, dock utan att deltar. För NOPEF:s del har en utvärdering genomförts om den framtida inriktningen. Utvärderingsrapporten är positiv till NOPEF. diskuteras hur verksamheten ska föras vidare. Ett stort steg framåt i samarbetet med , och togs vid det nordiska statsministermötet i . Då beslutade de nordiska ländernas regeringschefer att bjuda in de baltiska länderna att bli medlemmar i . Siktet är inställt på att de baltiska länderna skall kunna vara medlemmar . Det blir första gången de baltiska länderna går in som medlemmar i en nordisk institution. Den nuvarande strategin för samarbetet med närområdet gäller för . Den har sin bakgrund i rapporten som lämnades . I rapporten föreslogs ingen omedelbar förändring av definitionen av närområdet, men efterhand en ökad tonvikt på insatser i det ryska närområdet. Andra förslag gick ut på en koncentration av insatserna till större projekt, ökad mottagarstyrning och en större differentiering av insatserna på de olika mottagarländerna. Särskilt mot bakgrund av de baltiska ländernas förestående medlemskap i har ministerrådet beslutat om en utvärdering av närområdesverksamheten som ska leda fram till förslag om den framtida Skr. 2003/04:90 inriktningen. Detta arbete ska genomföras . identifierades behov av en förbättrad styrning och uppföljning av närrådesprogrammet inbegripet ett tydliggörande av förhållandet mellan närområdesprogrammet och de insatser som finansieras med Nordiska ministerrådets sektormedel. Det konstaterades att en stor del av närområdesmedlen fortfarande går till de baltiska länderna. Nordiska ministerrådets program för arktiskt samarbete syftar till att ge samnordiska insatser ett särskilt mervärde i förhållande till andra aktiviteter med inriktning på . Programmet löper över . Verksamheten ska inriktas på ett antal temaområden: välfärdsfrågor, barn och unga, näringslivsutveckling, miljö, hållbar utveckling, utbildning och forskning. fortsatte att utveckla kontakterna och samarbetet med andra regionala samarbetsorganisationer, främst Arktiska Rådet, och Östersjöstaternas råd. deltog som en aktiv partner med inspel till arbetet med den nya handlingsplanen för EU:s Nordliga dimension. Det svenska ordförandeprogrammet Integration Temat för det svenska ordförandeskapet var "Integration ". Ordförandeprogrammet tog fyra olika aspekter av begreppet integration. Den första aspekten av det svenska ordförandeprogrammet Integration gällde integration inom de nordiska länderna. Det handlade om invandrares delaktighet och inflytande i det politiska, ekonomiska, sociala och kulturella livet. Det gällde t.ex. invandrarkvinnors delaktighet och deltagande och om hur de nordiska samhällena kan motverka segregation i boendet. Den andra aspekten rörde integration mellan de nordiska länderna. som vi har erfarenhet av en gemensam nordisk arbetsmarknad och alla nordiska länder omfattas av EU:s inre markand så reser skillnader i nationella regelverk hinder för människor, företag och organisationer. Avsikten var att föra arbetet med att avskaffa dessa hinder framåt. Den tredje aspekten gällde integrationen mellan och närområdet. Det gällde att vidareutveckla samverkan med de baltiska staterna, inte minst med tanke på deras förestående medlemskap i . Det nordiska samarbetet med nordvästra fick ökad prioritet inom närområdesprogrammet. Den fjärde aspekten var de nordiska ländernas integration i det europeiska samarbetet. Genom att tre nordiska länder är medlemmar i och och är parter i deltar samtliga nordiska länder i det europeiska samarbetet. verkade därför för ett vidareutvecklat nordiskt samarbete i Europafrågor. 3.1 Integration inom de nordiska länderna präglas de nordiska samhällena av kulturell och etnisk mångfald som har skapat nya möjligheter för en dynamisk utveckling. De nordiska länderna har ett erfarenhetsutbyte kring frågan hur nyanlända tas emot och introduceras i samhället. Det sker i den Nordiska samarbetsgruppen för flyktingfrågor (NSHF) och i det Nordiska ministerrådets migrationsutskott. Under ordförandeåret verkade för att öka invandrares medverkan i det nordiska samarbetet. Även invandrares integration på arbetsmarknaden var en central fråga. En plats i arbetslivet bidrar till ökad delaktighet i samhället generellt. Det leder till ökade språkkunskaper och ett vidgat kontaktnät, i många fall finns värdefull yrkeskompetens som är outnyttjad. Det finns många hinder för invandrarkvinnors integration beträffande arbete och utbildning, deltagande i den politiska processen och föreningslivet. Därför gjorde nya ansatser för att komma till rätta med missförhållanden och underlätta invandrarkvinnors integration. Bland de aktiviteter som genomfördes under ordförandeåret kan följande nämnas. Ett möte med nordiska ministrar ansvariga för såväl integration som migration ägde rum i . Mötet inriktades främst på frågor om mottagande av och introduktion för nyanlända invandrare samt problemet med diskriminering. Bl.a. beslutade man om en kartläggning av alla aktuella nordiska aktiviteter på integrationsområdet i syfte att få en grund för ställningstagande om det framtida nordiska samarbetet inom dessa frågor. Kartläggningen kommer att presenteras . Vid mötet diskuterades också möjligheterna till och värdet av en gemensam nordisk syn på bedömningen av utländsk utbildnings- och yrkesbakgrund, och man var överens om att det här fanns behov av en fortsatt dialog. Det nordiska samarbetet om migrationsfrågor bedrivs även genom ett regelbundet utbyte av information och erfarenheter med andra länder. möttes de nordiska migrationsministrarna och representanter från , , , samt och , för att diskutera möjligheterna att stärka det regionala samarbetet på asyl- och migrationsområdet på västra på ett sätt som motsvarar det samarbete som finns i . Vidare anordnades ett symposium med fokus på arbetskraftsutbudet kopplat till frågor som rör integrationen av invandrare och arbetskraftens rörlighet. Symposiet, som arrangerades av på uppdrag av regeringen, ägde rum i . Diskussionen vid symposiet, som tog sin utgångspunkt i en aktuell forskarrapport om den nordiska arbetsmarknaden, kom att fokusera på den möjliga motsättningen mellan den nordiska arbetsmarknadsmodellen och möjligheterna att integrera invandrare. Stor enighet rådde om att särlösningar för gruppen invandrare inte var önskvärda. Ett annat viktigt område var invandrarkvinnors livssituation och Skr. 2003/04:90 invandrares delaktighet och inflytande i samhället och det politiska livet. genomfördes konferensen i . Från svensk sida deltog bl.a. dåvarande vice statsminister som invigningstalare, och integrationsminister . Konferensen hade en viktig nätverksfrämjande funktion; nordiska och nationella kontakter skapades såväl mellan invandrarkvinnornas organisationer som mellan dessa och ansvariga myndigheter. Som en följd av konferensen kommer ett särskilt kontaktnät att byggas upp. presenterades vid ett informellt ministermöte i en rapport från den avslutande kampanjen mot kvinnohandel i de nordiska och baltiska länderna. Dåvarande vice statsminister och justitieminister deltog tillsammans med sina ansvariga nordiska och baltiska ministerkollegor. Vid mötet antogs ett gemensamt uttalande med rekommendationer. Uttalandet utgick från FN:s tilläggsprotokoll om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn. Som ett led i arbetet med integrationen inom länderna arrangerades en konferens, Involvera.nu, om ungas integration och inflytande i ett mångkulturellt . Det var ett tvärsektoriellt arrangemang, där ungdoms-, utbildnings-, demokrati-, och kulturperspektiv belystes. Från deltog statsråden , och . Syftet med konferensen var framförallt att skapa en mötesplats för erfarenhetsutbyte och diskussion kring frågan hur integration och deltagande bland unga kan främjas i kultur- och samhällslivet samt att locka fram nya idéer om lokala, regionala, nationella och nordiska projekt. Vid konferensen lyftes även värdegrunds- och demokratifrågor i skolan fram. 3.2 Integration mellan de nordiska länderna Samarbetet över de nordiska gränserna blir alltmer intensivt. Näringslivet integreras fortlöpande. Arbetspendling över gränserna ökar och det blir vanligare att flytta mellan länderna. som vi inom har nått långt beträffande integrationen mellan våra länder kvarstår gränshinder och onödigt krångel som försvårar medborgarnas vardag. I takt med att integrationen går vidare mellan de nordiska länderna upptäcks mer och mer hur regelverken skiljer sig åt. gav som ordförande hög prioritet åt att lösa sådana frågor. Tydliga framsteg gjordes när det gäller att avveckla olika gränshinder och främja integrationen i . Under ordförandeåret följde upp ministerrådets förslag om Nordbors rättigheter och drev det vidare. Ansträngningar gjordes även för att förstärka de informationsfunktioner som redan är etablerade, bl.a. servicetelefonen Hallå . samarbetsminister utnämnde den förre danske statsministern till sin särskilde representant med uppdraget att driva på gränshindersarbetet.