prop · GR03178 · 2004-07-13 00:00:00 — EU kan också mer kraftfullt än enskilda länder driva på utvecklingen av det internationella samarbetet som pågår i andra fora, t.ex. inom och FN. Flera reformer som har genomförts inom straffrätten och straffprocessrätten grundas på internationella överenskommelser inom ramen för EU-samarbetet. pågår t.ex., som redan har nämnts, arbete med att införliva nya skärpta EU-direktiv om penningtvätt och marknadsmissbruk. Det pågår också arbete med att genomföra rambesluten om frysning av egendom eller bevismaterial och om förverkande av , hjälpmedel och egendom som härrör från brott (EUT L 196, , s. 45). Arbetet med att genomföra två andra rambeslut, dels det om verkställighet av andra EU-länders bötesstraff, inklusive företagsbot (EGT C 278, 2.10.2001, s. 4, prop. 2003/04:92, bet. 2003/04:JuU28, rskr. 2003/04:279), dels det om verkställighet av andra EU-länders förverkandebeslut (EGT C 184, , s.8, politisk överenskommelse i ministerrådet ), inleds . Inrättandet av de europeiska polis- och åklagarorganisationerna Euro- pol och Eurojust ger möjligheter till förbättrad samordning och samar- bete mellan EU:s medlemsländer när det gäller utredning av och lag- föring för grov brottslighet. Likaså finns möjlighet att inrätta gemensamma utredningsgrupper mellan brottsutredande myndig- heter i flera medlemsstater. En sådan grupp, som kan bestå av åklagare, polis samt t.ex. tull- och kustbevakningspersonal, genomför en konkret brottsutredning i de medlemsstater som har inrättat gruppen. Det internationella tullsamarbetet och det administrativa samarbetet på skatteområdet är också föremål för ett systematiskt utvecklingsarbete. När det gäller insatser mot penningtvätt är det globala samarbetet inom FATF (Financial Action Task Force on Money Laundering) av stor bety- delse, liksom det inledda arbetet inom EU med att ta fram ett nytt penningtvättsdirektiv. Det bedrivs alltså ett omfattande internationellt samarbete av betydelse för att förebygga och bekämpa den organiserade och ekonomiska brotts- ligheten. Samarbetet inom EU är särskilt intensivt, men viktigt arbete utförs också inom ramen för andra internationella fora som , och FN. Nedan redovisas några centrala utvecklingsområden un- der . Det internationella straffrättsliga samarbetet har utvecklats avsevärt . Många av de rättsakter som antagits eller planeras avser även andra typer av brott men kommer att ha stor betydelse för att bekämpa just den ekonomiska brottsligheten. Inom EU kommer t.ex. rambeslutet om den europeiska arresteringsordern (EGT L 190, , s.1, prop. 2003/04:7, bet. 2003/04:JuU8, rskr. 2003/04:107) att underlätta lagföringen av misstänkta personer. Rambeslutet om verk- ställighet av beslut om frysning av egendom eller bevismaterial kommer att göra det möjligt att säkerställa t.ex. att de vinster som brottsligheten ger upphov till kan förverkas. Likaså kommer rambesluten om verkställighet bötesstraff och förverkandebeslut inom EU att göra det möjligt att realisera de påföljder som ekonomiska brott kan resultera i, som höga företagsböter för juridiska personer och förverkande av vinningen av brottsligheten. Tilläggsprotokollet till EU:s konvention om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål (EUT C 326, 21.11.2001, s. 1) kommer att göra det avsevärt lättare för brottsutredande myndig- heter att få tillgång till bankuppgifter i andra stater. Utvecklingen av det straffrättsliga samarbetet kommer att fortsätta med minst samma höga takt . Inom EU fortsätter ar- betet med att skapa bättre förutsättningar för de brottsutredande myndig- heterna att lagföra misstänkta personer och att komma åt de vinster som brottsligheten genererar. Arbetet med att genomföra principen om ömse- sidigt erkännande fortsätter. En uppgift med hög prioritet är förhandling- arna om ett europeiskt bevisupptagningsbeslut (Förslag till Rådets rambeslut om ett europeiskt bevisupptagningsbeslut avseende föremål, handlingar eller uppgifter som skall företes i brottmål, KOM (2003) 688 slutlig) Också rambeslutet om lagring av trafikdata och det om vissa rättssäkerhetsgarantier i brottmål, som skall förhandlas , kommer att ha stor betydelse för utredning och beivrande av ekonomisk brottslighet. Arbete med flera andra rättsakter som kommer att påverka samarbetet på ett positivt sätt har också påbörjats och kommer att pågå . Inom pågår ett intensivt arbete med ett tilläggsprotokoll till förverkandekonvention. Det arbetet syftar till att förbättra och utöka möjligheterna till att förverka av brott mellan Europa- rådets stater. Arbetet med den antagna mot korruption har redovisats i avsnitt 3.3. Det straffrättsliga samarbetet har avgörande betydelse för bekämp- ningen av alla slag av organiserad brottslighet och kan fortfarande ut- vecklas avsevärt på både regional och global nivå. Samarbetet har tidi- gare byggt på framför allt Europarådsinstrument som framförhandlades för . Många av dessa instrument får anses vara för- åldrade och motsvarar inte dagens behov. Samarbetet inom EU har därför ändrat fokus och utgår nu från principen att medlemsländerna skall er- känna varandras domar och beslut - både tillfälliga och slutliga sådana - under ett straffrättsligt förfarande. Samarbetet underlättas och effektivi- seras genom att den verkställande staten inte skall ompröva utan bara erkänna och verkställa den utfärdande statens avgöranden. trollmekanismer har emellertid byggts in genom s.k. vägransgrunder som gör att verkställigheten kan vägras om den skulle leda till ett alltför stö- Skr. 2003/04:178 tande resultat i den verkställande staten. ett arbete med att uppdatera de gamla instrumenten och förenkla och för- bättra samarbetet kring t.ex. förverkandeärenden. Vi kan räkna med ett intensivt internationellt arbete under de kom- mande åren för att effektivisera det straffrättsliga samarbetet inom och utanför EU. Flera nya initiativ tillkommer i olika fora, främst inom EU, och ingenting talar för att lagstiftningstakten kommer att sjunka. Tvärtom tyder allt på att det straffrättsliga samarbetet kommer att intensifieras och fördjupas än mer inom unionen. Regeringen bejakar dessa strävanden, eftersom ett förstärkt samarbete över gränserna är av- görande för bekämpningen av den gränsöverskridande ekonomiska brottsligheten och annan organiserad kriminalitet. 7.2Administrativt samarbete på skatteområdet På det administrativa området pågår inom EU och flera viktiga projekt av betydelse för möjligheterna att effektivisera insatserna mot skatterelaterad ekonomisk brottslighet. Ett arbete som pågått har resulterat i att det antagits ett direktiv om beskattning av in- komster från sparande i form av räntebetalningar, det s.k. sparandedirek- tivet. Detta ingår, tillsammans med en uppförandekod på företagsbe- skattningens område och ett direktiv om ränte- och royaltybetalningar mellan företag i en koncern, i det s.k. skattepaketet. Innebörden av spa- randedirektivet är i korthet att medlemsstaternas skatteförvaltningar skall utbyta information om räntebetalningar som görs till en mottagare i en annan medlemsstat. Direktivet och likvärdiga överenskommelser med ett antal tredje länder, bl.a. , kommer att tillämpas från . Rådet antog en ny förordning om administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt. Förordningen innebär att det ska- pas en enda rättslig ram för det administrativa samarbetet på mervärdes- skatteområdet. Vidare ger den nya förordningen bl.a. en möjlighet för medlemsstaterna att decentralisera samarbetet så att detta kan skötas ge- nom direktkontakter på regional eller lokal nivå. Förordningen har trätt i kraft . Ett liknande förslag till förordning om administ- rativt samarbete i fråga om punktskatter behandlas i en rådsarbetsgrupp. På mervärdesskattens område pågår inom EU vidare i Ständiga kom- mittén för administrativt samarbete bl.a. arbete som rör uppföljning och analys av bedrägerier. Arbetet i kommittén har också resulterat i ett mul- tilateralt avtal om administrativt bistånd som ingåtts mellan samtliga medlemsstater utom en. Avtalet syftar till att förhindra undandragande av mervärdesskatt vid leveranser inom gemenskapen av vissa nya trans- portmedel. Politisk överenskommelse nåddes om ett antal änd- ringar i det s.k. handräckningsdirektivet i syfte att effektivisera informa- tionsutbytet. När båda de ovan nämnda förordningarna har antagits och trätt i kraft kommer direktivet endast att gälla i fråga om direkt skatt och skatt på försäkringspremier. Inom ramen för Fiscalisprogrammet pågår ett samarbete i form av Skr. 2003/04:178 tjänstemannautbyte, seminarier m.m. som syftar till att medlemsstaternas skatteförvaltningar skall bli bättre på att tillvarata gemenskapens och medlemsstaternas finansiella intressen. Inom bedrivs också flera viktiga projekt, bl.a. arbete med att förbättra tillgången till bankinformation för beskattningsändamål och att främja användningen av skatteidentifieringsnummer för att effektivisera informationsutbytet mellan medlemsländerna, liksom att förbättra infor- mationsutbytet mellan penningtvättsbekämpande myndigheter och skat- temyndigheter. Inom bedrivs också ett intensivt arbete för att förmå de s.k. skatteparadisen att förbinda sig att vidta ett antal åtgärder, bl.a. att avskaffa skatteregler som kan anses skadliga och att på begäran lämna information om inkomster m.m. till det land som har beskattningsrätten. Det helt övervägande flertalet av de länder som berörs har förklarat sig samarbetsvilliga och några avtal om informa- tionsutbyte, baserade på den modellöverenskommelse som har utarbetats inom , har slutits eller är på väg att slutas. Arbetet inom kommer att fortsätta med en diskussion om hur man skall närma sig andra större finansiella centra såsom och . 8 Det ekobrottsförebyggande arbetet -Dialogen mellan regeringen och näringslivets organisationer kommer att fortsätta och fördjupas. -Former för det lokala ekobrottsförebyggande arbetet kommer att byggas upp i samarbete mellan , , de lokala brottsförebyggande råden och företrädare för det lokala arbets- och näringslivet. -I samband med översynen av BRÅ kommer ansvaret för tillämpad forskning och utveckling när det gäller bland annat ekonomisk brottslighet att övervägas. Regeringen gav BRÅ i uppdrag att analysera behovet av ekobrottsförebyggande arbete i nära samverkan med Ekobrottsmyndig- heten, , Riksåklagaren och dåvarande . Med utgångspunkt i den analysen och i tillgänglig forskning på området skulle BRÅ redovisa metoder som brottsbekämpande myndigheter kan använda för att bedriva sådant arbete på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Genom detta arbete skapas nya förutsättningar för att tydliggöra och förbättra myndig- heternas ekobrottsförebyggande verksamhet. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen på området. En åtgärd som kan övervägas är att uppdra åt varje berörd myndighet att utforma en handlingsplan för sitt ekobrottsförebyggande arbete. 1 BRÅ har redovisat sitt arbete i rapporten ekobrott Behov och metod er (Rapport 2003:1). Dialogen med näringslivet på central nivå Företag, kreditgivare, kunder, branschorganisationer, fackföreningar samt kontroll- och servicemyndigheter kan organiserat eller enskilt förebygga ekonomisk brottslighet på ett mer direkt sätt än de brotts- bekämpande myndigheterna har möjlighet och befogenheter att göra. Att stimulera ett sådant förebyggande arbete är inte bara en uppgift för myn- digheterna utan också en högt prioriterad fråga för regeringen i det fortsatta arbetet. En dialog med näringslivet bör också upprätthållas på central nivå. Med projektet påbörjades ett brottsförebyggande samarbete mellan centrala näringslivsorganisationer, andra intresseorga- nisationer samt och dess myndigheter. En arbets- grupp med företrädare för bl.a. näringslivet inrättades vid Justitiedeparte- mentet. I nära samarbete med arbetsgruppen, och genom uppdrag till BRÅ, genomfördes fyra regionala konferenser . Syftet var att stimulera till ett ökat samarbete på lokal nivå. Det brottsförebyggande arbetet och vikten av samarbete mellan brotts- bekämpande myndigheter och näringslivet har också uppmärksammats internationellt. Vid en konferens i antogs en deklaration som de irländska och holländska EU-ordförandeskapen inspireras av i sitt arbete. Ett första initiativ med avstamp i den deklarationen är en rådsresolution om ett modellprotokoll för etableringen av partnerskap mellan den privata och den offentliga sektorn i syfte att minska skade- verkningar från den organiserade brottsligheten. I modellprotokollet finns förslag till lämpliga strukturer, arbetsfördelning och arbetsuppgifter för samverkansorgan samt procedurer och rutiner för möten etc. Avsikten är att protokollet skall utgöra ett förslag till rutiner för samarbete mellan brottsbekämpande myndigheter och näringslivet, men att det inte skall vara tvingande. De stater som redan utvecklat egna ordningar för liknande samarbete skall således kunna fortsätta med det. Råds- resolutionen har antagits . Det fortsatta arbetet är en uppgift för medlemsstaterna. För svensk del kan det konstateras att förslaget ligger väl i linje med arbetet med Plattformen. 8.2Det lokala brottsförebyggande arbetet har mycket gjorts för att öka samordningen och engage- manget mot den ekonomiska brottsligheten. På central nivå svarar för de övergripande frågorna och på regional nivå finns de re- gionala samverkansorganen mot ekonomisk brottslighet. Några enhetliga former för det lokala ekobrottsförebyggande arbetet har emellertid ännu inte byggts upp. Det är angeläget att såväl de berörda myndigheterna som de lokala brottsförebyggande råden verkar för att utveckla det lokala ekobrottsfö- rebyggande arbetet. Det är ett led i ambitionen att föra engagemanget i de brottsförebyggande frågorna ända ut till den enskilde medborgaren. Ekonomisk brottslighet har, liksom annan brottslighet, ofta en lokal anknytning. Det finns också vissa inslag av ekobrottsförebyggande arbete på lokal nivå. Som exempel kan nämnas den kommunala kontrollen av serveringstillstånd och samordnade kontrollaktioner mot fusk i taxibran- Skr. 2003/04:178 schen. Det handlar emellertid uteslutande om myndighetskontroll som är inriktad på begränsade områden. I brottsförebyggande arbete ingår kontakter och samverkan med andra myndigheter och organisationer. Initiativ till kontakt eller samverkan har ofta tagits av organisationer som företräder branscher som har problem med svart ekonomi i form av svart arbete och undanhållna inkomster. Särskilda branschträffar har ordnats med bland annat Åkerisektionen inom , möbeltransportörers förbund och byggbranschens företrädare. Fördjupat samarbete mot svart arbete har bland annat förekommit inom restaurang- sektorn. På den traditionella brottslighetens område har det lokala brottsföre- byggande arbetet genomgått en kraftig utveckling . finns det drygt 270 lokala brottsförebyggande råd där olika samhälls- funktioner, från polis och skola till näringsliv och föreningar, samverkar för att öka tryggheten och minska brottsligheten. Det bör därför finnas goda förutsättningar för att utveckla även det ekobrottsförebyggande arbetet på lokal nivå. Det bör ske i samverkan mellan Ekobrotts- myndigheten, BRÅ, de lokala brottsförebyggande råden samt det lokala näringslivets organisationer, som företagarföreningar, handelskammare och fackföreningar. 8.3Forskningen om ekonomisk brottslighet Förekomsten av ekonomisk brottslighet och dess konsekvenser för när- ingsliv och samhälle är ett viktigt kunskapsområde. En systematisering av kunskapen om ekobrott kan lägga grunden för en effektiv verksamhet hos de brottsbekämpande myndigheterna. Också myndigheter med kontrollfunktioner behöver tillämpa sådana kunskaper i sin dagliga verksamhet. måste kunskapen om de brottsförebyggande åtgärdernas effekter byggas upp. Kraven ökar också på att samhällets insatser mot brottsligheten skall ge resultat och vara kostnadseffektiva. För detta behövs ökad kunskap om vilka regleringsmetoder som leder till ökad laglydnad och vilken effekt olika former av information, service, kontroll och repression har på brottsligheten. En viktig fråga gäller hur resultaten från forskningen skall kunna nyttiggöras i det fortsatta arbetet. BRÅ har fått särskilda medel av regeringen för att verka för att forskning om ekonomisk brottslighet och miljöbrott utvecklas vid universitet och högskolor. I sitt bokslut över detta projekt anger BRÅ att resurstillskotten har bidragit till en positiv utveckling på området. BRÅ har byggt upp en omfattande kunskapsbank om den ekonomiska brottsligheten. Utbytet mellan olika ekobrotts- forskare har ökat och kunskaperna om det internationella forskningsläget har förbättrats. Myndigheten anser också att det finns goda möjligheter att med små medel nå stora resultat i det framtida arbetet med att utveckla kunskapen om den ekonomiska brottsligheten. Även om vi således står bättre rustade kunskapsmässigt för att möta den ekonomiska brottsligheten finns det fortfarande utrymme för att förbättra myndigheternas förståelse för och användning av forsknings- resultaten i brottsbekämpningen. Ambitionen att skapa förutsättningar för Skr. 2003/04:178 ett ännu mer kunskapsbaserat myndighetsarbete aktualiserar emellertid den övergripande frågan om ansvaret för tillämpad forskning och ut- vecklingsarbete inom rättsväsendet. En särskild utredare har genomfört en översyn av BRÅ (Brottsföre- byggande kunskapsutveckling, SOU 2004:18). Utredningen omfattar bl.a. en översiktlig kartläggning av de behov som rättsväsendets myndig- heter redovisar när det gäller forsknings- och utvecklingsverksamhet på det kriminalpolitiska området. I fråga om ekonomisk brottslighet föreslår utredaren att BRÅ även fortsättningsvis skall initiera och bedriva tillämpad forskning och utvecklingsverksamhet inom sitt ansvarsområde och att omfattningen av forskningen bör styras av myndighetens prioriteringar och av regeringens direktiv. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Inom ramen för detta arbete kommer regeringen att överväga hur ansvaret för tillämpad forskning och utveckling när det gäller bland annat ekonomisk brottslighet skall fördelas mellan BRÅ och andra brottsbekämpande myndigheter. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , Regeringen beslutar skrivelse 2003/04:178 Handlingsplan mot den ekonomiska brottsligheten