prop · GR031d25 · 2004-01-01 00:00:00 — I IT-propositionen föreslog regeringen åtgärder för att öka IT-kompetensen. I det följande redovisas de insatser som regeringen vidtagit utanför politikområdet. inrättades Myndigheten för skolutveckling. Myndigheten har nationellt ansvar för att utveckla IT-användningen i skolan. I uppdraget ingår att ta tillvara, utveckla och sprida erfarenheter från den särskilda satsningen på IT i skolan (ITiS). Universitet och högskolor startade en samverkan kring IT-stödd distandutbildning under benämningen . För att stödja och främja utvecklingen av samverkan inrättades Myndigheten för . Målet är att öka tillgänglighet och omfattning av IT-stödd distansutbildning inom högre utbildning. Regeringen beslutade att inrätta en matematikdelegation. Delegationen skall utarbeta en handlingsplan för öka intresset för matematik samt utveckla matematikundervisningen. Den skall också öka intresset för fort- satta studier inom områden som matematik, naturvetenskap och teknik. För att stimulera universitet och högskolor att ge IT-stödd distansutbildning inom ramen för har regeringen fördelat 2002 och 2003. Sammanlagt 31 universitet och högskolor får del av medlen. genomför på regeringens uppdrag en satsning som riktar sig till företag inom stödområde A för att ge dem bredare kunskaper om IT och öka deras IT-användning. har avsatts för programmet. Post- och sektorsansvar på miljöområdet PTS har i en rapport av , PTS sektorsansvar Miljöfrågor, redovisat vilka förutsättningar som finns för att integrera ett särskilt miljöansvar i myndighetens verksamhet. Rapporten innehåller en redogörelse för gällande rätt och en genomgång av vilka myndigheter som, i författningar eller på annat sätt, har getts ett ansvar för miljöfrågor. Regeringen har behandlat frågan om PTS sektorsansvar på miljöområdet i proposition Lag om elektronisk kommunikation, m.m. (prop. 2002/03:110). PTS har, liksom många andra myndigheter, även fått regeringens uppdrag att införa ett miljöledningssystem. PTS har därför bedrivit ett arbete med miljöutredning, miljöpolicy och anvisningar för miljöanpassad upphandling. Post- och sektorsansvar inom samverkansområde teknisk infrastruktur PTS har på regeringens uppdrag redovisat en strategi för åren 2003 för hur arbetet med åtgärder för att minska konsekvenserna av svåra påfrestningar på samhället i fred och med att öka beredskapen inför höjd beredskap och krig skall bedrivas vad gäller elektronisk kommunikation. Regeringen redovisar under utgiftsområdet 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet de överväganden som görs för inriktningen av verksamheten inom samverkansområdet. Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet Behovet av ett gemensamt radiokommunikationssystem för samhällsviktiga användare såsom polis, räddningstjänst och ambulanssjukvård har Ett sådant system omfattar användare inom flera politikområden, samt utanför den statliga sektorn, där varje enskild användare ansvarar för att verksamhetens behov av god radiokommunikation för skydd och säkerhet tillgodoses. har ett samordnande ansvar för frågan om ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet. Detta ansvar innefattar att samordna fortlöpande information till om genomförandet av systemet samt att i övrigt samordna departementens arbete med systemet. I avsnitt 10.8 återkommer regeringen till en närmare beskrivning av förutsättningarna och i avsnitt 10.10.6 återkommer regeringen med förslag till finansiering av ett system för gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet. Informationsteknik (IT) De i IT-propositionen föreslagna satsningarna på utbyggnad av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet för ökad tillgänglighet fortgår. pekade i sitt betänkande (bet. 1999:2000:TU9) särskilt på betydelsen av att den fortsatta utbyggnaden av IT-infrastrukturen följs upp och redovisas för . Det gällde såväl hur snabbt utbyggnaden sker som kostnaderna för denna. En sådan redovisning gjordes i budgetpropositionen . () har i uppdrag att följa utvecklingen och användningen av stöden. Nedan följer en redovisning av vad som skett inom området sedan förra budgetpropositionen. Möjligheten att ansöka om skattereduktion för höga anslutningskostnader har utnyttjats i begränsad omfattning. Totala antalet beviljade ansökningar uppgick till 1 500 vilket motsvarade . har 2 600 ansökningar beviljats vilket motsvarar . Ytterligare ansökningar förväntas inkomma . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 10.2 Utbetalning och kreditering Som framgår av tabellen ovan uppgår utfallet av skattereduktionen för stöd till områdesnät till för perioden t.o.m. . har medel för stöd till ortssammanbindande nät utbetalats med . De statliga stöden regleras i lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av telenät, i förordningarna (2000:1469) om stöd till kommuner för anläggande av lokala telenät, (2001:350) om stöd till kommuner för anläggande av ortssammanbindande telenät m.m., (2001:349) om stöd till kommuner för upprättande av IT-infrastruktur- program och i förordningen (2003:62)om stöd till kommuner för anläggande av anslutning till rikstäckande stomnät. Lagen 2000:1335 samt förordningarna 2000:1469 och 2003:62 belastar statens inkomstsida genom kreditering på kommunernas skattekonton. Förordningarna 2001:349 och 2001:350 belastar statens utgiftssida genom utbetalning av stöd till kommunerna. Länsstyrelserna redovisar, i en rapport baserad på enkäter, att ansökningarna hos länsstyrelserna (per ) uppgår till totalt och att totalt har beviljats i stöd. Utfallet förväntas därför öka. PTS redovisar i rapporten i att antal kilometer nät av fiber och radio har ökat . Detta är en ökning med 2003. I rapporten konstateras också att andelen tätorter, där det finns ett områdesnät i någon del av tätorten, utgör drygt hälften av samtliga 1 936 tätorter. Det är endast sex kommuner som helt saknar områdesnät. Antalet tätorter som saknar anslutningspunkt till det ortssammanbindande nätet uppgår till cirka 150 stycken. Länsstyrelsernas enkät visar att kommer i stort sett samtliga kommuner att ha beslutat om IT-infrastrukturprogram. Enkäten visar att det är 283 kommuner som ämnar ta 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 fram ett IT-infrastrukturprogram, vilket är tretton fler än de 270 kommuner som är berättigade till stöd. 249 kommuner har ett färdigställt IT-infrastrukturprogram. kommer ytterligare 28 kommuner att färdigställa sina program. Tabell 10.3 Utnyttjande av statligt stöd till IT-infrastruktur- program och nät 1 Att antalet kommuner som inte är berättigade till stöd har minskat jfr redovisningen i BP03 beror på svarsfrekvensen. Länsstyrelsernas enkät visar också att en majoritet av kommunerna kommer att ha genomfört eller påbörjat genomförandet av konkurrensutsättning av utbyggnaden. Man kan också se en uppåtgående trend avseende antalet upphandlingar och utnyttjande av stöden till nätutbyggnad. Tabell 10.4 Konkurrensutsättning av utbyggnaden I stort sett alla kommuner som kan få statligt bredbandstöd har för avsikt att söka detta stöd. Enkäten visar alltså att stödberättigade kommuner kommer att konkurrensutsätta uppdraget att anlägga bredbandsnät , i den mån de inte redan har gjort det. Av tabellen nedan framgår hur anläggningsuppdragen fördelats. Tabell 10.5 Fördelning av anläggningsuppdrag Privata (inkl. TeliaSonera) Kommunen själv eller i samverkan med privat bolag Statliga bolag i samverkan Enligt de tillämpliga stödförordningarna skall kommunernas medfinansiering uppgå till av stödunderlaget. Länsstyrelsernas enkät visar dock att av de 100 avtal som slutits har majoriteten () av kommunerna gått in med en högre medfinansiering för att få till stånd en utbyggnad i enlighet med programmet. Enligt enkätsvaren torde detta bero främst på den svaga marknaden, som inte har kunnat finansiera utbyggnaden i den omfattning som ursprungligen var avsett. redovisade att 215 av landets 290 kommuner har anslutits till stomnätet. Det är dock för tidigt att bedöma effekten av de beslutade stöden till stomnätsanslutningar. Den av regeringen aviserade rikscentralen för IT- incidentrapportering är /2003 i drift. (Sitic) har startat samarbetet med flera myndigheter och andra intressenter om rapportering. Sitic deltar även i det internationella samarbetet, främst inom . Informationssäkerhetsfrågorna är starkt beroende av internationell samordning. Under det svenska ordförandeskapet i EU tog upp dessa frågor på EU:s dagordning. Under det svenska ordförandeskapet antogs en resolution om informations- och nätsäkerhet och under det belgiska ordförandeskapet följdes denna upp med en resolution om en gemensam inställning och särskilda åtgärder på området för nät- och informationssäkerhet. Inom EU har arbetet fortsatt med säkerhet inom handlingsplanen e- 2005 och genom uppföljning av resolutionerna om nät- och informationssäkerhet, bl.a. med arbetet med förordningen för den europeiska nät och informationssäkerhetsbyrån. deltog aktivt i arbetet med att utforma nya riktlinjer om informationssäkerhet som publicerades . Riktlinjerna har kommit till användning i och internationellt. Säkerhetsfrågor, med tonvikt på Internet, har även diskuterats i den mellanstatliga rådgivande kommittén () till for Assigned Names and Numbers (ICANN). Av stor betydelse för den grundläggande IT- kompetensen är tillgången till datorer och Internet. Enligt () hade av befolkningen i åldrarna tillgång till stationär dator 2002, och hade tillgång till bärbar dator i hemmet. Enligt Eurobarometern har , och högst datorpenetration i . Tre fjärdedelar av befolkning använde datorer , i hemmet, arbetet eller i skolan. Kvinnor och män använder dator i ungefär samma utsträckning. Användningen av Internet var också omfattande, använde Internet . använder Internet hemma, resterande enbart på arbetsplatsen, i skolan eller på annan plats. Så gott som alla ungdomar i åldern använder Internet, . Andelen i gruppen var . Ungefär en tredjedel av befolkning använder Internet . Det är vanligare att män använder Internet () än att kvinnor gör det (). Svenska arbetsgivare genomför också personalutbildningar med IT-inriktning. Drygt 350 000 personer deltog i sådana utbildningar enligt SCB. Detta motsvarade av samtliga personalutbildningar. Inom Verket för näringslivsutvecklings () program för att höja IT-kompeten- sen i småföretag har 80 projekt medfinansierats med nästan . Programmet, som avslutas , har nått sammanlagt 15 000 företag. Spridningen har varit god sett till geografi, bransch och typ av insats. Inriktningen på projekten varierar från elektronisk handel och säkerhet till branschspecifika insatser. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Antalet platser till IT-ubildningar har ökat . Jämfört med läsåret 97/98 har antalet platser ökat enligt . har antalet sökande minskat . Inför läsåret 01/02 var antalet sökande knappt 10 000 personer till drygt 9 000 platser, och knappt 8 400 studenter blev antagna. Datautbildningar har sett en minskning av antalet sökande med . Marknaden för Internetanslutning befinner sig enligt PTS i en period av stor förändring som tydligt är förknippad med övergången från uppringd anslutning till fast anslutning. Konkurrensen på marknaden för Internetanslutning har fram till nu varit relativt god, men i och med en stegvis övergång till fast anslutning, har frågan om kontrollen över accessnäten (nätet närmast abonnenten) fått starkt ökad betydelse. Som en konsekvens är konkurrensen på marknaden för Internetanslutning med högre överföringskapacitet sämre än för uppringd Internetanslutning. PTS bedömer att det finns ett hundratal leverantörer av Internetanslutning. Antalet leverantörer som erbjuder anslutning med högre överföringskapacitet är fler än dem som erbjuder uppringt Internet. Tabell 10.6 Intäkter från Internetanslutning från slutkund Ovanstående tabell visar att intäkterna av Internetanslutning från slutkund ökar. Ökningen kan helt hänföras till privatkundssidan. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Diagram 10.1 Antalet kunder med Internetanslutning ökade det totala antalet kunder med Internetanslutning till 3 187 000 kunder. Tillväxten i antalet kunder fortsätter att vara förhållandevis stark, även om den är lägre än under tidigare perioder. Av dessa beräknades vara uppkopplade via uppringd Internetanslutning med modem per . PTS beräknar att av alla svenska hushåll hade Internetanslutning vid utgången av 2002. Antalet privata kunder som var uppkopplade till Internet via någon form av anslutning med högre överföringskapacitet uppgick till 654 000, vilket motsvarar av samtliga hushåll. Jämfört med sista december har penetrationen ökat . De största Internetleverantörerna var precis som , Tele 2 AB, och som tillsammans har av kunderna för Internetaccess. är världsledande på att använda IT enligt analysföretaget . IDC tar fram ett index som bl.a. omfattar infrastruktur, IT-kompetens och IT-investeringar. toppar 2003 listan . När det gäller utvecklingen inom har följt upp den förra handlingsplanen e-Europa 2002. Rapporten visar att antalet hushåll med anslutning till Internet har stigit till . av skolorna och av företagen har numera anslutning till Internet enligt rapporten. Av rapporten framgår att ligger långt fram inom de flesta områden som omfattas av handlingsplanen, jämfört med övriga länder inom EU. Enligt slutsatserna har de övergripande målen i handlingsplanen uppfyllts, men det finns fortfarande områden där fortsatt arbete Det gäller bl.a. säkerhet och användning av IT och e-handel bland småföretag. E-handel till konsument (B2C) utgör av den totala e-handeln i enligt SCB. Detta är en något större andel än . Enligt skedde av detaljhandeln över Internet tredje kvartalet 2002, vilket är en ökning jämfört med året innan. Hälften av alla Internetanvändare har e-handlat för privat bruk , enligt en studie från PTS. Att använda Internet för köp och försäljning av varor och tjänster är enligt SCB vanligast i åldersgruppen och mer vanligt bland män, () än bland kvinnor (). Kvinnor handlar i genomsnitt för lägre belopp än män. Det är vanligare att Internetanvändare med bredbandsanslutning i hemmet e-handlar, jämfört med dem som har uppringd Internetanslutning. De produkter och tjänster som handlas mest på nätet är film och musik, därefter resor och logi. Matvaror handlas i mycket liten utsträckning på Internet. Försäljning av digitala produkter, som t.ex. program, digitala böcker eller tidskrifter är inte heller särskilt vanligt via Internet enligt SCB. Män köper främst filmer och musik medan kvinnor handlar kläder och sportartiklar. Användningen av elektroniska betalningstjänster är enligt PTS ännu inte särskilt utbredd, vilket kan bero på att nya beteenden och utnyttjandet av nya funktioner krävs. Enligt () har av konsumenterna betalat med kontokort vid köp eller beställning av varor eller tjänster för privat bruk. Det är fler män än kvinnor som uppger sitt konto- eller kreditkortsnummer vid betalning över Internet. av företagen erbjuder möjligheten att ta emot elektroniska betalningar för varor eller tjänster via en webbplats. Av den totala e-handeln sker mellan företag (B2B), en något lägre andel än . Enligt dominerar företag med fler än 500 anställda användningen av elektroniska affärer. Företag med en till 50 anställda har inte riktigt kommit igång med användningen av elektroniska affärer, enligt Gemenskapen för elektroniska affärer (). Enligt OECD-statistik ligger på en fjärde plats efter , och Fin- land avseende andel företag med 10 eller fler anställda som använder Internet för inköp och försäljning. Gällande försäljning, leverans och betalning över Internet 2000 finns på tredje plats efter och . sker e-handel till övervägande del inom landet. Tabell 10.7 Användare av Internetbanker 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Diagram 10.2 Intäkter för fast telefoni och mobila teletjänster från slutkund Som framgår av tabellen ovan ökar användningen av banktjänster över Internet stadigt. En enkätundersökning genomförd av visar att det totalt finns cirka 4,4 miljoner Internetbankskunder i . Ökningen är störst bland företagskunder. Två företeelser har inverkat på den svenska telemarknaden mer än andra . Den första är att förvalsreformen kompletterades med att den som ringer lokalsamtal inte längre behöver slå ett riktnummer för att använda sin förvalsoperatör. Genom denna ändring har villkoren nu blivit mer jämlika mellan operatörerna och konkurrensen har kunnat stärkas för deltjänsten nationell telefoni. Den andra är att tillväxten i antalet kunder till Internetanslutning med högre överföringskapacitet fortsätter att vara stark, även om den inte var lika stor som . Sammantaget omsatte fast telefoni och mobila teletjänster . Om även marknaden för Internetanslutning räknas in, uppnås en årsomsättning på , vilket betyder en ökning på jämfört med . De mobila teletjänsternas andel av marknaden har ökat från . TeliaSonera behåller sin position som den största operatören men bolagets andel för den totala marknaden för fast telefoni och mobila teletjänster fortsätter att sjunka, från 2002. Diagrammet ovan visar en marknadstillväxt där mobila teletjänster utgör en allt större andel av den totala intäktsmarknaden. Marknadsvärdet för fast telefoni uppgick till , vilket är lägre jämfört med året innan. Intäkterna från abonnemang utgör , vilket motsvarar av det totala marknadsvärdet för fast telefoni. Antalet PSTN- abonnemang (vanliga abonnemang på fasta telefonnätet) fortsätter att minska. Vid slutet av 2002 fanns det drygt 5,6 miljoner PSTN-abon- nemang. Bara en bråkdel av dessa, mindre än en promille, tillhandahålls av en annan operatör än TeliaSonera. lanserade några operatörer abonnemang för IP-telefoni i bredbandsnät. Kunden ges därmed möjlighet att säga upp sitt ordinarie fasttelefoniabonnemang hos TeliaSonera. ökade antalet förvalskunder till 1 535 000. Av dessa var 1 375 000 privata vilket innebär att en tredjedel av samtliga privatkunder av fast telefoni valt en alternativ operatör till TeliaSonera som förvalsoperatör. Införandet av förval för lokalsamtal har påverkat de alternativa operatörernas marknadsandelar av omsättningen för nationella samtal. TeliaSoneras marknadsandel av trafikintäkterna minskade således från 2002. Marknadsvärdet för nationella samtal uppgick till , vilket är lägre än . Denna nedgång kan hänföras till lägre intäkter från både uppringd anslutning till Internet och från vanliga telefonsamtal. De lägre intäkterna beror på minskad trafik till följd av att allt fler Internetanvändare går över till någon form av fast uppkoppling 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 samt sannolikt det ökade användandet av mobiltelefoner. Diagram 10.3 Kostnad för fasttelefonitjänster 2002 med hänsyn tagen till köpkraftsparitet Diagrammet ovan visar att kostnaderna för en s.k. korg av fasttelefonitjänster för ett svenskt hushåll är bland de absolut lägsta i . Marknaden för mobila teletjänster fortsatte att utgöra en betydande del av den totala telemarknaden. Emellertid kännetecknas mobilmarknaden alltjämt av konkurrensproblem. Tre nätägande operatörer på GSM-marknaden dominerar och i princip kontrollerar mobilmarknaden. Ett tiotal nya tjänstetillhandahållare har etablerat sig , men mycket pekar på att deras position gentemot de nätägande operatörerna är relativt svag. Förutsättningarna för prissänkningar på mobiltelefoni bedöms därför som små. Tillväxttalen för mobilabonnemang har stabiliserat sig på en nivå . ökade antalet abonnemang med sammanlagt och var 7 949 000 per . Av dessa är abonnemang som innehas av privatkunder. Penetrationen för mobiltelefonabonnemang är mycket hög i sett ur ett internationellt perspektiv. Det totala antalet abonnemang som andel av hela befolkningen motsvarade då . Det kan jämföras mot året innan. En försvårande omständighet när man skall beräkna penetrationen på ett korrekt sätt är dock att det inte är ovanligt att samma person har mer än ett abonnemang. Intresset för att använda kontantkort istället för eller ihop med kontraktsabonnemang fortsatte att öka, något som lett till att av samtliga GSM-abonnemang utgörs av kontantkort. Antalet NMT-abonnemang minskar kontinuerligt, men inte lika snabbt som . minskade antalet abonnemang . 2002 fanns det 137 000 NMT-abon- nemang hos TeliaSonera, som är den enda operatören för denna tjänst. TeliaSonera är största mobiloperatör, med en marknadsandel på av samtliga abonnemang. Därmed förlorade TeliaSonera tre procentenheters marknadsandel till sina konkurrenter. Tele2 är näst största mobiloperatör och har tillsammans med dotterbolaget av abonnemangen vilket är en liten ökning. behöll sin marknadsandel på . De nya tillhandahållarna av mobila teletjänster är fortfarande små. De har en marknadsandel på av det totala antalet abonnemang, vilket motsvarar 153 000 abonnemang. Det är en liten ökning i förhållande till 2001. Även om tjänstetillhandahållarna trots allt attraherat kunder till sina GSM-abonnemang , är inte själva ökningen av antalet abonnemang mycket högre än . Det skulle krävas en större tillväxt bland tjänsttillhandahållarna för att skapa goda förutsättningar för ökad konkurrens. Såvitt PTS erfarit är samtliga avtal som tecknats mellan mobilnätsoperatörerna och tjänstetillhandahållarna av sådant slag att mobilnätsoperatörerna åtar sig att bygga ut nätkapaciteten efter de behov som finns. Vissa tjänstetillhandahållare har emellertid nekats nätkapacitet i mobilnät, vilket i sin tur föranlett PTS att inleda tillsyn på området. Omsättningen för mobila teletjänster ökade med från till . Den genomsnittliga intäkten per mobilkund visar en neråtgående trend. Även sjönk denna från till . Av de totala intäkterna härrör från privatkunder, en andel som ökar. Det ökade användandet av kontantkort har påverkat utvecklingen av genomsnittsintäkterna. Skillnaden i genomsnittlig intäkt mellan ett kontraktsabonnemang och kontantkort är markant. Medan den är för ett kontraktsabonnemang är den för kontantkort. Diagram 10.4 Kostnad för genomsnittlig förbrukning av mobiltelefonitjänster 2002 med hänsyn tagen till Diagrammet ovan visar att kostnaderna för en medelförbrukares korg av mobiltelefonitjänster i är något lägre än genomsnittet inom . SMS-marknaden som har stått för en närmast explosionsartad tillväxt fortsätter visserligen att växa, men i en lägre takt . skickades 1,32 miljarder textmeddelanden vilket är en ökning . Av den totala genomsnittliga intäkten per kund och månad står SMS för . I sänds nästan fyra gånger så många SMS per kund som i och den största bakomliggande orsaken torde vara lägre priser. En GSM-kund i sände i genomsnitt cirka 57 SMS , en kund i cirka 40, medan antalet i är cirka 15. Priset för att skicka ett SMS i varierar från strax under en krona till medan det i både och ligger under en krona. PTS har tidigare konstaterat att de fortsatt höga priserna pekar på brister i marknadens funktionssätt och att det finns utrymme för en ökad priskonkurrens. Detta menar regeringen fortfarande vara en giltig slutsats då prisnivåerna i princip legat stilla . Marknaden för GPRS-tjänster () tog inte fart vare sig eller 2002. GPRS möjliggör mer avancerade, ofta kapacitetskrävande, tjänster, som baseras på GSM-systemet. fanns det 105 000 abonnenter som hade använt en GPRS-tjänst minst en gång . Detta måste betecknas som en relativt modest utveckling för denna teknik. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 av sålda nya telefoner möjliga att använda för GPRS eller WAP (Application Protocol). Trots detta användes av telefonerna för GPRS-tjänster. En orsak kan vara att kunderna inte är tillräckligt medvetna om vilka tjänster som finns att tillgå samt att det upplevs som tekniskt komplicerat med inställningar för telefonen. GPRS menar många är ett mellansteg mellan den andra generationens mobiltelefoni och UMTS, den tredje generationens. Antalet operatörer som tillhandahåller nätkapacitet på marknaden har fortsatt att öka även . fanns det 237 företag anmälda och åtta med tillstånd för att tillhandahålla nätkapacitet.