prop · GR03143 · 2004-05-12 00:00:00 — Det är angeläget att staten föregår med gott exempel när det gäller att integrera ett barnperspektiv i det offentliga beslutsfattandet. utveckla och driva på barnkonventionsarbetet på nationell nivå har det därför i regleringsbreven till ett femtiotal myndigheter inom såväl rätts- och exekutionsväsendet, totalförsvaret, som trafik- och sam- hällsplaneringen samt inom den sociala omsorgen och hälso- och sjuk- vården genom uttalade mål och/eller återrapporteringskrav eller uppdrag ställts krav på att beakta och utveckla ett barnperspektiv i verksam- Återrapportering har huvudsakligen skett i årsredovisningarna utökats med samtliga länsstyrelser och lärosäten. Mot bakgrund av dessa redovisningar har regeringen påbörjat en upp- följning av hur arbetet med att integrera ett barnperspektiv fortskrider inom olika myndighetssektorer och kommer att utifrån dessa överväga vilka åtgärder som kan behövas för att förbättra såväl mål- och resultat- styrningen som stödet till myndigheterna. Regeringen avser i samman- hanget att påbörja en dialog med företrädare för olika myndigheter kring vad ett barnperspektiv innebär för respektive myndighets verksamhet. 3.3 Direkta insatser för att stärka barns och ungas rättigheter När det gäller de direkta insatser som har genomförts i syfte att tillför- säkra barn och unga sina rättigheter enligt hänvisas till respektive avsnitt i denna skrivelse. Insatser som avses är bl.a. insatser mot kvinnlig könsstympning, stärkt skydd för barn i utsatta situationer, ökade kunskaper om sexuell exploatering av barn respektive om barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer, insatser inom föräldrastöds- området samt insatser när det gäller barnsäkerhet. Barn och deras familjer I varje barns grundläggande rättigheter ingår att få omvårdnad, att få växa upp under goda och trygga förhållanden och att få utvecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar. För barnets skull är det viktigt att båda föräldrarna är delaktiga i barnets uppväxt och tar ansvar Av artikel 5 och 18 följer bland annat att staten skall respektera det ansvar och de rättigheter och skyldigheter som 1 De myndigheter som omfattades av mål och/eller återrapporteringskrav eller uppdrag av- seende barnperspektivet i regleringsbreven för var: , , Brotts- förebyggande rådet, , , , Handi- kappombudsmannen, , , Krisberedskapsmyndig- heten, Kronofogdemyndigheterna, , , , , , , , Rättsmedi- cinalverket, SIDA, , , , för psykosocial miljömedicin, utbildningsstöd, Statens institutionsstyrelse, och . tillkommer föräldrar och att staten skall göra sitt bästa för att säkerställa Skr. 2003/04:143 att båda föräldrarna har ansvar för barnets uppfostran och utveckling. Föräldrar skall i sammanhanget få lämpligt bistånd då de fullgör sitt an- svar för barnets uppfostran. Artikel 26 i tillerkänner varje barn rätten till social trygghet, innefattande socialförsäkring. De förmåner som rätten till social trygghet avser skall beviljas med hänsyn till bland annat de resurser och omständigheter i övrigt som finns hos barnet och de personer som ansva- rar för barnets underhåll. Vidare tillerkänns barnet i artikel 27 den lev- nadsstandard som krävs för barnets utveckling. Det är föräldrarna eller andra som är ansvariga för barnet som, inom ramen för sin förmåga och ekonomiska resurser, har huvudansvaret för att säkerställa de levnads- villkor som är nödvändiga för barnets utveckling. 4.1Insatser för barn och deras familjer Den generella välfärdspolitiken är basen för att kunna förverkliga barn- konventionens intentioner. En viktig utgångspunkt för politiken är att alla barn och unga skall ges samma möjligheter oavsett förutsättningar, såsom härkomst, familjens ekonomiska ställning, kön, funktionshinder. Ett av målen för den generella välfärdspolitiken är att garantera alla flickor och pojkar en god start i livet. I sägs att barn har rätt till omvårdnad, trygghet och en god fostran. Föräldrarna är de som har huvudansvaret för barnets vård och fostran. Barnets bästa skall komma i främsta rummet vid alla beslut om vårdnad, boende och um- gänge. Samhällets uppgift är att stödja och komplettera föräldrarna så att goda och trygga uppväxtvillkor kan garanteras alla barn. Den generella välfärdspolitiken rymmer också stöd till de mest utsatta grupperna familjer med svag ekonomi och barn med särskilda behov. En grundläggande uppgift är att skapa förutsättningar för jämlika upp- växtvillkor för alla barn. I det ingår en strävan att göra det möjligt för båda föräldrarna att kunna vara delaktiga i och ta ansvar för barnets upp- växt. En annan självklar strävan är att samhällets resurser och verksam- heter, exempelvis förskolan, skolan och fritidsverksamheten, skall komma både flickor och pojkar till del på lika villkor, liksom att flickor och pojkar skall få möjlighet att utveckla sina personligheter utan att be- gränsas av könsstereotypa mönster. Insatser för barn och deras föräldrar utförs inom ramen för en mängd av statsbudgetens politikområden. till barn- familjerna sker huvudsakligen inom politikområdet Ekonomisk familje- politik, vilket återfinns inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn samt inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bo- stadsförsörjning och byggande, anslaget 21:1 Bostadsbidrag. Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljerna är studiebidragen under ut- giftsområde 15 Studiestöd samt maxtaxa i barnomsorgen under utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning (se närmare under av- snitt 7.3). Insatser för att anpassa familjerättens regler till en modern syn på familjebildningen och på föräldrarnas roll i barnens liv sker inom civilrättens område under utgiftsområde 4 Rättsväsendet. generella insatser för barn och deras föräldrar inom ramen för bl.a. barn- politiken och hälso- och sjukvårdspolitiken (utgiftsområde 9) och inte- grations- samt storstadspolitiken (utgiftsområde 8). Nedan följer en sammanställning av redovisade insatser för barn och deras familjer i statsbudgeten för inom ramen för bl.a. den eko- nomiska familjepolitiken och barnpolitiken. Insatser för ekonomisk trygghet för familjer och barn Den ekonomiska familjepolitiken omfattar insatser för ekonomisk trygg- het för familjer och barn. Målet för den ekonomiska familjepolitiken är att skillnaderna i de eko- nomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. För att stödja barnfamiljerna har samhället byggt upp ett system som syftar till att ge ekonomisk trygghet med ökad försörj- ningsbörda. Utöver att utjämna de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn har den ekonomiska familjepolitiken även till syfte att utjämna de ekonomiska villkoren över livscykeln. De ekonomiska familjestöden är också utformade så att de tillgodoser ett antal särskilda behov hos bland annat ensamföräldrar och hos föräldrar till funktions- hindrade barn. Tabell 1 visar hur budgetmedlen inom politikområde 21 Ekonomisk familjepolitik fördelas för mellan de olika anslagen. Fördelning av anslagen inom politikområde 21 Ekonomisk familjepolitik för (mkr) Anslag inom utgiftsområde 12, politikområde 21 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 21:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 21:7 Pensionsrätt för barnår Totalt för utgiftsområde 12 Anslag inom utgiftsområde 18 Totalt för Politikområde Ekonomisk familjepolitik De allmänna barnbidragen, dvs. barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, syftar till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn. Barnbidraget är ett generellt stöd, det skapar inga marginaleffekter och det har hög legitimitet. de allmänna barnbidragen (21:1) uppgår för till Skr. 2003/04:143 20 878 miljoner kronor. Regeringen har förbättrat barnfamiljernas ekonomi genom att höja barnbidraget och flerbarnstillägget . Samman- taget uppgår dessa satsningar till . Barnbidraget utgår med per barn och månad. Flerbarnstillägget utgår med per barn och månad för det tredje barnet, per barn och månad för det fjärde barnet och per barn och månad för det femte barnet. Föräldraförsäkringen syftar till att ge båda föräldrarna möjlighet att för- ena förvärvsarbete eller studier med föräldraskap. Föräldraförsäkringen omfattar föräldrapenning i samband med barns födelse, tillfällig för- äldrapenning och havandeskapspenning. av det totala uttaget av dagar inom föräldraförsäkringen. Antalet utbetalda föräldrapenningdagar 2003 blev totalt över 40 miljoner vilket var cirka 2 miljoner fler dagar än 2002. Ökningen var en följd av det stigande antalet födda barn och att föräldrapenningen förlängdes . I syfte att förbättra för de föräldrar som saknar inkomst, har låg inkomst eller inte uppfyller kvalifikationsvillkoret inom föräldrapen- ningen höjdes fr.o.m. grundnivån från per dag till per dag. Höjningen avser de dagar som kan betalas ut enligt förälderns sjukpenninggrundande inkomst, de s.k. sjukpenning- dagarna, vilka är 390. De inom föräldrapenningen betalas som tidigare med per dag. Föräldraförsäkringen fördelas ojämnt mellan män och kvinnor. Kvin- nor står för det största uttaget av föräldraledigheten. Regeringen beslu- tade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av reglerna om föräldraförsäkringen. Översynen skall göras med utgångspunkt i att föräldraförsäkringen skall verka för barnets bästa och bidra till en ökad jämställdhet mellan könen. Utredaren skall redovisa uppdraget . Syftet med underhållsstödet är att barn som inte bor med båda sina för- äldrar skall garanteras en rimlig ekonomisk standard som systemet skall bidra till att båda föräldrarna tar sitt ekonomiska ansvar gentemot sina barn. Cirka 500 000 barn lever åtskilda från minst en av sina föräldrar. Av dessa barn får omkring 310 000 underhållsstöd. Om man också räknar in barn med förlängt underhållsstöd är det totala antalet barn med underhållsstöd omkring 330 000. Anslaget för underhållsstödet (21:3) uppgår för till överlämnade betänkandet Ett Skr. 2003/04:143 reformerat underhållsstöd (SOU 2003:42). Syftet med översynen har varit att få systemet att fungera bättre. I betänkandet föreslås en rad änd- ringar i reglerna om underhållsstöd, av vilka en del har behand- lats i samband med regeringens proposition Vissa socialförsäkringsfrågor (prop. 2003/04:96). Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Se avsnitt 4.1.3 Internationella adoptionsfrågor, nedan. Barnpensioner och efterlevandestöd till barn Barnpensioner och efterlevandestöd till barn syftar till att garantera barn vars ena eller båda föräldrar har avlidit en rimlig ekonomisk standard. För barn som går i grundskola, gymnasium eller liknade kan barnpensionen förlängas längst t.o.m. juni månad det år som barnet fyller . Anslaget för barnpension och efterlevandestöd till barn (21:5) uppgår Vårdbidrag för barn med funktionshinder Syftet med vårdbidrag för funktionshindrade barn är att ge föräldrar möjlighet att i hemmet ta hand om ett funktionshindrat barn med behov av särskild tillsyn och vård. Vid bedömning av rätt till vårdbidrag beak- tas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller funktions- Anslaget för vårdbidrag för funktionshindrade barn (21:6) uppgår för En höjning av den övre åldersgränsen för rätt till vårdbidrag trädde i Ändringen innebär en höjning av den övre åldersgränsen för rätt till vårdbidrag från till det halvårsskifte då En höjning av den övre åldersgränsen anknyter bättre till det särskilda vårdansvar som föräldrarna har. sen beräknas innebära en kostnadsökning med 130 respektive Antalet vårdbidrag har nästan fördubblats . Det finns fler förklaringar till utvecklingen. Införandet av nya bidrags- nivåer samt möjligheten att få vårdbidrag enbart för merkostnader har medfört att nya grupper av barn som inte kunnat beviljas vård- bidrag numera kan få det. Även höjningen av åldersgränsen 2003 bidrar till att denna utveckling sannolikt fortsätter. () identifierar i sin senaste rapport om vårdbidraget (RFV anser 2003:2) även andra skäl till att antalet beviljade Där nämns bl.a. att allt fler får information om samhällets stödformer, kunskapen om diagnoserna ADHD/DAMP ökar och metodiken för att upptäcka och diagnostisera förbättras. terar att det är flest pojkar som utreds och diagnostiseras. och forskning kan emellertid även flickors symptom upptäckas. ringen har därför lämnat ett uppdrag åt . 2003/04:143 utvärdering att i samråd med analysera och kartlägga kunskaperna om flickor med vissa psykiska störningar, särskilt avseende ADHD. Uppdraget skall redovisas . För övriga insatser när det gäller barn med funktionshinder se kapitel 5 nedan. Bostadsbidrag lämnas till barnfamiljer samt till ungdomar mellan utan barn. Bostadsbidraget syftar även till att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder. Bostadsbidragets storlek bestäms av hushållets sammansättning, bostads- kostnaden och den bidragsgrundande inkomsten. Anslaget för bostadsbidrag (21:1, utgiftsområde 18) uppgår för budget- till . var av de hushåll som fick bostadsbidrag ensamföräldrar. Dessa fick av det totala bidragsbe- loppet. De samboende hushållen utgjorde och fick av det totala bidragsbeloppet. De hushåll som får bo- stadsbidrag är alltså övervägande barnfamiljer, särskilt ensamstående hushåll med barn. Av de ensamstående föräldrar som får bostadsbidrag utgör kvinnor en betydande majoritet. Nya regler avseende barns förmögenhet vid beräkning av bostads- bidrag trädde i kraft . Ändringarna syftar till att förbättra situationen för familjer där barn tillerkänns ersättningar med anledning av kroppsskada, kränkning, olycksfall eller sjukdom och innebär att sådana ersättningar inte skall påverka familjens förmögenhet vid beräk- ning av bostadsbidrag. De nya bestämmelserna tillämpas på bostads- bidrag som har lämnats fr.o.m. . Vidare har regeringen överlämnat proposition 2003/04:96 Vissa socialförsäkringsfrågor till , med bl.a. förslag om barns förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag. Vid beräkning av bostads- bidrag föreslås undantag för sådana tillgångar som ett barn har fått genom gåva, testamente eller förmånstagarförordnande vid försäkring eller visst individuellt pensionssparande. 4.1.2 Övrigt ekonomiskt stöd till barn och deras familjer Målet för studiehjälpen är att minska betydelsen av ekonomiska, geo- grafiska och sociala hinder för gymnasiala studier (Utgiftsområde 15 Studiestöd, Politikområde 25 Utbildningspolitik). Studiehjälpen består av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg och lämnas i huvudsak till ungdomar i gymnasieskolan. Studie- bidraget är ett generellt bidrag och lämnas med . Extra tillägg är ett behovsprövat bidrag som studerande från inkomst- svaga hushåll kan ansöka om. Likaså är det statliga inackorderingstilläg- get till studerande utanför det offentliga skolväsendet behovsprövat. fick cirka 410 000 elever studiebidrag. Anslaget för stu- Skr. 2003/04:143 diehjälpen (25:1) uppgår för till . För att stärka barnfamiljernas situation har studiebidraget utökats fr.o.m. . Studiebidrag lämnas i stället för . Maxtaxa inom barnomsorgen (utgiftsområde 16, Utbildningspolitiken) Se närmare under avsnitt 7.3. I artikel 21 i framhålls det bland annat att barnets bästa skall vara styrande för alla överväganden som rör adoption, såväl natio- nella som internationella adoptioner. Insatser för internationellt adopterade barn och deras familjer Insatser för internationellt adopterade barn och deras familjer sker huvudsakligen inom ramen för barnpolitiken (utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg). Cirka 1 000 barn adopteras till från andra länder. är bedömningen att nivån kommer att vara ungefärligen densamma. för internationella adoptionsfrågor () är central för- valtningsmyndighet med ansvar för tillsyn, kontroll och information i frågor rörande internationella adoptioner. har som uppgift att underlätta adoption i av utländska barn och skall därvid sträva efter att adoption sker till barnets bästa och i enlighet med gäl- lande lagstiftning i barnets ursprungsland och i . är central- myndighet enligt om skydd av barn och sam- arbete vid internationella adoptioner. NIA:s anslag (15:2) för uppgår till . Insatserna från är främst in- riktade på att upprätthålla en hög etisk nivå i adoptionsverksamheten. Bidrag till kostnader för internationella adoptioner (utgiftsområde 12, politikområde 21 Ekonomisk familjepolitik) Syftet med anslaget 21:4 är att lämna bidrag till kostnader för interna- adoptioner enligt lagen (1988:1436) om bidrag vid adoption av utländska barn. lämnas bidrag med per barn. Cirka 1 000 barn adopteras till från andra länder. Anslaget för bidrag till kostnader för internationella adoptioner uppgår för till . Proposition om internationella adoptionsfrågor Regeringen har lämnat en proposition till om interna- adoptionsfrågor (prop. 2003/04:131). huvudsak på adoptionsutredningens betänkande Adoption till vilket (SOU 2003:49). I propositionen lämnas förslag som syftar till att stärka barnets rätt i adoptionsprocessen. Det gäller skärpta och tydligare villkor i lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling för att en sammanslutning skall få auktorisation att förmedla internationella adoptioner, dokumentationsskyldighet samt ökade tillsynsverktyg för frågor () föreslås avvecklas som nämndmyndighet och ersättas av Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (). Det föreslås också att adoptionskostnadsbidraget i fortsättningen skall lämnas endast för adoptioner som förmedlats av en auktoriserad sam- Lagändringarna föreslås träda i kraft . I propositionen aviseras vidare att i soci- alt arbete vid kommer att få i uppdrag att samla och sprida tillgänglig kunskap om adopterade och deras situation. avser att återkomma i budgetpropositionen i denna fråga. Internationella bortföranden av barn Av artikel 11 i följer en skyldighet för att vidta åtgärder för att bekämpa olovligt bortförande och kvarhållande av barn i utlandet och skall för detta ändamål främja ingåendet av bi- eller multilaterala överenskommelser eller anslutning till befintliga överenskommelser. Det är en angelägen, och svårhanterlig, uppgift att bistå för- äldrar vars barn blivit bortförda till ett annat land i samband med en vårdnadstvist. Bakom varje enskilt fall finns människor med olika syn på barn, familj och samhälle. Den ökade rörligheten över gränserna har lett till att antalet vårdnadstvister med internationella inslag har ökat. En ytterligare aspekt som gör ärenden om barnbortföranden komplexa är att rättssystemen skiftar från land till land. Svenska domstolsbeslut om vårdnad och umgänge erkänns normalt inte i andra länder. Motsvarande gäller för utländska avgöranden i . För detta krävs i allmänhet stöd i en internationell överenskommelse. Insatser för att bekämpa olovliga bortföranden och kvarhållanden av barn i utlandet Insatser för att bekämpa olovliga bortföranden och kvarhållanden av barn i utlandet sker inom ramen för utrikespolitiken (utgiftsområde 5 Interna- tionell samverkan, anslaget 5:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utom- lands m.m.). Ärenden enligt om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn deltar i ett omfattande internationellt samarbete för att bistå drabbade barn och föräldrar inom ramen för den s.k. om internationell privaträtt. Drygt sjuttio länder i alla världsdelar är an- slutna till om de civila aspekterna på interna- bortföranden av barn (). Samarbetet syftar till att tillhandahålla drabbade barn och föräldrar ett effektivt verktyg att möjliggöra en återförening och avser också att säkerställa rätten till umgänge mellan barn och den kvarlämnade föräldern. Sam- arbetet är framgångsrikt, då de flesta bortförda barn kan återvända till sina hemländer. bygger på grundtanken om barnets bästa. Frågor rörande vårdnad och umgänge bör avgöras av domstol i det land där barnet har sin invanda miljö. Erfarenheterna visar att där finns de bästa förutsättningarna för att bedöma och besluta om sådana frågor. är centralmyndighet i och har en samordnande funktion. har upparbetat ett omfattande nätverk med övriga centralmyndigheter och en rad andra berörda här i landet och utomlands, såsom advokater, domstolar, sociala myndigheter, polismyndigheter, åklagare, barnpsyko- loger och olika privata organisationer verksamma på området. Det är av strategisk betydelse för arbetet med bortförda barn att dessa nätverk kon- tinuerligt utvecklas och byggs ut. Antalet ärenden enligt har ökat ganska markant. inkom ungefär ett fyrtiotal nya ärenden till . Siffran avser både ären- den där barn förts från och till . inkom ett sjuttiotal nya ärenden, vilka är de högsta siffrorna som noterats. Ärenden enligt konventionen avgörs i av de allmänna förvalt- ningsdomstolarna. En genomgång har gjorts av de för centralmyndig- heten kända ärenden som slutligt avgjordes genom dom i svensk domstol . I av dessa avgöranden beslutade svenska domstolar att barnet skulle återföras till hemviststaten, vilket får anses vara en hög siffra som stämmer väl överens med konventionens grundhållning. har flest s.k. Haagkonventionsärenden tillsammans med . Samarbetet med har av flera skäl varit särskilt uppmärksammat. har bl.a. utsatts för kritik från officiellt amerikanskt håll då det har hävdats att amerikanska föräldrar i några fall har haft svårigheter att upprätthålla kontakten med barn som har förts till . Samarbetet mellan och fungerar emellertid numera utmärkt, samarbetet vidareutvecklas och berörda parter träffas regelbundet för att diskutera enskilda ärenden. Ärenden med länder utanför handlägger också ärenden rörande barn som förts bort till länder som inte är anslutna till . ärenden med länder utanför konventionen har legat stabilt kring ett fem- Skr. 2003/04:143 tontal nya ärenden (till och från ) . den är i allmänhet mycket svåra att lösa. De svenska ansträngningarna fokuserar här på att möjliggöra umgänge mellan barnet och den kvarläm- nade föräldern. Det bör i detta sammanhang framhållas att Utrikes- departementet aldrig får medverka till återföranden av barn som strider mot lagarna i det land dit barnet förts. har slutit bilaterala avtal med och om sam- arbete på civilrättens område. Enligt avtalen skall en gemensam civil- inrättas där enskilda ärenden om barnbortföranden kan diskuteras. Den svensk-tunisiska kommissionen har träffats ; senast . Kommissionens arbete har varit mycket framgångsrikt då framsteg har kunnat göras i flertalet ärenden. Med har antalet ärenden varit få, varför det inte har funnits anledning att träffas i kommissionen. undersöker aktivt om modellen med bilaterala forum för samråd i dessa frågor också kan an- vändas med fler länder utanför konventionen. Ekonomiskt bistånd i ärenden om bortförda barn förfogar över särskilda medel för att bistå ekonomiskt i ärenden om bortförda barn. Medlen upp- går till för och belastar anslaget 5:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands m.m. Medlen får användas för täckande av kostnader för återförande till hemviststaten av barn som olovligen har förts bort eller kvarhållits i strid mot en vårdnadsrätt. Kost- naderna får avse resor, översättning och andra kostnader som har ett samband med återförandet av barnet till hemviststaten. Beloppet får även avse kostnader som har till syfte att främja rätten till umgänge mellan föräldrar och barn samt kostnader för centralmyndigheten att anordna kurser och seminarier i syfte att informera om dessa frågor. Erfarenheterna av användningen av dessa medel är mycket goda. Möj- ligheten att kunna bistå med medel för att täcka kostnader för bl.a. resor till och från ett annat land har varit av avgörande betydelse för att åter- föra barn eller möjliggöra umgänge mellan barn och kvarlämnade föräld- rar i ett antal olika ärenden. Medlen har använts både i ärenden med län- der som är anslutna till och med länder utanför konventionen.