prop · GR031d25 · 2004-01-01 00:00:00 — I regleringsbrevet till bryts dessa ned till specifika verksamhetsmål och resultatindikationer för verksamhetsområdet . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Vid bedömning av måluppfyllelsen granskas, förutom själva måluppfyllelsen, även de återrapporteringskrav som angavs i regleringsbrevet. har inom vissa områden haft svårt att leva upp till såväl själva måluppfyllelsen som återrapporteringskraven. Inom främst delmålet tillgängligt transportsystem har såväl måluppfyllelsen som återrapporteringen varit otillräcklig. har i stället varit mer framgångsrik inom delmålet en god miljö jämfört med övriga delmål. Utvecklingen inom delmålen säker trafik och hög transportkvalitet är positiv. Det är första året myndigheten rapporterar om det nya delmålet om ett jämställt transportsystem. har tagit till sig uppgiften genom att belysa och kartlägga jämställdhetsperspektivet inom vägtransportsystemet. Nedan redovisas hur uppfyllt de mål som satts upp för . Tabell 4.8 Sammanställning av resultat delmål i regleringsbrevet Tillgängligheten för medborgare och näringsliv skall successivt förbättras mellan glesbygd och centralorter samt mellan regioner och omvärlden Tillgänglighet inom storstadsområden och mellan tätortsområden skall öka Andelen funktionshindrade som kan utnyttja vägtransportsystemet, inklusive kollektivtrafik, skall öka bör kollektivtrafiken kunna användas av de flesta funktionshindrade Andelen barn som på egen hand kan utnyttja vägtransportsystemet skall öka fortlöpande Andelen gående och resande med cykel och buss sammantaget skall öka fortlöpande, särskilt i tätorter skall genom sina samlade åtgärder förbättra tillståndet på det statliga vägnätet, jämfört Restriktionerna på det statliga vägnätet skall minska Kostnadseffektiva trafiksäkerhetsåtgärder skall genomföras på det statliga vägnätet så att antalet dödade Åtgärder som särskilt syftar till att förbättra barns trafiksäkerhet skall prioriteras samlade åtgärder skall leda till en minskning av utsläppen av koldioxid från vägtransportsektorn skall åtgärda vägtrafikbullret för boende som utsätts för ljudnivåer överstigande Antalet bullerstörda boende skall minska såväl längs det statliga vägnätet som utmed kommunernas vägnät där åtgärder skall utföras med hjälp av statliga bidrag Användningen av naturgrus i den statliga väghållningen skall minska fortlöpande anpassat till regionala Antalet stora vattentäkter som påverkas av vägsalt skall minska Övriga mål och återrapportering Fastställda serviceåtaganden till medborgare och näringsliv skall uppfyllas skall successivt minska kötiderna för kunskapsprov och körprov så att kötiderna från och med den är högst vid första och andra provtillfället för respektive prov. I övriga fall skall kötiden endast i undantagsfall överstiga À-priserna för serviceåtagandena skall trendmässigt minska Produktiviteten för drift- och underhållsverksamheten skall öka Planeringsunderlag för tillåtlighetsprövning av arbetsplaner enligt 17 kap. och arbetsplaner skall ha en så god kvalitet att prövningsmyndighetens behov av kompletteringar minskas skall bedriva en egenregiverksamhet med en lönsamhet som är jämförbar med branschen i övrigt har också som statens företrädare på central nivå ett samlat ansvar, s.k. sektorsansvar, för hela vägtransportsystemets utveckling. måluppfyllelse mot de transportpolitiska målen redovisas i nedanstående tabell. Kolumnen Förändring 2002 visar måluppfyllelse jämfört med föregående år medan kolumnen Måluppfyllelse visar hur troligt det är att de långsiktiga målen kommer att uppnås. Tabell 4.9 Sammanställning av resultat delmål i regleringsbrevet Allmän bedömning av tillgänglig- Kvaliteten i det svenska vägtrans- Allmänt främja en positiv utveck- Svaveldioxidutsläpp (försurande) Kväveoxider (gödande och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Målet är ett tillgängligt transportsystem, där vägtransportsystemet utformas så att medborgarna och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att de insatser som gjorts inte varit tillräckliga för att verka i riktning mot att målet uppnås. Tillgängligheten har inte förbättrats i någon påtaglig omfattning. Dessutom saknas inom vissa delar av målet om tillgänglighet mått och konsekventa mätmetoder över tidsperioder. Målet är att vägtransportsystemets utformning och funktion medger en hög transportkvalitet för medborgarna och näringslivet. Regeringen bedömer att insatserna motsvarar de krav som ställs för att uppnå målet. Av det statliga vägnätet i såväl skogslänen som övriga landet har andelen belagd väg ökat något jämfört med föregående år. är andelen belagd väg i skogslänen (68,0) medan motsvarande andel i övriga landet är 87,0 (86,7). Ungefär en femtedel () av det totala statliga vägnätet är grusvägar. har blivit belagda. Vägnätets ytstandard har förbättrats något såväl i längsled (svackor i vägen) som i tvärled (spårdjup) . Däremot har andelen ojämnheter i längsled varit fortsatt hög på vägar med mindre trafik än 2 000 fordon . Som mått på vägars bärighet används dels andel väg med högsta tillåten bärighet, bärighetsklass 1 (BK1: bruttovikt upp till ), dels bärighetsnedsättning, såväl tid som längd. Längden väg som normalt upplåts för BK1 har ökat med . Det har dock inte skett någon utjämning mellan förhållandena i skogslänen och övriga landet. I sammanhanget skall nämnas att har tjällossningen inte varit så svår som året innan och inte heller har några dramatiska avvikelser orsakade av extrema vädersituationer förekommit. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 En positiv regional utveckling Målet är en positiv regional utveckling, där vägtransportsystemet främjar en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långa transportavstånd. Regeringen bedömer att målet delvis har uppfyllts. Det långsiktiga målet innebär en utjämning av regionala skillnader. Några separata mål för regional utveckling finns inte. Tillgänglighet med bil till arbete och regionala funktioner har förbättrats något i mellersta och . Någon generell utjämning av regionala skillnader har inte uppnåtts. Målet är ett jämställt vägtransportsystem, som är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ha samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning, och deras värderingar skall tillmätas samma vikt. Regeringen bedömer målet som delvis uppfyllt. Några separata mål för ett jämställt transportsystem 2002 finns inte. Däremot har initiativ tagits för att verka för delmålet som sådant. Forskningsresurser har använts för att analysera vilka konsekvenser jämställdhetsperspektivet bör få för vägtransportsystemets utformning. En utgångspunkt har varit att studera samtliga transportsätt inom vägtransportsystemet. Kvinnor utsätter sig för mindre risker och har en mer positiv attityd till trafiksäkerhet än män. I samband med organisationsförändringen inom myndigheten har andelen kvinnliga chefer ökat väsentligt . Genom att öka andelen kvinnor i positioner med möjlighet att påverka beslut kan befintlig kompetens tas tillvara på ett bättre sätt. Målet är en säker trafik, där det långsiktiga målet för trafiksäkerheten skall vara att ingen dödas eller allvarligt skadas till följd av trafikolyckor inom vägtransportsystemet. Vägtransportsystemets utformning och funktion skall anpassas till de krav som följer av detta. Regeringen bedömer att målet delvis har uppfyllts. dödades 532 personer jämfört med 554 personer året innan. Utvecklingen närmar sig svagt etappmålet 2007 om högst 270 dödade, men är långt ifrån den takt som krävs för att målet skall uppnås. Däremot har antalet svårt skadade ökat kraftigt . Delvis beror detta på ett ökat trafikarbete, men sannolikt har även polisrapporteringen för ändrats på grund av ett nytt inrappor teringssystem, STRADA. I ett EU-perspektiv är tillsammans med och de länder som uppvisar lägst antal dödade per 100 000 invånare. och ligger dödstalen på en betydligt lägre nivå . Det är dock för tidigt att dra några långtgående slutsatser av denna utveckling. Målet är en god miljö, där vägtransportsystemets utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador samt att en god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser främjas. Vägtransportsystemets utformning skall bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås. Regeringen bedömer att har varit mer framgångsrik inom delmålet en god miljö jämfört med övriga delmål. Koldioxidutsläppen från vägtrafiken ökade () och möjligheten att nå etappmålet till 2010 blir allt mera avlägsen. Or- saken är framför allt en ökning av transportarbetet och en utveckling mot allt tyngre bilar. åtgärder har bidragit till en minskning av koldioxidutsläppen från vägtrafiken, jämfört med om åtgärderna inte vidtagits. Utvecklingen av ökade koldioxid utsläpp är dock oroande ur miljösynpunkt och ställer stora krav på infrastrukturplanering och ekonomiska styrmedel om regeringens miljömål ska kunna uppnås. Miljökvalitetsnormerna för kväveoxider och partiklar överskrids på ett antal statliga och kommunala vägar. Utsläppen av cancerframkallande ämnen har minskat jämfört med . Bullersituationen är i stort sett oförändrad. Etappmålet kommer inte att nås och det behövs en kraftig ökning av insatserna, framför allt på det kommunala vägnätet för att nå målet. var användningen 2,5 (4) miljoner ton. Upprivna beläggningsmassor återvinns i stor omfattning. Äldre beläggningsmassor kan ibland innehålla stenkolstjära (klassas i vissa fall som farligt avfall). har därför utarbetat rekommendationer för hur sådana beläggningsmassor skall hanteras. Mål kopplade till flera verksamhetsområden Förutom de sex delmålen har myndigheten mål som är kopplade till flera verksamhetsområden. Fokus för målen är serviceåtaganden till medborgare, produktivitet och effektivitet i verksamheten. Regeringen bedömer att målet delvis har uppfyllts. Inom den avgiftsfinansierade verksamheten har myndigheten fastställt två serviceåtaganden. Myndigheten har inte lyckats minska kötiderna för kunskapsprov och körprov så att kötiderna är högst vid första och andra provtillfället för respektive prov. I övriga fall skulle kötiden endast i undantagsfall överstiga . Medelvärdet för körprov i hela landet är 2002. För kunskapsprovet är motsvarande siffra 2002. Antalet körprov och kunskapsprov var 198 200 respektive 224 400, vilket är en ökning av antalet körprov med 19 000 och antalet kunskapsprov med 27 900 jämfört med . Efterfrågan på körkortsprov har ökat . Antalet omprov har ökat vilket bl.a. lett till långa väntetider. À-priserna för serviceåtagandena har delvis minskats. Eftersom det även förekommit ökningar bedöms målet som delvis uppfyllt. Produktiviteten för drift- och underhållsverksamheten bedöms sammanfattningsvis ha ökat. Kostnaderna för drift och underhåll har sjunkit och kostnaderna för färjetransporter på det statliga vägnätet har sjunkit marginellt. Nedlagda kostnader för drift och underhåll av grusvägar har visserligen ökat men bedöms ge en längre varaktighet och därmed en lägre totalkostnad. Lönsamheten för produktionsverksamheten bedöms vara i paritet med branschen i övrigt. En grov jämförelse visar att både och ligger i linje med konkurrenterna. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 () har genomfört revision för myndighetens verksamhetsår 2002. RRV bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. /95 fastställer () ekonomiadministrativa värden (EA-värden) för bl.a. myndigheter under regeringen. EA-värderingen är ett instrument för regeringen att följa upp myndigheternas ekonomiadministrativa standard. Värderingen är upplagd, så att det på en mängd olika ekonomiadministrativa områden ställs frågor om vissa specifika kriterier är uppfyllda. har av ESV erhållit EA-värde BA vilket motsvarar omdömet tillfredsställande. Vägtrafiken förväntas öka och kommer även fortsättningsvis ha en dominerande ställning. Ökade inkomster leder till ett ökat bilinnehav och strukturomvandlingen i näringslivet leder till att allt mer högförädlat gods produceras och konsumeras, vilket ökar efterfrågan på lastbilstransporter. Denna utveckling är dock oroande ur miljösynpunkt och ställer stora krav på infrastrukturplanering och ekonomiska styrmedel om regeringens miljömål ska kunna uppnås. Det var ett flertal byggstarter medan 2003 och 2004 i stället präglas av investeringar i pågående projekt. Färdigställande av vägar och trafikökning leder till ökade behov av underhållsåtgärder. Uppgiften att bevara och säkerställa vägar har hög prioritet framöver. För att förbättra möjligheten att nå delmålet om en hög transportkvalitet planerar regeringen att avsätta medel till tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion i form av en egen delpost i regleringsbrev. Antalet omkomna i trafiken har minskat men inte alls i önskad omfattning för att nå det långsiktiga målet om högst 270 dödade . Trenden är dock positiv och den fortsätter att vara så även . En viktig orsak till att antalet omkomna inte minskar i önskad omfattning, trots de stora satsningarna på ökad trafiksäkerhet på det statliga vägnätet, är den starka trafiktillväxten även . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 att dödas eller skadas allvarligt i en trafikolycka har visserligen minskat men de faktiska talen minskar inte i samma omfattning. För att effektivisera trafiksäkerhetsarbetet har regeringen tagit initiativ till en nationell samling för ökad trafiksäkerhet. har problemområden identifierats som har bäring på trafikanternas beteende. Regeringen har också infört en vägtrafikinspektion i organisation. Inspektionens beman ning beräknas till ca 1520 personer. Inspektionen är oberoende i förhållande till övriga organisation. Regeringen har utsett inspektionens chef som ett led för att säkerställa dess självständiga roll. Huvuduppgiften för inspektionen är att främja och utvärdera arbetet med att skapa ett säkert vägtransportsystem. Produktiviteten för drift och underhåll har ökat . Dock visar kartellavslöjandena att det finns anledning att kontinuerligt ifrågasätta kostnadsbilden. har vidtagit såväl organisatoriska åtgärder som översyn av upphandlingsrutiner. Som ett led att förbättra uppföljningen av drift- och underhållsstrategierna har regeringen initierat en utredning vars huvudsyfte är att i en invärderingsstudie testa en modell för vägarnas och järnvägarnas tillstånd. Ett begränsat urval av vägar inom en region eller sträckning skall invärderas. I myndighetsutövning ingår bl.a. att genomföra av förarprov. Väntetiderna för förarprov är fortfarande långa som efterfrågan ökat. Det är stora variationer i väntetider för förarprov i landet. Väntetiderna är som regel längst i storstadsregionerna. har fortsatt rekryteringen av nya trafikin spektörer i framför allt storstadsområdena för att möta den ökade efterfrågan. 1Motsvarar 1 020 427 tkr prisnivå. 2Motsvarar 1 010 811 tkr prisnivå. Från anslaget finansieras kostnader för ledning, vägtrafikinspektion, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, internt expertstöd samt intern utveckling. Vägtrafikinspektionen beräknas finansieras med . Vidare beräknas transportpolitiska utredningar samt övriga kostnader finansieras med högst som inte är direkt hänförliga till produkter och tjänster men som belastar anslaget. Kostnaden för administration exklusive resultatenheter har minskat med i nominella tal . ökade kostnaden med i nominella tal jämfört med . Kostnadsutvecklingen beror delvis på FoU inom administration och organisationsförändring på huvudkontoret. har ett antal aktiviteter genomförts som har till syfte att finna mer effektiva rutiner i sättet att arbeta. Exempel på sådana aktiviteter är samarbetsprojekt mellan regioner, rationaliseringsåtgärder i form av gemensamma utbildningar och gemensamt marknadsföringsmaterial inom . Eftersom det finns en förskjutning mellan åtgärder och resultat bedömer regeringen att det finns fortsatta förutsättningar att minska administrationsanslaget 20042006 motsvarande ca till förmån för den verksamhet som finansieras med anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. Regeringens förslag till anslagstilldelning förutsätter att även 20042006 kan fortsätta att reducera verkets administrativa kostnader. Tabell 4.11 Härledning av anslagsnviå 2004-2006 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 4.6.236:2 Väghållning och statsbidrag 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag till tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 16 374 431 tkr prisnivå. 3Motsvarar 16 384 066 tkr prisnivå. -sektorsuppgifter (samlande, stödjande och pådrivande insatser inom trafiksäkerhet och miljö, kollektivtrafik, handikappfrågor, fordon, yrkesmässig trafik, väginformatik, sektors-FoU samt bidrag till ideella organisationer som utför sektorsuppgifter), -myndighetsutövning (trafikregister, utar betande och tillämpning av föreskrifter, m.m.), -statlig väghållning (vägplanering, byg gande, drift, underhåll och fysiska trafiksäkerhetsåtgärder, gång- och cykelvägar på det statliga vägnätet, räntor och amortering på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor, tidigarelagda väginvesteringar och anläggningstillgångar samt kostnader för ränta och amorteringar av upptagna lån), -bidrag (de statsbidrag som administrerar till kollektivtrafik inklusive 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 handikappanpassningsbidrag och särskilda bidrag till storstädernas trafiksystem, enskilda vägar samt bidrag till gång- och cykelbehov, planskilda passager m.m. för att minska konfliktpunkter mellan skyddade och oskyddade trafikanter, förbättring av miljö och trafiksäkerhet på kommunala vägar, kompensation för kommunerna för lokal och regional busstrafik). får använda anslaget för att finansiellt stödja utvecklings- och demonstrationsprojekt som är av principiell eller strategisk betydelse för vägtransportsystemets långsiktigt hållbara utveckling, för informationsverksamhet inom ramen för sektorsansvar samt för åtgärder som är av betydande samhällsintresse även då annan huvudman finns. får också använda medel under anslaget för att finansiera merkostnader som uppstår för polisen vid kvalitetskontroll av trafiken och liknande uppgifter. ingår i samverkansområdet Transporter inom Civilt Totalförsvar. Samverkansområdet redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Det totala anslaget till statlig väghållning och statsbidrag var ca . Av anvisade medel för har av regeringen fördelats på anslags- och delposter enligt nedanstående tabell. I följande tabell redovisas också det beräknade utfallet per anslagspost. Nedanstående överväganden är i enlighet med det beslut som fattade med anledning av infrastrukturpropositionen (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) och ekonomiska vårproposition (prop. 2002/03:100, bet. 2002/03:FiU21, rskr. 2002/03:235) om en besparing på . I infrastrukturpropositionen aviserade regeringen en nivåhöjning med ca i den s.k. närtidssatsningen. På grund av rådande ekonomiska läge beslutades med anledning av ekonomiska vårproposition att endast 480 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 skall tillföras anslaget. Den riktade trafiksäkerhetssatsningen, det s.k. 11- punktsprogrammet, skall fullföljas genom prioritering av riktade trafiksäkerhetsåtgärder på vägar med hög olycksbelastning. är det mycket angeläget att övriga investeringsinsatser inom gällande planer, eller som regering eller riksdag beslutat om på annat sätt, kan slutföras. För att möjliggöra sådana investeringsinsatser samt en ökad satsning för bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion föreslår regeringen att lån motsvarande tas upp i . Förslaget är i enlighet med den i infrastrukturpropositionen beskrivna närtidssatsningen. För myndighetsutövning bedömer regeringen att anslagsposten bör justeras nedåt med anledning av överföring till annat anslag. Medel för fordons- och förarkontroller () överförs till polisorganisationens anslag inom utgiftsområde 4. Medel till fordons- och förarkontroller kommer att erhålla en egen anslagspost med separata mål och återrapporteringskrav i polisorganisationens regleringsbrev. För sektorsuppgiften bedömer regeringen att anslagsposten bör justeras nedåt med anledning av överföring till annan anslagspost som avser samverkansprogrammet för utveckling av mer miljöanpassade fordon (). Mer om posten beskrivs nedan. För investeringar och förbättringsåtgärder på stamvägar är regeringens uppfattning att medel först och främst måste ställas till förfogande för riktade trafiksäkerhetsåtgärder och åtgärder med hög samhällsekonomisk lönsamhet. Inga byggstarter av större vägobjekt är inplanerade 2004. Regeringen bedömer att anslagsnivån bör motsvara infrastrukturpropositionens nivå för att fullfölja pågående vägutbyggnadsprojekt, riktade trafiksäkerhetsåtgärder och miljösatsningar. När det gäller väginvesteringar i regional plan bedömer regeringen att anslaget bör uppgå till den nivå som anges i infrastrukturpropositionen. Den regionala planen möjliggör endast byggstart av något större objekt. Det är angeläget att det regionala vägnätet är pålitligt, säkert och medger effektiva transporter. Satsningar på ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av det regionala vägnätet planeras utgöra en separat post för att synliggöra vikten av insatserna. För ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion bedömer regeringen att nivån bör vara fortsatt hög för att säkerställa och bevara väg- Genom att skapa en separat post vill regeringen tydliggöra vikten av insatser inom området för ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion. Nivån är i paritet med vad som beslutades med anledning av infrastrukturpropositionen. Regeringen bedömer att den särskilda satsningen på investeringar i fysiska trafiksäkerhetsåtgärder på hela det statliga vägnätet skall fortsätta. Drift och underhåll av vägar bidrar till en hög transportkvalitet och god tillgänglighet och regeringens bedömning är att medel för drift och underhåll bör ligga på den nivå som anges i infrastrukturpropositionen. För räntor och amorteringar bedömer regeringen, för att lindra effekterna av besparingen på , det nödvändigt att genomföra en förskjutning av amorteringsplanen avseende de lånefinansierade vägprojekten väg E18/20 delen ÖrebroArboga, väg E4 delen Stora Åby , väg E22 delen SöderåkraHossmo samt väg E4 trafikplats . Förskjutningen från 20042005 till 20052006 innebär att motsvarande från räntor och amorteringar kan användas för att lindra effekterna av besparingen som först och främst skulle drabba investeringsanslagen. För drift och byggande av enskilda vägar bedömer regeringen att föregående års ökning av posten är i paritet med den nivå som krävs för att säkerställa nuvarande bidragsprocent till det statsbidragsberättigade enskilda vägnätet. Regeringen uppdrog åt att utveckla den ekonomiska styrningen av bidraget till drift och byggande av det enskilda vägnätet. Utgångspunkten för uppdraget var att upprätta och kvalitetssäkra det beslutsunderlag som krävs för att regeringen skall kunna bedöma kostnadsutvecklingen och anslagsbehovet för det statsbidragsberättigade enskilda vägnätet. Uppdraget redovisas till regeringen . Regeringen bedömer att nivån kommer att vara oförändrad jämfört med . För det särskilda statsbidraget till storstädernas trafiksystem bedömer regeringen att posten kan sänkas med jämfört med föregående år med hänvisning till att outnyttjade medel kan nyttjas .