prop · GR031d25 · 2004-01-01 00:00:00 — Det beror främst på en medveten satsning på förebyggande underhåll samt ökade kostnader för utbyte av felaktiga sliprar. Kostnaderna för det avhjälpande underhållet minskade . har investerats i åtgärder enligt stomnätsplanen för perioden 19982007. Det är en ökning med , eller , jämfört med . Denna ökning har möjliggjorts bl.a. genom de lån som har bemyndigats att ta upp i och som är en del av den s.k. närtidssatsningen. Inom ramen för anvisade medel har haft i uppdrag att genomföra åtgärder i enlighet med stomnätsplanen för perioden 19982007. Regeringen bedömer att målet är uppnått. I stomnätsplanen ingår investeringar för totalt , varav (20,) . Om man i stället antar att man hade planerat för en jämn takt i genomförandet av planen ligger genomförda investeringar på rätt nivå. Med en jämn nivå på planen skulle alltså investeringar om ha varit genomförda . Faktiskt utfall var , differensen är därmed . Jämförelsen visar också att av planen är genomförd då halva tiden för att genomföra den har gått. En uppföljning av genomförandet av stomnätsplanen per stråk framgår av tabellen 5.2. Nedan redogörs närmare för läget i de fyra investeringsprojekt som särskilt pekats ut av regering och riksdag i infrastrukturpropositionen. , affärsverket , kommun och ingick ett reviderat projektavtal avseende planering, byggande, finansiering och driftsättande av en ny tågtunnel under . är ensam projektägare för . beviljade regeringen projektet tillåtlighet enligt . utarbetar järnvägsplaner som förväntas fastställas . genomför miljödomstolen förhandlingar i samband med villkorsprövning av projektet. Kommunen har beviljat bygglov för huvudtunnlarna . har ansökt om en vattendom för byggskedet. Förhandlingar i har påbörjats. har ställt ut järnvägsutredningen med miljökonsekvensbeskrivning för i . planerar att ansöka om tillåtlighet enligt hos regeringen. Regeringen beslutade om tillåtlighet enligt för den sista etappen, NordmalingUmeå. Därmed har hela projektet tillåtlighetsprövats av regeringen. Nio järnvägsplaner har vunnit laga kraft och arbetena har påbörjats på delarna mellan och . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.2 Uppföljning av åtgärder i stomnätsplanen 1998-2002 respektive 2002 Värmlandsbanan/Jönköpingsbanan och Skånebanan och Godsstråket genom Mittbanan, , Haparandabanan Jämförelse med jämn nivå Inom ramen för anvisade medel skall genomföra åtgärder i enlighet med länsplanerna för regional transportinfrastruktur. En lika stor andel av respektive länsplan skall vara genomförd när en ny plan träder i kraft. Regeringen bedömer att målet inte kommer att uppnås. ingick nyinvesteringar för totalt i länsplanerna. An- visade medel för nyinvesteringar var . Investeringarna i länsplanerna har uppgått till vilket motsvarar av vad som planerats för perioden 19982002. Det är framför allt ett antal bullerskyddsåtgärder och mindre projekt som inte genomförts som planerat. Or- sakerna till detta står att finna i att det varit svårt för att samordna planer, resurser och beslut. En uppföljning av genomförandet per län framgår av tabell 5.3. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 5.3 Uppföljning av länsfördelning i regional plan 1998-2002 Antal objekt i plan Andel av plan, Regeringen tillkallade en särskild utredare för att, med utgångspunkt i konsumentintresset, göra en bred översyn av organisation och lagstiftning inom järnvägssektorn. I ett första delbetänkande har utredaren bl.a. lämnat förslag på hur EG-direktiven i det första järnvägspaketet skall genomföras i svensk lagstiftning. Regeringen har för avsikt att återkomma till i denna fråga . Ut- redningen har i ett tilläggsdirektiv fått i uppdrag att föreslå vilka av AB Jernhusens stationer och terminaler som skall anses utgöra nyckelfunktioner i transportsystemet och vilken inriktning den framtida förvaltningen av dessa skall ha. Vidare skall utredaren föreslå en lämplig form för att främja godstransporter på järnväg där sådana inte bedömts vara möjliga att upprätthålla på kommersiella grunder. Slutbetänkandet skall lämnas . Statens järnvägars uppdrag var att verksamheten skulle bedrivas kostnadseffektivt och inriktas mot att på ett affärsmässigt sätt avveckla sina åtaganden snabbt och effektivt. /2003 fördes samtliga fastigheter över från affärsverket till . Detsamma gällde för affärsverket Statens järnvägars åtaganden avseende i . Huvudmannaskapet för i är från också överfört till . Nya EG-direktiv under utarbetande Kommissionen har lagt fram det s.k. andra järnvägspaketet som innehåller förslag till ett nytt säkerhetsdirektiv och åtgärder som syftar till att vidga marknadstillträdet i tra- fikutövarledet m.m. Rådet antog en gemensam ståndpunkt. Den andra läsningen återstår vilket kan leda till förlikning . Kommissionen har även sänt ut signaler om ett tredje järnvägspaket som skall syfta till bättre transportkvalitet för gods och internationella passagerartransporter. hållning är att aktivt stödja dessa förslag som syftar till harmonisering och öppning av järnvägsmarknaden. Järnvägssektorn gjorde i ett gemensamt åtagande. Det var att: - tågförseningarna skall minska , -informationen till resenärerna före, under och efter resan skall märkbart förbättras, -snöröjning och andra vinteråtgärder skall i fortsättningen fungera avsevärt bättre än tidigare, -resenären har alltid en garanti att bli transporterad till färdbiljettens slutstation oavsett störningar. Operatörerna har avsatt till förbättrat underhåll av fordon. Förbättringar av anläggningar för trafikinformation, väntsalar m.m. har vidtagits. Man planerar att genomföra en kundundersökning för att bedöma effekten av åtgärderna. Trafikutövarna har bl.a. förbättrat kapaciteten för avisning och hjulsvarvning. Operatörernas resegaranti innebär att alternativa transporter ställs till förfogande för att nå slutstationen vilket uppges fungera väl. I avsnitt 3.4 redogörs för det övergripande transportpolitiska målet och för delmålen. I regleringsbrevet till bryts dessa ned i specifika verksamhetsmål för verksamhetsområdet och resultatindikatorer anges. Merparten av de mål som regeringen satt upp för bedöms nås helt eller delvis. Transportarbetet på järnväg ökar. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 heten är fortsatt god. Satsningen på drift och underhåll har gett resultat. Störningarna har minskat och punktligheten har förbättrats. Bullermålet bedöms dock inte kunna uppnås . För målen om regional utveckling respektive jämställdhet behövs fortsatt utveckling av resultatmåtten. Målen för myndighetens interna effektivitet uppnåddes inte vad gäller resultatenheterna och tågklareringen. Av tabellen nedan framgår den bedömning gjort av måluppfyllelsen. Tabell 5.4 Uppfyllelse av målen regleringsbrev Transportarbetet på järnväg skall öka jämfört med skall verka för att förutsättningarna för utnyttjandet av statens spåranläggningar förbättras. Andelen funktionshindrade och andra grupper med särskilda behov som kan nyttja järnvägssystemet skall Tågförseningar på stom- och länsjärnvägsnätet skall minska jämfört med . Antalet störningstillfällen för godstrafik på de mest drabbade järnvägssträckorna skall minst halveras till Till 2007 skall högsta tillåtna axellast ökas från 22,5 ton till på järnvägssträckor med omfattande Till 2007 skall lastprofilen ökas på de sträckor som kan komma i fråga för 25 tons axellast. Effektiviteten avseende underhållet av det statliga järnvägsnätet skall öka. motiveras av aktuell trafik. Antalet dödade och skadade inom järnvägs transportsystemet skall minska. som syftar till barns säkerhet prioriteras. Verka för en trafiksäker spårtrafik där ingen dödas eller En del i detta är att stimulera användning av tekniska lösningar som främjar 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Energianvändningen per utfört transportarbete på statens spåranläggningar skall minska. Negativ miljöpåverkan av banhållning skall minska jämfört med påverkan 2001. skall det inte finnas några bostadslägenheter som utsätts för buller, orsakat av järnvägstrafik, överstigande (mätt som ett maxvärde i sovrum ) vid fler än fem tillfällen per natt. Miljöfarligt material skall inte införas i infra strukturen, användandet av icke förnyelsebara material skall minimeras och material skall återanvändas. Nya transportanläggningar skall lokaliseras så att de fungerar i samklang med sin omgivning och utformas med hänsyn till regionala och lokala natur- och En positiv regional utveckling Tillgängligheten mellan regioner och inom storstadsområden skall förbättras. skall inom ramen för anvisade medel genomföra åtgärder på statens spåranläggningar i enlighet med stomnätsplanen och länsplanen för genomförande av länsplanerna för regional transportinfrastruktur skall ske på ett sådant sätt att en lika stor andel av respektive länsplan är genomförd när en ny plan träder i kraft. Externa uppdrag inom resultatenheter skall i genomsnitt generera minst 5 procents Produktiviteten skall öka inom Kostnaden för fjärrtågklarering och tågklarering per tågkilometer skall minska jämfört med kostnaden . Planeringsunderlag för tillåtlighetsprövning och järnvägsplaner om byggande av järnväg skall ha en så god kvalitet att prövningsmyndighetens behov av Målet är ett tillgängligt transportsystem, där järnvägstransportsystemet utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. De verksamhetsmål som regeringen satt upp för fokuserar dels på att utnyttjandet av hela järnvägstransportsystemet skall öka, dels på att andelen personer med funktionshinder och med särskilda behov som kan nyttja järnvägen skall öka. att de insatser som gjorts verkat i riktning mot att målet uppnås. Persontransportarbetet ökade återigen och ligger nu på den rekordhöga nivån (+ ). Persontrafiken på järnväg ökade sin andel av transportarbetet något. Trafikökningen förklaras av ökad disponibel inkomst och ökad privat konsumtion, men även av ett förbättrat utbud av interregional snabbtågstrafik och regional trafik. Andelen invånare som hade tillgång till järnvägsstation på gång- eller cykelavstånd från bostaden var , dvs. oförändrat jämfört med . Ett flertal stationer har byggts om under året i syfte att öka tillgängligheten till tåget. En första studie visar att av de funktionshindrade kan använda järnvägstransportsystemet utan besvär, med vissa besvär och inte alls. Godstransportarbetet ligger på samma nivå som 2001, vilket är något lägre än . Förklaringen är främst den dåliga konjunkturen. Godstransporterna på järnväg behöll dock sin andel av det totala transportarbetet. På järnvägssträckor med omfattande inrikes systemtransporter skall högsta tillåtna axellast öka till samt lastprofilen öka. Andelen bana som tillåter 25 tons axellast och största lastprofil ökade till totalt av järnvägsnätet. Dubbelspår har delvis byggts ut på olika banor. En ny mötesstation har anlagts. Ka- pacitetsutnyttjandet har ökat . Kapacitetsbegränsningar råder för storstadsområdena, Västra stambanan, , Ostkustbanan, , , , GöteborgTrollhättan, ÖrebroMjölby, FalunBorlänge och . Definitionen på kapacitetsbegränsning är att efterfrågan på tåglägen inte kan uppfyllas på grund av bristande infrastrukturkapacitet. Målet är en hög transportkvalitet, där järnvägstransportsystemets utformning och funktion medger en hög transportkvalitet för medborgarna och näringslivet. De verksamhetsmål som regeringen satt upp för syftar till att minska tågförseningarna i allmänhet och att minska störningstillfällena för godstrafik i syn- Vidare skall förutsättningarna för godstrafiken förbättras genom att lastprofilen och de tillåtna axellasterna ökas. Effektiviteten avseende banunderhållet skall öka. Punktligheten för persontrafiken har ökat till (mest för snabbtåg). Antalet inställda persontåg minskade. För godstrafiken har punktligheten ökat till . Antalet tågförseningstimmar minskade . En omfördelning av investeringsmedel till drift och underhåll om har möjliggjort ett stort antal förebyggande underhållsinsatser. Detta har givit resultat i form av förbättrad spårlägeskvalitet (K-tal), färre hastighetsnedsättningar och färre tågstörningstimmar orsakade av fel i infrastrukturen. Målet är en säker trafik, där ingen dödas eller allvarligt skadas inom spårbunden trafik. Den spårbundna trafikens utformning och funktion skall anpassas till de krav som följer av detta. Re- geringen konstaterar att det faktum att säkerheten har hög prioritet i järnvägssektorn resulterar i en god trafiksäkerhet. finns det utrymme för fortsatta förbättringar. Det totala antalet dödade och allvarligt skadade inom järnvägstransportsystemet var 38 personer 2002, jämfört med 40 personer 2001. Av dessa dödades nio personer i plankorsningsolyckor. Vidare var fem av de dödade och allvarligt skadade barn. Ingen resenär dödades. I spårtrafiken dödades eller skadades allvarligt 128 personer jämfört med 146 personer 2001 och 133 personer 2000. Två olyckor med farligt gods inträffade. Målet är en god miljö, där järnvägstransportsystemets utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador. En god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser skall främjas. Regeringen bedömer liksom föregående år att miljömålet kommer att nås i den del som rör energianvändning, medan målet för buller inte kommer att nås 2004. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Energianvändningen minskade jämfört med , men ökade något jämfört med . har identifierat 470 konfliktpunkter mellan vattentäkter och järnväg. bedömning är att risken för skada på vattentäkt är så liten att det inte är kostnadseffektivt att vidta några åtgärder. Av de 14 fastigheter som utsätts för höga vibrationsnivåer har två åtgärdats . Antalet bullerutsatta bostadslägenheter ökade , delvis på grund av att tidigare inventeringar underskattat behovet av bullerspridningen. Antalet åtgärdade bostadslägenheter var 4 075, 2 790 respektive 1 927 för åren 2002, 2001 respektive 2000. bedömer att målet kommer att vara uppnått 2005. Målet är att inte införa miljöfarligt material i infrastrukturen. Genom användande av impregnerade träsliprar tillfördes kreosot, nästan dubbelt så mycket som 2000 och 2001. tillfördes 178 500 träsliprar, men totalt sett minskade antalet sliprar som impregnerats med kreosot med 51 100. Skälet är att betongsliprar inte kan användas när en äldre bana skall rustas upp och enstaka sliprar måste bytas. Vid ny- eller ombyggnation används betongsliprar. Genom områden av riksintresse är järnväg under byggande. För att minska järnvägens barriäreffekter har gång- och koportar byggts. En positiv regional utveckling Målet är en positiv regional utveckling, där järnvägstransportsystemet främjar en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av stora transportavstånd. Regeringen bedömer att målet delvis har uppfyllts. Arbetet har inriktats på att bygga upp kunskap om ämnesområdet regional utveckling. Mått utvecklas tillsammans med . är en av de myndigheter som fått i uppdrag att identifiera potentiella områden för samordning av olika politikområden. Ett sta tionsmiljöprojekt syftar till att utveckla stationerna till resenärsvänliga noder. Förändringar i restider och turtäthet påverkar tillgängligheten mellan regioner. En viss trafikökning mellan de tre största städerna har skett . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 med 1997 är dock ökningen avsevärd. På sträckan StockholmVästerås har restiden förkortats från 59 till . Länsinvesteringarna har inte genomförts i planerad omfattning, bl.a. beroende på att de måste samordnas med investeringar i stomnätet vilka i flera fall blivit försenade. Stora satsningar har gjorts i och . Målet är ett jämställt transportsystem, där järnvägstransportsystemet är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt. Regeringen har inte satt upp några verksamhetsmål för detta nya transportpolitiska delmål . har dock i en förstudie formulerat förslag på hur jämställdhetsmålet kan integreras i verksamheten. Ett samarbete med och har inletts. har bistått med rapporten för ett jämställt transportsystem. En rapport om både barns säkerhet och jämställdhet i järnvägstransportsystemet har publicerats . Fyra huvudområden har identifierats: -Utveckla kunskap om jämställdhet ur ett järnvägsperspektiv. -Skapa tryggare resmiljöer. -Integrera jämställdhet i planeringen. -Skapa förutsättningar för jämnare könsfördelning i järnvägssektorn. Förutom de sex transportpolitiska delmålen har myndigheten mål som är kopplade till flera verksamhetsområden. Fokus för målen är produktivitet och effektivitet i verksamheten. Resultatenheternas totala externa intäkter ligger på samma nivå () som föregående år. Rörelsemarginalen var negativ (- ) vilket kan hänföras till och Telenät. Övriga resultatenheter uppfyller målet om rörelsemarginal. Produktiviteten mäts genom ett Någon tydlig trend är svår att utläsa. Kostnaden för fjärrtågklareringen ökade . Skälet är framför allt löneökningar, men även att investeringar i fjärrblockering inte kommit till stånd i planerad omfattning. Kostnaden för tågklarering per tågkilometer var oförändrad. Målet uppnåddes inte. Planeringsunderlaget för tillåtlighetsprövningar och järnvägsplaner är svårbedömt. Inga tillåtlighetsprövningar har lämnats till regeringen . Elva järnvägsplaner har fastställts av , i samtliga fall har förtydligande uppgifter begärts från den sökande. En utbildning i järnvägsplaneprocessen har genomförts. Regeringen har uppdragit åt att rapportera om utvecklingen av verkets miljöledningssystem. har arbetat med att införa miljöledningssystem. Uppbyggnaden av miljöledningssystem skall vara slutförd . En ny miljöpolicy gäller i . Övergripande miljömål har upprättats av för perioden 2004. har redovisat måluppfyllelsen och genomförda åtgärder 2002. har bl.a. tolv interna miljörevisioner genomförts. redovisar mål och insatser för att säkra den långsiktiga kompetensförsörjningen. Enligt kommer det att uppstå en stor brist på anläggningsarbetare inom det kommande decenniet som en konsekvens av stora pensionsavgångar och av att tillskottet av bl.a. gymnasieutbildade är litet. Även hos tågoperatörer och aktörer inom drift och underhåll finns en brist på arbetskraft. Detta är främst en följd av den ökade konkurrensen inom järnvägssektorn. Tillsammans har sektorns aktörer formulerat mål för kompetensförsörjningen inom järnvägssektorn. har genomfört en rad insatser. Exempelvis har Banskolan i samarbete med startat ett program för järnvägsingenjörer. har också tagit fram ett ledningssystem för kompetensförsörjningen. Sjukfrånvaron uppgick till , vilket var en marginell ökning jämfört med . har, i syfte att minska sjukfrånvaron, gjort en kartläggning av långtidssjukskrivningarna som utgör underlag för planering av åtgärder. föreskrift och en har också tagits fram . () har granskat årsredovisning och bedömer att den i allt väsentligt är rättvisande. RRV har lämnat några rekommendationer till i sin revisionsrapport. Dessa avser bl.a. att bonusprogrammet inom noga bör utvärderas innan beslut om en fortsättning tas. Vidare bör överväga huruvida anbud skall lämnas på högriskprojekt. RRV har även granskat för . RRV anser att det inte framkommit något som tyder på att delårsrapporten inte uppfyller fastställda krav. I ekonomiadministrativa värdering har erhållit EA- omdömet BB, dvs. Omdömet är oförändrat jämfört med . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 synsätt avspeglas också i förslaget till Framtidsplan för järnvägen som förelagt regeringen. Vid sidan av investeringar innehåller planen även en drift- och underhållsstrategi för perioden 20042015. Till järnvägstransporternas goda egenskaper hör att de klarar stora godsvolymer över längre avstånd. De är även ett konkurrenskraftigt alternativ för regionala och interregionala resor. Det kan dock konstateras att kapacitetsbrist råder på flera banor. inriktas arbetet främst på att fullfölja påbörjade järnvägsprojekt. I samband med medelstilldelningen avser regeringen att ge området infrastruktur särskilt hög prioritet. Ett flertal större investeringsprojekt kommer att drivas parallellt. Det kommer att ställa högre krav på förmåga att leda och styra projekten så att de kan fullföljas inom givna ekonomiska ramar och uppfylla de krav som bl.a. miljön och trafiksäkerheten ställer. Persontransporterna på järnvägen fortsätter att öka och även marknadsandelen av det totala transportarbetet har ökat. Godstransporterna var däremot oförändrade och behöll sin marknadsandel. Antalet tåg och kapacitetsutnyttjandet har ökat. Trafiksäkerheten är fortsatt god. Genom den prioritering som givits åt drift underhåll har anläggningarnas kvalitet förbättrats. Det har sin tur bidragit till att den negativa trenden för tågförseningar har brutits och att punktligheten har förbättrats. och tågoperatörerna har tillsammans bedrivit ett omfattande arbete att kartlägga brister och föreslå åtgärder rörande punktlighet, resenärers trygghet, trafikinformation osv. Det är ännu för tidigt att dra några slutsatser om sektorns gemensamma åtaganden i samband med vinterutredningen kommer att ge resultat vid svåra vinterförhållanden. Man kan ändå konstatera att kunden hamnat mer i fokus än tidigare och att arbetet bidragit till en bättre samverkan inom sektorn. Drift och underhåll skall vara prioriterat även . Behovet av att genomföra nyinvesteringar får inte gå ut över uppgiften att bevara och säkerställa befintliga järnvägar. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 773 146 tkr prisnivå. 3Motsvarar 773 147 tkr prisnivå. Från anslaget 36:3 : Administration finansieras kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, internt expertstöd samt intern utveckling. Vidare finansieras från anslaget transportpolitiska utredningar med högst samt övriga kostnader som inte är direkt hänförliga till produkter och tjänster. Vid utgången av 2002 fanns ett totalt anslagssparande om på anslaget. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 verksamhetsvolym bedöms öka till följd av ökade investeringar, därmed ökar den verksamhet som skall administreras. Inom bedrivs dock ett kontinuerligt arbete med att effektivisera verksamheten. Regeringen bedömer därför att anslaget för administration kan vara oförändrat . Tabell 5.6 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 36:3 : Administration Anvisat i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 5.6.236:4 : Banhållning och sektorsuppgifter 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP 2Motsvarar 8 663 208 tkr prisnivå. Anslaget finansierar myndighetsutövning (samt tidtabellsläggning och banupplåtelse), bidrag till och ersättning till Konsortiet, bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet, sektorsuppgifter, investeringar i nationella stomjärnvägar och regionala järnvägsinvesteringar, drift och underhåll av statliga järnvägar, inklusive operativ trafikledning samt räntor och amortering på lån för järnvägsändamål upptagna i . Anslaget finansierar även utgifter för garantier enligt garantiförordningen (1997:1006). Vidare kan anslaget finansiera kostnader för att täcka förluster vid eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till och garantiavgift för Konsortiets statliga lånegarantier. Anslaget är beräknat till och omfattar den besparing om som beslutades i anledning av ekonomiska vårproposition. Nivån motsvarar nivån uppräknat med index och exklusive nämnda besparing. Anslaget är beräknat till och till .