prop · GS032 · 2004-09-16 00:00:00 — I samband med valet till 2004 genomförde regeringen en särskild satsning på förstagångsväljare för att uppmuntra dem att rösta i valet samt att öka deras kunskap och intresse för EU-poli- tik i övrigt. Satsningen riktas till ungdomar såväl i tätort som på lands- bygd och innefattade finansiellt stöd till ungdomsorganisationers arbete. och har viktiga uppgifter i att möjliggöra för ungdomar och barn att ha inflytande och delaktighet i samhällets olika beslutsprocesser. nerna i deras arbete för att utveckla av olika former av inflytandeforum har utarbetat vägledningar för myn- digheter, kommuner och landsting kring hur de kan ha ett barnperspektiv i sitt arbete och verka för ett ökat barn- och ungdomsinflytande i besluts- En rad insatser har genomförts för att inom upp- märksamma frågan om bredare ålderssammansättning i myndighetssty- relser och kommittéer samt för att underlätta rekryteringen av yngre Både barn- och ungdomspolitiken har verkat för att ungdomar skall delta i officiella delegationer vid internationella konferen- ser och i internationella samarbetsforum. representant från för Ungdomsorganisationer (LSU) i FN:s generalförsamlings möte. Tre ungdomar deltog också i FN:s barntoppmöte och en ungdomsrepresentant ingick i den svenska delega- tionen till om hållbar utveckling i Inför toppmötet arrangerade en ungdomskon- där 250 ungdomar från 109 länder samlades i syfte att diskutera och förbereda sig för toppmötet. Regeringen har också inrättat en rådgi- vande arbetsgrupp för internationella ungdomsfrågor, bestående av representanter från departement, myndigheter och ungdomsorganisatio- ner som är aktiva inom fältet. Ungdomsrepresentanter deltar i Europa- rådssamarbetet, det nordiska samarbetet liksom i Barents- och Östersjö- samarbetet på det ungdomspolitiska området. Inom ramen för det svenska ordförandeskapet i arrangerades vidare 2003 en större nordisk konferens, involvera.nu, med syftet att diskutera hur ungdomars inflytande och integration i samhället kan främjas. Barn- och familjeministern har en referens- grupp bestående av ett 40-tal barn och ungdomar i åldrarna . barnsäkerhetsdelegationen som tillsattes av regeringen har ingått två ungdomar. Delegationen har också i sitt arbete haft en refe- rensgrupp bestående av barn och unga . Inom den nationella ungdomspolitiken har regeringen arbetat aktivt för att möjliggöra ungdomars egna och självständiga organisering. förordning om stöd till ungdomsorganisationer har antagits för att för- enkla bidragsgrunderna, uppmuntra medlemsrekryteringen och underlätta bildandet av nya organisationer. samhet har fått ett kraftigt ekonomiskt tillskott genom fördelning av delar av överskottet från AB . Möjligheter har skapats även för Prop. organisationer och verksamhetsformer som inte passar in i de regler som gäller för statsbidrag eller projektstöd från etablerade statliga bidragsgi- vare, fonder och stiftelser att få del av medlen. med början 2001 fördelades sammanlagt ur Allmänna arvsfonden för utveckling av ungdomars möjlighet till egen organisering. Av dessa medel var två miljoner öronmärkta för att utveckla de politiska ungdomsförbundens demokratiarbete i skolan. En särskild satsning för ungdomars engagemang och inflytande i Eu- ropa som inleddes har slutförts. Sammanfattningsvis fick 33 projekt bidrag ur Allmänna arvsfonden på sammanlagt . ramen för regeringens internationella samarbete på ungdomsområdet har ungdomsorganisationernas internationella utbyten och samarbete givits ur Allmänna arvsfonden till projekt i föreningslivet som syftar till att stärka flickors villkor. Inom ramen för satsningen har skriften Genvägar till jämställdhet (2003:10) producerats. Skriften belyser metoder för jämställdhet i ungdomsverksamhet. På utbildningsområdet utredde en arbetsgrupp inom Utbildningsde- partementet möjligheten till utökat barn-, elev- och föräldra- inflytande i förskola, fritidshem, skola och vuxenutbildning. förslag lämnas i departementsskrivelsen Var-dags-inflytande i förskola, skola och vuxenutbildning (Ds 2003:46) som bland annat rör rätt till tidig information och samråd genom obligatoriska inflytanderåd, utökat ansvar för rektor samt att de lokala styrelserna med brukarmajoritet permanentas efter det att försöksverksamheten upphör 2007. Studenternas rätt till inflytande över sin utbildning har stärkts. har skett dels genom att högskolans ansvar att tillgodose kraven på stu- dentinflytande har tydliggjorts, dels genom att studenterna har givits rätt att vara representerade i alla beslutande och beredande organ inom hög- skolan vars verksamhet har betydelse för utbildningen och studenternas Vidare har Myndigheten för skolutveckling på regeringens uppdrag utarbetat ett stödmaterial för skolans möjligheter att samverka med poli- tiska partier, deras ungdomsförbund och andra samhällspolitiskt engage- rade organisationer utifrån den demokratiska värdegrund som skall prägla hela skolans arbete. Myndigheten har tagit fram skriften Politik i skolan (U04:040) med syftet att stödja skolorna och främja en positiv utveckling av samverkan mellan skolan och politiska organisationer av För att stärka och stödja kommunernas och skolornas kunskap och kompetens inom jämställdhetsområdet har regeringen avsatt medel för att utbilda pedagogiska resurspersoner i jämställdhet och Utbildningen har bedrivits på uppdrag av Myndigheten för skolutveckling av de nationella värdegrundscentrumen vid I regeringens regleringsbrev till för år 2002 gavs uppdraget att satsa på insatser för att stärka flickors självför- troende och bland annat ge möjlighet till självförsvarsträning. Värdegrundscentrum vid och Centrum för värdegrundsstudier vid fick i uppdrag att ansvara för fördelningen på lokal nivå. Myndigheten för skolutveckling har på uppdrag av regeringen tagit fram stödmaterial för skolornas arbete med jämställdhet. Starkare än du tror (2003) behandlar frågor om patriar- kalt förtryck och generationsmotsättningar. Hur är det ställt? ger en bakgrund till köns- och maktskillnader i skolan och i samhället samt ger exempel på hur skolor kan arbeta med jämställdhet. En viktig del av regeringens arbete för ungdomsinflytande är att stödja ungdomars engagemang mot rasism, främlingsfientlighet, diskrimine- ring, homofobi och andra fördomar. Arbetsgruppen Arm i Arm 4:e initiativet avslutade arbetet med att utveckla ung- domsföreningars lokala verksamhet i frågorna och nästan har fördelats ur Allmänna arvsfonden till ungefär 50 projekt. Samtliga gymnasieelever i landet har bjudits in till en uppsatstävling om rasism, främlingsfientlighet, diskriminering och homofobi. Etthundra ungdomar har utbildats till ungdomsambassadörer mot rasism. klär vi granen Möte med den muslimska kulturen (2002) togs fram på initiativ av och delades ut till samtliga elever på gymnasieskolans årskurs ett och två i landet. Enligt förordningen (2002:1058) om statligt stöd för verksamhet som bistår personer som vill lämna rasistiska organisationer och andra liknande grupper skall ge stöd till verksamheter som bistår ungdomar som vill lämna angivna grupperingar. Verksamheten Quick Response som drivs av får också statligt stöd för sitt arbete med att nyansera debatten i frågor som rör invandring, rasism och främlingsfientlighet. Detta görs genom att förse massmedier, opinionsbildare och organisationer med fakta och bakgrundsinformation när felaktiga eller stereotypa bilder och uppgifter sprids. I skrivelsen En svensk strategi för hållbar utveckling (skr. 2003/04:129) som regeringen lämnade till lyfts vikten av satsningar på barn och ungdomar fram. Barn- och ungdomspo- litik för ett åldrande samhälle är en av de fyra strategiska framtidsfrågor som kommer att stå i fokus för regeringens politik för en hållbar utveck- ling . Möjligheter till en egen försörjning utgör en viktig faktor för ungdomars självständighet. De senaste decenniernas utveckling mot ett kunskapsba- serat samhälle har ändrat villkoren för ungdomars etablering i vuxenlivet. Ungdomar studerar längre och etableringsåldern på arbetsmarknaden, det vill säga den tidpunkt då av en årskull förvärvsarbetar, har därmed skjutits högre upp åldrarna. var etableringsåldern för män och för kvinnor. var etableringsåldern för männen och för kvinnorna. Ungdomars sysselsättning är konjunkturbunden. Ungdomar får arbete relativt sett snabbare än andra grupper vid högkonjunktur. Vid lågkon- junktur förlorar ungdomar sitt arbete snabbare. Andelen arbetslösa ökade i och uppgick i genomsnitt till av arbets- kraften (217 033 personer) i hela befolkningen. Ökningen var större för ungdomar än för andra grupper. Under var i genomsnitt 56 000 ungdomar mellan arbetslösa eller deltog i något arbetsmarknadspolitiskt program. Detta motsvarar av hela åldersgruppen. Arbetslösheten var alltså dubbelt så hög i ungdomsgrup- pen jämfört med hela befolkningen . Det försämrade arbetsmarknadsläget innebar även att långtidsarbetslösheten ökade. Ökningen var högst bland ungdomar och i genomsnitt 6 700 ungdomar var långtidsarbetslösa . Antalet ungdomar inskrivna på arbets- förmedlingen har dock stabiliserats till omkring 1 000 per- soner . Arbetslösheten är högre bland män än hos kvinnor. I åldersgruppen var arbetslösheten bland män och bland kvinnor. I hela befolkningen var arbetslöshe- ten bland män medan den bland kvinnor var . De ungdomar som förvärvsarbetar har numera oftare osäkra anställ- ningsformer och ofta tidsbegränsade anställningar. Det finns en bety- dande grupp ungdomar i åldern som varken studerar, arbetar eller söker arbete. Närmare 70 000 ungdomar mellan befann sig utanför arbetsmarknad eller utbildning (Unga utanför, SOU 2003:92). En stor del av dessa ungdomar återvänder till studier och orsakerna till deras utanförskap har ofta frivilliga inslag. Det finns omkring 27 000 ungdomar mellan som varit utan- för studier eller arbete . Dessa ungdomar har tydliga svå- righeter på arbetsmarknaden och deras situation är inte i huvudsak resul- tatet av frivilliga och medvetna val. Många har inte fullföljt en gymna- sieutbildning och en del saknar även fullständig grundskoleutbildning. ligger också sociala problem, dåliga uppväxtförhållanden, mobbning och diskriminering bakom utanförskapet hos denna grupp. Könsskillnaderna i gruppen är små. Ungdomar som är födda i ett annat land än är överrepresenterade och det gäller särskilt för ungdo- mar som vistats i mindre än . Ungdomar som tidigt ham- nar utanför arbetsmarknaden är särskilt sårbara. Att inte kunna försörja sig själv och leva ett självständigt liv tär på självförtroendet och risken är stor att hamna i en ond cirkel där bristande motivation och mindre hopp om framtiden ytterligare försvårar möjligheten att få ett arbete. Utbildning påverkar i hög grad möjligheterna till arbete såväl på kort som på lång sikt. Elever som avbryter sin gymnasieutbildning har påtag- ligt sämre utsikter att lyckas på arbetsmarknaden än de som fullföljt sin utbildning. Sysselsättningsgraden för elever som saknar en fullständig gymnasieutbildning är lägre, inskrivningstiderna vid arbetsförmedlingen är längre och löneinkomsterna lägre i jämförelse med de elever som fullföljt gymnasiet. Ungdomar som saknar gymnasieutbildning får också i större utsträckning än andra tillfälliga jobb, vilket innebär att arbetslöshetsperioderna blir fler och förankringen på arbetsmarknaden svagare. Att avhoppen från gymnasieskolan inte minskar är särskilt oroande. Det är bättre att elever med skolproblem går kvar i gymnasieskolan och får stöd för att nå så långt som möjligt än att de ger upp och avbryter gymnasiestudierna . För att motverka avhopp bör stödinsatserna på de nationella stu- dievägarna intensifieras, så att en elev trots svårigheter kan fullfölja sin utbildning. En elev som överväger att avbryta sina studier skall således i första hand erbjudas stöd på studievägen och i andra hand byte av studie- väg, till exempel till ett individuellt program. Andelen ungdomar i åldern som bor kvar i föräldrahemmet har ökat kraftigt . Ungdomars tillgång till ett eget boende är i hög grad kopplat till deras ekonomiska förutsättningar. domars bostadssituation har försämrats och antalet kommuner med brist på lämpliga bostäder för ungdomar har ökat under hade 126 av landets 290 kommuner brist på sådana bostäder som ungdomar efterfrågar. Det är en ökning med 20 kommuner I 63 av kommunerna råder brist på studentbostäder. Behovet av ekonomiskt bistånd är större bland ungdomar än för äldre ålderskategorier, men minskar snabbare och är nu lägre än De vanligaste hushållstyperna för unga biståndsmottagare är ensamstående män utan barn och ensamstående kvinnor med barn. kes födda är starkt överrepresenterade bland biståndsmottagarna och minskningen i biståndsmottagande är också långsammare för ungdomar som inte är födda i västländer. Ungdomar som är arbetslösa eller som har tillfälliga arbeten har i regel dessutom, beroende på tidigare låga och oregelbundna inkomster, låg sjukpenning och låg föräldrapenning. Regeringens insatser på området Regeringen har inom området ungdomars egen försörjning särskilt verkat för att minska arbetslösheten bland ungdomar. Vidare har stora sats- ningar gjorts för att höja kvaliteten i skolan, så att fler elever skall kunna gå ut gymnasieskolan med fullständiga betyg. Detta är en av de vikti- gaste förutsättningarna för etablering på arbetsmarknaden. också inriktad på att förbättra möjligheterna för de ungdomar som av olika skäl har svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. grund av den ökande bostadsbristen bland ungdomar har insatser vidta- gits med syftet att öka tillgången till studentbostäder samt tillgången till bra och billigare bostäder. Arbetslösa ungdomar i åldern kan ta del av Kommunala ung- domsprogram och långtidsarbetslösa ungdomar mellan kan ta del av Ungdomsgarantin. Ungdomar som har fyllt kan också delta i övriga arbetsmarknadspolitiska program. utgjorde av de program som ungdomar deltog i () åtog sig att till och med den 31 halvera långtidsarbetslösheten bland ungdomar till 3 630 Detta mål uppfylldes . Regeringen har avsatt sammanlagt 20 miljoner kronor ur Allmänna arvsfonden till projekt som syftar till att bryta ung- domars utanförskap på arbetsmarknaden. gar över medlen, skall i sitt arbete prioritera projekt riktade till ungdomar med särskilt behov av stöd. Regeringens avsikt är att det under en treårsperiod bör tillföras sammanlagt för detta tillsatte regeringen en utredare för att få en ökad kunskap om de ungdomar som varken studerar, förvärvsarbetar eller är anmälda som arbetslösa och om de åtgärder som kan göras för att stödja denna grupp. Utredaren redovisade slutbetänkandet Unga utanför (SOU 2003:92) . I kapitel 12.3 redovisar regeringen sina ställningstagan- den med anledning av betänkandets förslag. I det decentraliserade svenska skolsystemet är utrymmet stort för lokala beslut om hur undervisningen skall utformas och det finns goda möjligheter för skolor att arbeta på ett entreprenörskapsfrämjande sätt. I läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) framhålls att det är viktigt att skolan medverkar till elevernas utveckling till aktiva, själv- ständiga och trygga individer, som känner lust och nyfikenhet att lära, som kan utforska, lära och arbeta självständigt och i grupp och känner tillit till sin egen förmåga. För elever som närmar sig arbetslivsinträdet framhålls i läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) att eleverna skall få utveckla sin förmåga att ta initiativ och ansvar. Enligt målen skall varje elev kunna använda sina kunskaper för att lösa problem, reflektera över erfarenheter, tro på sin egen förmåga och kunna arbeta såväl själv- ständigt som tillsammans med andra. Allt detta är sådant som brukar förknippas med ett företagsamt förhållningssätt. Enligt en attitydundersökning från Verket för Näringslivsutveckling () bland ungdomar mellan kan av Sveri- ges unga kvinnor och män tänka sig att bli företagare, medan svarar att de föredrar eget företagande framför att vara anställd. Få personer startar sedan i praktiken ett företag, vilket framgår av SCB:s arbetskraftsundersökningar. av samtliga sysselsatta i arbetsför ålder är företagare i . Om man endast ser till samtliga sysselsatta är så få som företagare. har genomfört ett nationellt program för entre- prenörskap med fokus på ungdomar och skola. I ett mer omfattande pro- gram för entreprenörskap, som utvecklar, har temat ungt entreprenörskap en central plats. Ett tillfälligt investeringsbidrag som uppgår till totalt har införts för nybyggnad av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist. För att ytterligare sti- mulera bostadsbyggandet infördes en särskild investerings- stimulans (prop. 2002/03:98, bet. 2002/03:BoU9, rskr. 2002/03:215) för hyres- och studentbostäder vars uthyrningsbara lägenhetsyta inte över- stiger . Syftet med de vidtagna åtgärderna är främst att främja byggande av mindre hyresbostäder i tillväxtregioner med bostadsbrist samt studentbostäder på orter med, eller i anslutning till, universitet eller högskola. Mönstren för delaktighet i kulturlivet är under förändring. Ungdomar är flitiga besökare på kulturevenemang och kulturinstitutioner. Det är i åldersgruppen som biblioteken har sina mest trogna besö- kare. Andelen ungdomar som besöker museer ligger relativt på en hög nivå. Fler unga kvinnor än unga män deltar i alla former av besöksaktiviteter. De kommunala kultur- och musikskolorna redovisar en ökning av antalet elever. Utöver mer traditionella kulturaktiviteter går ungdomars kulturengagemang mot mer individuella och flexibla former. 2004/05:2 Förutom dans, drama och bild kan även lajv (levande rollspel), mode- skapande samt produktion av webbtidskrifter och fanzines (tidskrifter kring ett personligt intresse) vara uttryck för kulturella eller estetiska in- tressen. Ideella aktörer har en mycket viktig roll som arrangörer av öppna kul- tur- och fritidsverksamheter för ungdomar. Som exempel kan nämnas att bara studieförbunden driver mer än 150 musikhus, 4 000 replokaler och 110 inspelningsstudior över hela landet. Hälften av alla ungdomar som deltar i studiecirklar gör detta i kulturella eller estetiska ämnen, vilket är en betydligt mycket högre andel än bland vuxna. Idrotten är kanske den största fritidsaktiviteten i . av fem tonåringar motionerar minst en gång . pojkarna och av flickorna är medlemmar i en idrottsfö- Fler än 20 000 idrottsföreningar anordnade sammanlagt drygt 6,5 miljoner bidragsberättigade sammankomster för barn och ungdomar Kommunerna är viktiga för ungdomars kultur- och fritidsutövande. Kommunernas kostnader för kultur och fritidssektorn uppgår till ca 14 Drygt hälften av pengarna går till kultur och knappt hälften till fritid. Idrotts- och fritidsanläggningar är, trots en minskning med , fort- farande den största enskilda kostnadsposten, Fritidsgårdar och kommunala musik- och kulturskolor kostar gen till barn- och ungdomsorganisationer utom idrotten uppskattas till även dessa organisationer med subventionerade lokaler och anlägg- Trots insatser för ökad jämställdhet får verksamheter med en hög andel pojkar bland deltagarna fortfarande en större del av stöden än Antalet fritidsgårdar har minskat något . har dock antalet mötesplatser för äldre ungdomar ökat. 241 kommuner som svarade på enkät fanns sammanlagt 1 548 mötesplatser för yngre (årskurs 79) ungdomar och 638 mötesplatser för äldre (gymnasiet eller äldre) ungdomar. tesplats avsågs då lokaler med helt eller delvis offentligt finansierad öppen fritidsverksamhet, men inte idrottsanläggningar. I de allra flesta kommunerna hade ungdomar medverkat i utformandet av mötesplatserna och deras verksamhet. Regeringens insatser på området Goda möjligheter till delaktighet i kultur- och fritidsverksamheter och till eget kulturellt skapande är viktiga aspekter av möjligheten till inflytande Ungdomar skall ges möjlighet till delaktighet i kulturli- vet och till kulturupplevelser samt till eget skapande. mars rätt och möjlighet till deltagande i det kulturella och konstnärliga livet är en viktig fråga i den svenska kulturpolitiken. En stor del av de offentligt finansierade kulturverksamheterna riktar sig till barn och ungdomar. Mer än en tredjedel av institutionsteatrarnas utbud och mer än hälften av länsmusikorganisationernas föreställningar Prop. riktar sig till barn och ungdomar. Inom museernas och Riksutställningars verksamhet ryms också en mångfald insatser riktade direkt till barn och Som ett exempel kan nämnas att Riksutställningar producerade hela arton utställningar för barn och ungdom. Regeringen har särskilt prioriterat insatser för barn och ungdomar på litteraturområdet. Nya statsbidrag har införts för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek samt för läsfrämjande verk- samhet inom skola, bibliotek och ideella organisationer med målgruppen barn och ungdomar. Det instiftade litteraturpriset till minne uppmärksammar vikten av barn- och ungdomslitteratur i och i hela världen. Målsättningen med den sänkta mervärdes- skatten på böcker är att läsandet i alla grupper skall öka. En särskild satsning för att stödja och stimulera skolutveckling med inriktning på kultur i skolan har genomförts . Regeringen avsatte för att stimulera utveck- lingsarbete med kultur i skolan. Medlen fördelades på flera olika utveck- Erfarenheterna från utvecklingsarbetet är i över lag goda men visar också dels att balansgången mellan att möta skolans uppdrag, kulturlivets ambitioner och elevernas vilja och intresse ibland är svår. Ytterligare en satsning som bör nämnas är statsbidraget för personalför- stärkningar i skola och fritidshem. Genom satsningen har kommunerna kunnat rekrytera fler fritidspedagoger, fritidsledare och barnskötare till Den nya mediekulturen gör inte ungdomar till enbart mottagare utan även till skapare. På filmområdet har regeringen givit ungdomar möjlig- heter till eget skapande med film och andra medier för rörliga bilder genom inrättande av ett särskilt stöd till regionala resurscentrum för film Svenska filminstitutets stöd till skolbioverksamheten är ett annat exempel på en satsning på barns och ungdomars intresse för film. I samband med den förra ungdomspolitiska propositionen fick Ung- domsstyrelsen i uppdrag att analysera utvecklingen av upplevelseindu- strin och lämna förslag till insatser för att särskilt uppmuntra ungdomars initiativ på detta område. Särskild hänsyn skulle tas till att kvinnors och flickors initiativ får rättmätigt utrymme. Uppdraget har redovisats i Att växa i rocken (utredningsserie 25/01). Enligt de gällande sändningstillstånden för de tre public serviceföreta- gen , och Utbild- ningsradio AB, skall programföretagen ägna ökad uppmärksamhet åt program för och med barn och ungdomar. De tre programföretagen pro- ducerar program i olika genrer riktade mot äldre barn och ungdomar. radios P3 har det bland annat pågått en försöksverk- samhet med nyhetssändningar riktade till en ung publik. beslutat om tilläggsdirektiv till Rådet mot skadliga våldsskild- ringar (), som har arbetat med att samordna verk- samhet mot skadliga våldsskildringar . som bland annat har sin utgångspunkt i mediesektorns förändring, innebär att rådets uppdrag blir mer aktivt, utåtriktat och resultatinriktat. Rådet skall inrikta sin verksamhet på barns och ungdomars mediesituation med syftet att minska riskerna för skadlig mediepåverkan på barn och ungdomar (dir. 2003:75). Ett så kallat nationellt uppdrag inom området ungdomskultur har ska- pats. Uppdraget för perioden 20032005 innehas av Drömmarnas Hus i , som har en lång erfarenhet av arbete för barns och ungdomars rätt till eget skapande. Målet med uppdraget är att sprida kunskaper och erfarenheter och därigenom inspirera till att liknande verksamheter star- tar på andra håll. För att höja kvaliteten inom amatörkulturen och stimulera barns och ungdomars intresse för konst och kultur har ett statligt stöd för verksam- het med länskonstnärer införts.