prop · GR031 · 2004-01-01 00:00:00 — Skälen för regeringens bedömning: Lagen (2001:906) om skattereduktion för fastighets- skatt begränsningsregeln innebär i princip att uttaget av fastighetsskatt avseende en viss fastighet inte får överstiga av hus- hållets inkomster. Skattereduktionen kan uppgå till maximalt och reglerna gäller i princip endast i de fall hushållsinkomsten inte överstiger . Vid taxering omfattades ca 100 000 personer av denna regel. Regeringen har uppmärksammat att för många småhusägare som omfattas av begränsnings- regeln utgör förmögenhetsskatten ett minst lika stort problem som fastighetsskatten. Frågan berörs också i direktiven till (dir. 2002:87). Kommittén ges där uppdraget att undersöka behovet av åtgärder för att begränsa antalet småhusägare som på grund av stigande taxeringsvärden kan bli skyldiga att betala förmögenhetsskatt. skall presentera sina förslag vid utgången av detta år. Kom- mitténs förslag kommer dock att kunna tillämpas tidigast vid taxering. Regeringen finner emellertid det angeläget att frågan får en lösning års taxering. Regeringen avser därför att ta fram ett förslag till en ny regel med sikte på de skatt- skyldiga som omfattas av begränsnings- regeln och som betalar förmögenhetsskatt som kan hänföras till det småhus som är hushållets permanenta bostad. En sådan regel kan utformas som en skattereduktionsregel eller som en regel som innebär att uttaget av förmögenhetsskatt på visst sätt begränsas. Ett förslag bör efter remissbehandling kunna ligga till grund för nya regler som träder i kraft och tillämpas retroaktivt vid taxering. Regeringens bedömning: En dämpningsregel för fastighetsskatten bör införas. En sådan regel bör kunna tillämpas första gången vid taxe- ring. Skälen till regeringens bedömning: I budget- propositionen aviserade regeringen att den avsåg att lägga fram ett förslag om en s.k. dämpningsregel för fastighetsskatten. Bak- grunden var att omräkningsförfarandet skulle avskaffas och ersättas med ett system där fastig- hetstaxering sker genom allmän eller förenklad taxering. Regeringen gjorde bedömningen att om fastighetspriserna ökar skulle ett sådant system kunna leda till kraftiga språngvisa höjningar av taxeringsvärdena. För att undvika sådana kon- sekvenser menade regeringen att regler borde införas som innebär att höjda taxeringsvärden endast stegvis tillåts slå igenom på fastighets- skatten. har enligt sina direktiv haft i uppdrag att ta fram bl.a. ett förslag till en dämpningsregel med innebörden att endast en tredjedel av en höjning av taxerings- värdet skall slå igenom under taxeringsåret och lika mycket under vart och ett av de två därpå följande åren. presenterade kommittén sitt förslag i delbetänkandet Egen- domsskatter Dämpningsregel för fastig- hetsskatten och sänkt arvsskatt (SOU 2003:3). Delbetänkandet har remissbehandlats och en övervägande del av remissinstanserna har till- styrkt eller inte haft något att erinra mot förslaget om en dämpningsregel. Regeringen bereder ett förslag om en dämpningsregel för fastighetsskatten som skall kunna lämnas till . Bestämmelserna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Regeringens bedömning: Skattereduktion bör ges för kostnader vid installation av isolerglasfönster eller biobränsle- eldade uppvärmningssystem i permanentbostad under vissa förutsättningar. Skälen till regeringens bedömning: Frågan om skattereduktion för vissa miljöförbättringar väcktes i en motion som avlämnades i samband med budgetpropositionen . Finans- departementet har arbetat fram en promemoria som remissbehandlats. skattereduktion ges för en viss del av den installationskostnad en fastighetsägare till ett permanenthus har om han installerar isoler- glasfönster i ett befintligt småhus eller om han installerar ett biobränsleeldat uppvärmnings- system i ett nyproducerat småhus. Regeringen avser att lägga fram en proposition som i allt väsentligt bygger på promemorie- förslaget. Arbetet är inriktat på att lagstiftningen skall träda i kraft /2004. Förslaget kommer att medföra visst merarbete för skattemyndigheterna samt domstols- väsendet. Merkostnaderna för myndigheterna uppskattas till 10 resp. . Regeringen avser därför att följa utvecklingen noga för att återkomma med en bedömning av eventuella resursbehov. 8.3.7Uppskov vid köp av bostadsrätt Regeringens bedömning: Möjligheterna att få uppskov med beskattningen av kapitalvinster vid byte av bostad bör utökas års taxering. Det bör bli möjligt att få uppskov även vid köp av nyproducerade lägenheter i s.k. oäkta bostadsföretag. Skälen till regeringens bedömning: Enligt gällande rätt kan den som säljer sin bostad ett småhus eller en bostadsrätt och förvärvar ett småhus eller en bostadsrätt i ett s.k. äkta bostadsföretag under vissa förutsättningar få uppskov med beskattningen av kapitalvinsten. Om den förvärvade bostadsrätten finns i ett nyproducerat bostadsföretag kan förhållandena vara sådana att uppskov inte kan ges eftersom företaget ännu inte hunnit bli ett äkta bostadsföretag. I en remitterad promemoria om utökade möjligheter till uppskovsavdrag vid bostadsbyte föreslås att bestämmelserna ändras så att uppskov under vissa förutsättningar skall kunna ges även i det senare fallet. Remisstiden gick ut . Regeringen avser att föreslå att nya regler om uppskovsavdrag skall tillämpas första gången vid taxering. Regeringens bedömning: Beloppsgränsen vid beskattningen av en andel i en samfällighet bör höjas. Skälen till regeringens bedömning: Regeringen avser att lägga fram ett förslag om att höja den beloppsgräns som gäller för att fastighetsägare skall beskattas för en samfällig- hets inkomst. Enligt gällande rätt går denna beloppsgräns vid . Enligt en remiss- behandlad promemoria föreslås att gränsen höjs till . Enligt det kommande förslaget skall ändringen träda i kraft /04. 8.3.9Fastighetstaxering och tredimensionellt avgränsade fastigheter Regeringens bedömning: Reglerna om fastighets- taxering och inkomstbeskattning bör anpassas till tredimensionell fastighetsindelning. Skälen till regeringens bedömning: Regeringen har överlämnat en proposition (prop. 2002/03:116) till om tredimen- sionell fastighetsindelning. Regeringen avser att lämna en proposition till med förslag som anpassar reglerna om fastig- hetstaxering och inkomstbeskattning till de nya fastigheterna. Avsikten är att lagändringarna skall träda i kraft som de nya fastigheterna civilrättsligt kommer att kunna bildas. 8.4.1Ändrade regler för CFC-beskattning Regeringens bedömning: Den avskaffade kapital- vinstbeskattningen av näringsbetingade andelar bör kombineras med ändrade regler för beskattning av CFC-bolag (controlled foreign company). Skälen för regeringens bedömning: beslutade att avskaffa beskattningen av kapitalvinster på närings- betingade andelar och därmed även avdragsrätten för kapitalförluster på sådana andelar (prop. 2002/03:96, bet. 2002/03:SkU14, rskr. 2002/03:166, SFS 2003:224). De nya reglerna trädde i kraft . Reformen kräver åtgärder för att förhindra eller försvåra skatteplanering genom sådana transaktioner med lågbeskattade utländska före- tag som leder till att den svenska skattebasen urholkas. Regeringen bereder därför ett förslag till nya och effektivare regler för CFC beskattning som skall kunna lämnas till riks- dagen . De nya reglerna skall träda i kraft . 8.4.2Avdragsrätt för utdelning på insatsemitterat kapital Regeringens bedömning: Avdragsrätt bör införas för utdelning på insatsemitterat kapital i kooperativa ekonomiska föreningar. Skälen för regeringens bedömning: Ekono- miska föreningar beskattas i huvudsak som aktiebolag. För kooperativa ekonomiska före- ningar finns emellertid sådana lättnader i skatte- lagstiftningen att de i realiteten kan sägas vara enkelbeskattade eftersom föreningen har avdragsrätt dels för s.k. kooperativ utdelning, dvs. återbäring eller efterlikvider på medlem- marnas köp eller försäljningar, dels för insats- utdelning. Syftet med avdragsrätten för utdelning på in- satser är att underlätta kooperationens möjlig- heter att dra till sig kapital. För att förbättra de ekonomiska föreningarnas möjligheter till självfinansiering infördes , genom en ändring i föreningslagen (1987:677), en möjlighet till insatsemission, dvs. att till medlemsinsatser föra över belopp som kan bli föremål för vinstutdelning. Skattelagstiftningen justerades emellertid inte i motsvarande mån, utan avdragsrätten för utdelning gäller enligt lagstiftningens ordalydelse endast i förhållande till inbetalda insatser [39 kap. 23 § inkomst- skattelagen (1999:1229)]. Detta har medfört att föreningarna i rättspraxis inte har fått avdrag för utdelning i förhållande till insatsemitterat kapital. I en promemoria upprättad i Finansdeparte- mentet (Fi2000/2274) föreslås att lagstiftningen ändras så att avdragsrätten även gäller sådana utdelningar. Promemorian är föremål för remissbehandling och regeringen avser att efter ytterligare beredning återkomma till i ämnet . därefter dras av genom årliga avdrag för värdeminskning (19 kap. 4 och 5 §§ IL.) Detta gäller även sådana ändringsarbeten som omfattas av det s.k. utvidgade reparationsbegreppet. Därmed förstås ändringsarbeten som är normala i den skattskyldiges näringsverksamhet förutsatt att åtgärden inte innebär en väsentlig förändring av byggnaden (19 kap. 2 § andra stycket IL). Regeringsrätten har i en dom rörande ett överklagat förhandsbesked (RÅ 2000 ref. 26) uttalat att bestämmelsen om det utvidgade reparationsbegreppet skall tillämpas på så sätt att utgifter som avses i bestämmelsen inte är direkt avdragsgilla i det fall utgifterna vid den bok- föringsmässiga redovisningen läggs till anskaffningsvärdet för byggnaderna. Har utgif- terna i fråga aktiverats i räkenskaperna finns alltså inte någon möjlighet att göra avdrag för utgiften vid beskattningen. (), AB och Framtiden har i anledning av domen före- slagit att utgifter för reparationer och underhåll 8.4.3Sambandet mellan redovisning och på byggnader skall frikopplas från den bok- beskattning vid reparationer på näringsfastigheter Regeringens bedömning: Utgifter för reparation och underhåll på näringsfastigheter bör få dras av även till den del de har fördelats i räkenskaperna. Detsamma bör även gälla utgifter som omfattas av det s.k. utvidgade reparationsbegreppet. Skälen för regeringens bedömning: Enligt huvudregeln i 14 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229, IL) skall inkomst av närings- verksamhet beräknas enligt bokföringsmässiga grunder. Resultatet skall beräknas enligt god redovisningssed om inte annat är särskilt före- skrivet i lag. Det råder alltså ett starkt samband mellan redovisning och beskattning. Man brukar tala om det kopplade området när beskatt- ningen är kopplad till redovisningen. När särskilda skattebestämmelser anger annat rör man sig inom det frikopplade området. I den skattemässiga redovisningen av utgifter för reparation och underhåll på byggnader finns två möjligheter till kostnadsföring. Utgiften kan dras av (19 kap. 2 § IL) eller läggas till anskaffningsvärdet för byggnaden och föringsmässiga redovisningen vid beskattningen. Inom upprättades en promemoria om periodiserings- frågor rörande avdrag för utgifter för repara- tioner och underhåll på byggnader i inkomst- slaget näringsverksamhet (Fi 2001/2438). I promemorian föreslogs ett förtydligande i 19 kap. 2 § inkomstskattelagen. Promemorian har remissbehandlats. Branschföreträdare och näringslivsorganisationer ställde sig positiva till förslaget. () var dock negativt och framhöll att en samlad översyn bör ske av de problem som uppkommer i samband med kopplingen mellan redovisningen och beskattningen. Företrädare för branschen har framhållit att utgifter för värdehöjande förbättringar som omfattas av det utvidgade reparationsbegreppet och andra värdehöjande reparationer i den bokföringsmässiga redovisningen i regel skrivs av , dvs. en betydligt än den som gäller för byggnaden som helhet. Enligt regeringens mening framstår det som rimligt då dessa åtgärder normalt har en betyd- ligt kortare ekonomisk livslängd än byggnaden som helhet. Ofta är avskrivningstiden kopplad till kontraktstiden. Om utgifter för reparation och underhåll skattemässigt skall dras av i samma takt som byggnaden i sin helhet vilket de skall enligt regeringsrättens dom förutsatt att utgifterna aktiveras i redovisningen uppkommer en betydande överbeskattning. Det materiellt riktiga vore att tillåta individuella avskrivningsplaner för denna typ av åtgärder. Ett stort antal avskrivningsplaner för varje byggnad skulle dock komplicera beskattningsförfarandet. Ett materiellt sett rimligt resultat uppnås på ett enklare sätt genom att utgifter för reparationer och underhåll frikopplas från redovisningen. Det finns goda skäl att göra en översyn över sambandet mellan redovisning och beskattning. En sådan översyn torde dock bli omfattande och ta . Regeringen anser att de problem branschen pekat på i anledning av regerings- rättens nämnda avgörande är sådana att en översyn av sambandet mellan redovisning och beskattning inte bör avvaktas. Utgifter för reparation och underhåll på näringsfastigheter bör få dras av även till den del de har fördelats i den bokföringsmässiga redovisningen. Regeringen avser att efter ytterligare beredning återkomma till i frågan . 8.4.4Värdering av finansiella instrument Regeringens bedömning: Uttryckliga skatteregler bör införas för värdering av lager av finansiella instrument. Skälen för regeringens bedömning: har som framgått av avsnitt 8.4.3 ett långtgående samband mellan redovisning och beskattning. Som huvudregel gäller att det skattemässiga resultatet skall beräknas enligt bokförings- mässiga grunder. Detta innebär att inkomster skall tas upp som intäkter och utgifter dras av som kostnader det beskattningsår som de hänför sig till enligt god redovisningssed. Denna regel skall tillämpas om det inte finns en uttrycklig skatteregel som säger att inkomsterna eller utgifterna skall periodiseras på något annat sätt. För företag som bedriver handel med värde- papper utgör värdepappersportföljen skatte- mässigt lager. Detsamma gäller för placerings- tillgångar i ett försäkringsföretag. Genom lagstiftning infördes särskilda skatte- regler för dessa lagertillgångar hos kreditinstitut, värdepappersbolag och försäkringsbolag (prop.1995/96:104). De särskilda skattereglerna innebär att lager i form av överlåtbara värde- papper (kreditinstitut och värdepappersbolag) och placeringstillgångar (försäkringsbolag) får värderas till det lägsta av anskaffningsvärdet och det verkliga värdet även om det har tagits upp till ett högre värde i räkenskaperna. För att förhindra att företagen delar ut eller på annat sätt förfogar över en obeskattad uppskrivning av lagret finns en skattemässig s.k. utdelningsspärr. antog Rådet och ett direktiv, ändringsdirektivet, om värdering och redovisning av finansiella instrument (och rådets direktiv /65/EG om ändring i direktiven /660/EEG, 83/349/EEG och 86/635/EEG med avseende på värderingsreglerna för årsbok- slut och sammanställd redovisning i vissa typer av bolag samt i banker och andra finansiella institut). Genom ändringsdirektivet vill man säkerställa att skall vara förenliga med de redovisningsstandarder som , , har gett ut. Syftet är att marknaden som helhet skall fungera bättre och minska företagens kapitalkostnader. Ändringarna innebär bl.a. att medlemsstaterna blir skyldiga att tillåta eller fordra värdering till verkligt värde av finansiella instrument. De får dock begränsa möjligheten till respektive kravet på värdering till verkligt värde genom att föreskriva att sådan värdering skall förekomma enbart i vissa slag av bolag eller vara tillåten enbart i koncernredovisningen. 2002/03:121 Redovisning och värde- ring av finansiella instrument har regeringen föreslagit lagstiftning för att implementera ändringsdirektivet i svensk rätt. De föreslagna reglerna innebär att icke-finansiella företag som är skyldiga att upprätta en årsredovisning skall ha rätt men inte skyldighet att tillämpa de värderingsprinciper som anges i ändrings- direktivet i både års- och koncernredovisningen. och värdepappersbolag skall vara skyldiga att tillämpa direktivets värderings- principer i både års- och koncernredovisningen. För icke-finansiella företag skall bestämmelserna tillämpas vid upprättande av redovisningar för det räkenskapsår som inleds eller . och värdepappers- bolag får tillämpa bestämmelserna första gången vid upprättandet av redovisningar för det räkenskapsår som inleds eller . De skall dock vara skyldiga att tillämpa bestämmelserna vid upprättandet av redovis- ningar för det räkenskapsår som inleds eller . I avsaknad av speciell lagstiftning skulle en marknadsvärdering av finansiella instrument i årsredovisningen leda till att de icke-finansiella företagen skulle beskattas för orealiserade värdestegringar på sådana finansiella instrument som skattemässigt utgör lager. I Finansdeparte- mentet har upprättats en promemoria (Fi2003/3684) där det lämnas förslag på ändrade skatteregler med syfte att förhindra detta. De nya reglerna föreslås gälla både för finansiella och icke-finansiella företag. Förslaget innebär i korthet att lager av derivatinstrument och andra finansiella instrument skall tas upp till det verkliga värdet. Om den skattskyldige önskar det, får lager av derivatinstrument och andra finansiella instrument i stället tas upp till det samlade anskaffningsvärdet. Som förutsättning för detta gäller dock att samtliga företag som ingår i en intressegemenskap (moder- och dotterföretag eller företag under i huvudsak gemensam ledning) tar upp sina respektive lager av derivatinstrument och andra finansiella instrument till det samlade anskaffningsvärdet. Regeringen avser att efter ytterligare beredning återkomma till i frågan . 8.4.5Begränsad avdragsrätt vid överlåtelse av pensionsutfästelser Regeringens bedömning: En begränsning i avdragsrätten för ersättning som lämnas vid övertagande av ansvar för pensionsutfästelser bör införas. Utgångspunkten för begränsningen bör vara att avdragsrätten är neutral i förhållande till reglerna om kostnadsavdrag för tryggande av pensionsutfästelser. Skälen för regeringens bedömning: Enligt nuvarande bestämmelser skall en ersättning som lämnas vid överlåtelse av ansvaret för pensions- utfästelser dras av hos den som lämnar ersättningen. Ersättningen skall tas upp till beskattning hos mottagaren. Detta gäller oavsett om pensionsutfästelserna har tryggats eller inte. Det finns inte några beloppsmässiga begräns- ningar. I en remitterad promemoria om skatteregler vid övertagande av ansvaret för pensions- utfästelser föreslås en begränsning i avdrags- rätten. Utgångspunkten för en begränsning bör vara att den skattemässiga behandlingen av en ersättning för övertagande av ansvar för pensionsutfästelser är neutral i förhållande till reglerna om kostnadsavdrag för tryggande av pensionsutfästelser. Regeringen har till överlämnat skrivelsen Meddelande om kom- mande förslag om ändringar i skatteregler vid övertagande av ansvaret för pensionsutfästelser (skr. 2002/03:145) där förslag om en avdrags- begränsning aviserats. Av skrivelsen framgår att en begränsning som utformas så att avdrags- rätten vid ett övertagande av ansvaret för en utfästelse inte blir mer omfattande än avdrags- rätten för tryggandet av utfästelsen skall tillämpas på avtal om övertaganden om pensionsutfästelser som ingåtts efter . Regeringen avser att lämna förslag till ändrade regler som kan träda i kraft . 8.5.1Grön skatteväxling och andra ekonomiska styrmedel 8.5.1.1Förutsättningar för fortsatt grön skatteväxling I budgetpropositionen presenterade regeringen en strategi för en successivt ökad miljörelatering av skattesystemet genom en grön skatteväxling. Det samlade utrymmet för skatte- senaste årens budgetpropositioner har en skatteväxling på sammanlagt genomförts. För återstoden av mandat- perioden kvarstår , varav skall genomföras . föreslås i denna proposition en skatteväxling på ca Energi- och koldioxidskatterna svarar för den helt dominerande delen av intäkterna från de miljörelaterade skatterna. Utformningen av dessa skatter är därför av central betydelse inför en fortsatt grön skatteväxling och det är viktigt att noga utreda vilka effekter ändrade energi- skatteregler får för miljön, för individer och för det svenska näringslivets konkurrenskraft. (dir. 2001:29) har haft i uppdrag att se över reglerna om skattenedsättning för näringslivet och presen- terade resultatet av sitt arbete i betänkandet Svåra skatter! (SOU 2003:38). Betänkandet har remissbehandlats. En viktig del av kommitténs uppdrag har varit att följa utvecklingen inom EU och utforma förslagen efter de EG-rättsliga förutsättningarna. De svenska reglerna om nedsättning av energi- och koldioxidskatterna för industrin har varit föremål för kommis- sionens granskning utifrån EG-fördragets bestämmelser om statligt stöd. Genom beslut och (EUT C 104, 30.4.2003 s. 9 och EUT C 189, s. 6) har kommissionen gett tids- begränsade godkännanden av de nuvarande nedsättningsreglerna på bränsleområdet. Kom- missionen har dock uttalat sina tvivel om huruvida nollskattesatsen för energiskatt på el som förbrukas inom industrin är förenlig med reglerna i EG-fördraget. Kommissionen har därför beslutat att inleda ett formellt gransk- ningsförfarande enligt artikel 88.2 i EG- fördraget av denna skattebefrielse. Granskningen avser tiden . lyckades efter nära arbete uppnå en politisk överens- kommelse om en ökad harmonisering av energi- beskattningen i form av ett energiskattedirektiv. Direktivet, som innehåller ett gemensamt regelverk för beskattningen av inte bara oljor utan även av el, kol och naturgas, väntas slutligt kunna antas av och träda i kraft . En övergångsperiod till och med utgången av väntas medges för bl.a. en anpassning till direktivets regler om nya minimiskattenivåer för de olika energislagen. Det nya direktivet bedöms inte minst ge en ökad grad av säkerhet i för- hållande till tolkningen av om statligt stöd på energiskatteområdet. En reformering av den svenska energibeskatt- ningen är angelägen för att öka miljöstyrningen Systemet skall utformas så att det underlättar möjligheten för framtida skatte- växling som också omfattar näringslivet. De EG- rättsliga förutsättningarna är av väsentlig bety- delse för den framtida utformningen av den svenska energibeskattningen och därmed även för förutsättningarna att öka miljörelateringen av skattesystemet inom ramen för en fortsatt grön skatteväxling. Såväl det kommande energiskatte- direktivets regler som EG-fördragets bestäm- melser om statligt stöd måste alltså iakttas. Som ett första steg i en sådan reformering föreslår regeringen i denna proposition, i enlighet med förslag, att den nuvarande nollskattesatsen på el som förbrukas inom industrin avskaffas och ersätts av en skattenivå som motsvarar den minimiskattenivå som förväntas gälla enligt det kommande energiskattedirektivet. Regeringen planerar att driva arbetet med en fortsatt reformering av energiskattesystemet skyndsamt med målet att ett nytt regelverk skall kunna träda i kraft . Inom ramen för detta arbete ingår en fortsatt beredning av övriga förslag från . En anpassning till det kommande energiskattedirektivet är också nöd- vändig. 8.5.1.2 Samverkan med andra styrmedel Regeringen har för avsikt att återkomma till med besked om en långsiktigt hållbar utformning av de ekonomiska styrmedlen på energiområdet. Målet med arbetet är att söka förbättra miljöstyrningen och effektivisera energianvändningen inom näringslivet. Ett vik- tigt inslag är därvid en samordning mellan energibeskattningen och alternativa styrmedel, som handel med elcertifikat och utsläppsrätter samt ingåendet av långsiktiga avtal. Särskild uppmärksamhet skall ägnas utformningen och samordningen av beskattning, handel med utsläppsrätter och andra ekonomiska styrmedel inom energiomvandlingssektorn. Målet skall vara att främja utbyggnaden av miljövänlig fjärr- och kraftvärme.