prop · GR03143 · 2004-05-12 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2003/04:143 Redovisning av regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten för Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnas en samlad översikt av regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten för . Redovisningen sker inte politik- områdesvis, utan är tematisk utifrån olika områden i barns och ungas liv, såsom familj, hälsa, utbildning etc., och anger de olika insatser som ut- förs för barn och unga inom ramen för statsbudgetens olika politikom- råden. FN:s konvention om barnets rättigheter.............................. Åtgärder för att förverkliga i .................. Insatser för att förverkliga ..................... 3.2Strategiska insatser för att förverkliga 3.3Direkta insatser för att stärka barns och ungas Barn och deras familjer ................................................................... Insatser för ..................................barn och deras familjer Övrigt ekonomiskt stöd till barn och Internationella bortföranden av barn Övriga insatser för barn och deras Barn med funktionshinder ............................................................... Insatser för ...............barn och unga med funktionshinder Insatser för delaktighet och jämlika levnadsvillkor för barn och unga med Insatser för delaktighet och jämlika Barnets rätt till hälsa........................................................................ Insatser för ....................................barns och ungas hälsa Insatser för hälsofrämjande levnadsvanor samt sjukdomsförebyggande arbete bland Insatser för barns och ungas fysiska hälsa Insatser för barns och ungas psykiska Insatser för en god fysisk och psykisk närmiljö för barn och unga Barnets rätt till utbildning................................................................ .......barns och ungas rätt till utbildning m.m Förskola och ................skola arenor för ökad jämlikhet Insatser inom .....................................................förskolan Insatser inom .....................................skolbarnsomsorgen Insatser inom ..........................................gymnasieskolan Barnets rätt till skydd....................................................................... Insatser för ........................barn och unga i Insatser för ..................barn och unga inom rättsväsendet Insatser för unga lagöverträdare ..................... Insatser för att förebygga brott bland barn och unga.................................................. Insatser för barn och unga som brottsoffer ..... Insatser för barn och unga i asylprocessen ....................... Övriga insatser till skydd för barnet.................................. Insatser mot våld, övergrepp, vanvård och sexuellt utnyttjande m.m. inom familjen ........ Insatser mot sexuell exploatering m.m. .......... Barnets rätt till kultur och fritid....................................................... Insatser för barn och unga inom kulturområdet................ Insatser för barn och unga inom medieområdet................ 9.3Insatser för barn och unga inom fritids- och 10 Barnets rätt till delaktighet och inflytande m.m. ............................. 10.1Insatser för barns och ungas delaktighet och 11 Barnets rättigheter i det internationella utvecklingssamarbetet ...... Översikt av statsbudgetens utgift- och politikområden ..... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............. En central målsättning för regeringens politik för barn och unga är att ett barnperspektiv, utifrån anda och intentioner, skall genomsyra alla de beslut och andra åtgärder som rör flickor och pojkar upp till . Det krävs emellertid fortsatta insatser på olika nivåer i samhället för att barnperspektivet skall återspeglas i allt beslutsfattande och alla verksamheter som rör barn och unga. Artikel 4 i ålägger staten att vidta alla lämpliga lagstiftningsadministrativa och andra åtgärder för att genomföra de rättigheter som erkänns i konventionen. I fråga om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter skall konventionsstaterna vidta sådana åtgärder med utnyttjande till det yttersta av sina tillgängliga resurser. En grundläggande förutsättning för att förverkliga är att det finns väl utvecklade basverksamheter och ekonomiska trygghets- system, som når alla barn och unga oavsett härkomst, kön, religion, funktionshinder, föräldrarnas ekonomi eller bostadsort. Den generella välfärdspolitiken utgör härvidlag en viktig grund för att kunna förverk- liga intentioner. Detta ställer krav på att politikom- råden som till stor del rör barns och ungas liv och uppväxtvillkor, bl.a. familjepolitiken, handikappolitiken, hälso- och sjukvårdspolitiken, socialtjänstpolitiken och utbildningspolitiken genomsyras av ett tydligt barnperspektiv. kräver emellertid mer än att de basala kraven för välfärd skall tillgodoses; den kräver att det skall finnas ett barnperspektiv i alla beslut och verksamheter som rör barn och unga. Därför är arbetet med att utveckla och tydliggöra barnperspektivet viktigt även inom områden såsom samhälls- och trafikplanering, livsmedelspolitik, migra- tionspolitik, konsumentpolitik, miljöpolitik, kultur- och mediapolitik samt när det gäller kriminalpolitiska och straffrättsliga frågor. Regeringen sammanställer regelbundet beskrivningar och bedömningar inom varje relevant område för att få en helhetsbild av hur barnkonven- tionen och dess intentioner kommer till uttryck inom olika politikom- råden. har två redogörelser för barnpolitiken och arbetet med att genomföra lämnats till (skr. 1999/2000:137 och 2001/02:166). lämnade regeringen en skrivelse till om utveckling av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter (skr. 2003/04:47), i vilken regeringen uttalar sin avsikt att till vårriksdagen 2004 lämna en skrivelse med en genomgång av statsbudgeten för ur ett barn- perspektiv. Syftet med denna skrivelse är att redovisa en samlad översikt över regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten, varför den således utgör ett viktigt komplement till tidigare lämnade skrivelser. Att tydliggöra barnperspektivet i den statliga budgetprocessen Det pågår ett kontinuerligt utvecklingsarbete av den statliga budget- processen och dess olika dokument i syfte att ge ett bättre be- slutsunderlag. I detta utvecklingsarbete är det en prioriterad fråga för regeringen att tydliggöra barnperspektivet i det statliga budgetarbetet. Att tydliggöra barnperspektivet i statens olika verksamheter är ett om- Skr. 2003/04:143 fattande arbete. Barnpolitikens sektorsövergripande karaktär innebär att huvuddelen av de insatser som rör barn och unga utförs och redovisas inom andra politikområden på statsbudgeten. Under vissa politikområden är det uteslutande barn och unga som berörs, under andra är denna del mer begränsad. Ett första steg i arbetet med att lyfta fram barnperspek- tivet är att göra en sammanställning av vilka insatser för barn och unga som återfinns i statsbudgeten (prop. 2003/04:1) för att på så sätt tydliggöra situationen för barn och unga inom de politikområden där de berörs. Regeringen har för avsikt att utveckla arbetet vidare med att göra barn och unga synliga i statsbudgeten. Att anlägga ett barnperspektiv är så mycket mer än att bara lyfta ut och särredovisa enskilda belopp ur budgeten. Syftet med föreliggande skrivelse är att, som ett första steg i en utvecklingsprocess, ge en samlad översikt av regeringens insatser för barn och unga. Redovisningen sker med utgångspunkt från barns och ungas liv och tar upp områden som familj, hälsa, utbildning etc. En översikt av statsbudgetens utgifts- respektive politikområden finns i bilaga 1. En stor del av de verksamheter som riktar sig till barn och unga ansva- rar kommunsektorn för. Staten lämnar ekonomiska bidrag till kommu- nernas verksamhet dels inom ramen för Allmänna bidrag till kommuner (utgiftsområde 25), dels i form av specialdestinerade bidrag inom andra utgiftsområden. Regeringen lämnar en översiktlig redovisning till av hur ekonomin och verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats . Regeringen ser det som en angelägen uppgift att utveckla barnperspektivet i de fakta- och statistikunderlag som bildar underlag till uppföljningar och redovisningar av barns och ungas situation på olika nivåer i samhället. 2.1FN:s konvention om barnets rättigheter ratificerade FN:s konvention om barnets rättigheter barnkon- ventionen efter ett beslut i utan att reservera sig på någon punkt (prop. 1989/90:107, bet. 1989/90:SoU28). Genom detta har åtagit sig att följa konventionens bestämmelser. innehåller olika slag av rättigheter, dels medborger- liga och politiska rättigheter, dels ekonomiska, sociala och kulturella rät- tigheter. Konventionen tar också hänsyn till barnets utsatthet och sårbarhet, vil- ket kommer till uttryck i de rättigheter som syftar till att ge barnet skydd mot övergrepp och utnyttjande. skall ses som en hel- het och alla rättigheter är viktiga. är inriktad på individen den enskilda flickan eller pojken och sakartiklarna handlar om barnets rätt att få sina grundläg- gande rättigheter och behov tillgodosedda. I artikel 1 i konventionen slås fast att med barn avses varje människa under , om inte barnet blir myndigt tidigare enligt den lag som gäller för barnet. Det hindrar inte att konventionen i sina olika artiklar beaktar att barn med stigande ålder och mognad ges ökande självständig- ger dock uttryck för att barndomen är värdefull i sig och att barndomen och ungdomstiden skall värnas. innehåller fyra grundläggande principer som skall vara styrande för tolkningen av övriga artiklar, men som också har en Det är principen om icke-diskriminering (artikel 2), principen om barnets bästa (artikel 3), principen om rätten till liv och utveckling (artikel 6) samt principen om rätten att få komma till tals och bli respekterad (artikel 12). De grundläggande principerna har en egen självständig betydelse, men de skall också genomsyra de övriga bestämmelserna i konventionen, dvs. de materiella artiklarna som bl.a. handlar om barnets rätt till omvårdnad, utbildning och hälsa och rätten till skydd mot övergrepp, utnyttjande och Det är dock viktigt att hålla i minnet att konventionen inte bara ser barnet som ett offer eller ett möjligt offer som måste skyd- Den erkänner och bejakar barnets inneboende resurser som måste få sitt fria utrymme. budskap kan således sammanfattas med att barn skall respekteras. Skyldighet att vidta alla lämpliga åtgärder är en bindande överenskommelse mellan de stater som har ratificerat den. Staterna är förpliktigade att vidta alla lämpliga åtgärder för att genomföra konventionen. Staten är ansvarig för att för- pliktelserna fullföljs och svarar för tillkortakommanden i landet i för- hållande till konventionen. Landets inre förvaltningsstruktur har därvid- lag ingen betydelse. Hur staten sköter sitt åtagande bestäms av varje stat, så länge genomförandet ligger i linje med konventionens principer. För att säkerställa barnets rättigheter krävs en kombination av åtgärder i form av lagstiftning, opinionsbildning och upplysning. att genomföra mening och intentioner i såväl lagstift- ning som attityder och praxis. Såväl myndigheter, kommuner och lands- ting som domstolar skall ta hänsyn till de rättigheter som fastslås i barn- Det handlar således dels om att beakta intentioner i olika verksamheters beslut, dels om att tillämpa den lag- stiftning som har förändrats i enlighet med krav. är också viktigt att fortlöpande vara uppmärksam på att lagstiftningen kan behöva justeras och förtydligas så att anda och intentioner kommer till uttryck. Arbetet med att förverkliga och att förankra kon- ventionens synsätt är långsiktigt och måste vara ständigt pågående. Ansvaret för att genomföra Folkrättsligt är det som stat som är ansvarigt för åtagandena en- företräds i det fallet av regeringen. regeringen som får stå till svars för eventuella tillkortakommanden. Genom det internationella åtagandet har också förbundit sig att ha system som garanterar att alla offentliga myndigheter och andra organ inom sina respektive ansvarsområden fullföljer de förpliktelser som sta- ten har iklätt sig genom att ansluta sig till konventionen. De flesta verksamheter som direkt rör barn och unga finns i kommu- nerna och i landstingen. Här finns skolan, förskolan och skolbarnsom- sorgen, , fritidsklubbar, idrottsplatser och lekplatser, barna- vårdscentraler och ungdomsmottagningar, men också bussar och andra Beslut om trafik, byggande och planering av kommunen är också sådant som påverkar barns och ungas vardag, liksom många av de beslut som fattas av statliga myndigheter och i hög grad av Med de självstyrande kommuner och landsting som vi har i är de medel som regeringen kan styra med främst lagstiftning inom de spe- cialreglerade områdena, fördelning av statsbidrag och stimulansbidrag. Men även policyskapande åtgärder, metodutveckling, tillhandahållande av kunskap och kompetensutveckling är viktiga styrmedel. De aktörer som är centrala för genomförandet av konventionen är såle- des i första hand , regeringen, förvaltningsmyndigheter, kom- muner och landsting. Domstolarna har en viktig roll i förverkligandet av , eftersom de skall tolka de olika lagbestämmelser som har tillkommit eller ändrats som en följd av införlivandet av barnkon- ventionen i svensk rätt. Även frivilligorganisationer som ungdomsorganisationer, idrottsrörel- sen och övriga folkrörelser, fackliga organisationer, näringslivet, media, forskare, familjer samt barn och unga själva är viktiga för att barnkon- ventionen skall bli förverkligad och få ett verkligt genomslag för barn 3Åtgärder för att förverkliga i Artikel 4 i ålägger staten att vidta alla lämpliga lag- stiftnings-, administrativa och andra åtgärder för att genomföra de rättig- heter som erkänns i konventionen. I fråga om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter skall konventionsstaterna vidta sådana åtgärder med utnyttjande till det yttersta av sina tillgängliga resurser. En central åtgärd i sammanhanget är att göra allmänt känd bland såväl vuxna som barn (artikel 42). Insatser för att förverkliga Arbetet med att genomföra i har gått framåt inom olika samhällsområden, inte minst på den lokala nivån. Barnom- budsmannens olika uppföljningar av hur arbetet med att genomföra barn- konventionen fortskrider pekar på att kunskapen och medvetenheten om och vilka krav den ställer generellt sett har ökat hos beslutsfattare och tjänstemän som arbetar med frågor som rör barn och unga. Vidare har barnets rättigheter ytterligare stärkts i lagstiftningen. Trots att den allmänna medvetenheten och kunskapen om barnkonven- tionen kan sägas ha ökat i samhället, har ännu inte blivit ett självklart redskap i planering och vid beslut inom något sam- hällsområde. Det finns ett stort behov av vägledning kring vilka frågor som är viktiga att prioritera och arbeta med när det gäller barnets rättig- heter och livsvillkor. skall vara ett verktyg i arbetet med att gradvis för- bättra barns och ungas villkor inom samhällets olika områden som rör dem. Ändrade attityder, förhållnings- och arbetssätt i olika verksamheter och på olika nivåer i samhället samt kunskaps- och metodutveckling för att höja medvetenheten hos beslutsfattare och vuxna som arbetar med barn liksom hos barn och ungdomar själva är centrala för att barnper- spektivet skall genomsyra alla frågor som rör barn och unga. På vissa punkter behöver också lagar, regler och praxis förändras. 3.2Strategiska insatser för att förverkliga Regeringens strategiska arbete för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i sker huvudsakligen inom ramen för Politik- område Barnpolitik (utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social om- sorg). Målet för barnpolitiken är att barn och unga skall respekteras, ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Denna målsättning är sektorsövergripande och berör således flertalet av statsbudgetens politikområden. Barnpolitikens uppgift är att på ett strate- giskt plan initiera, driva på och samordna processer med målsättningen att , och dess intentioner, skall genomsyra alla delar av regeringens politik och alla samhällsverksamheter som rör barn och unga. Utgångspunkten i barnperspektivet är respekten för barnets fulla människovärde och integritet. Alla människor stora som små har lika värde. Utifrån de grundläggande principerna i är inrikt- ningen på barnpolitiken att: -Inget barn får diskrimineras på grund av härkomst, kön, religion, funktionshinder eller andra liknande skäl; -Barnets bästa skall vara vägledande vid allt beslutsfattande och vid alla åtgärder som rör barn och unga; -Barn och unga skall tillåtas att utvecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar; - Barn och unga skall ges möjlighet att framföra och få respekt för Skr. 2003/04:143 sina åsikter i frågor som berör dem. Dessa inriktningsområden skall inte och kan inte ses som isolerade från varandra. En förutsättning för att kunna avgöra vad som är barnets bästa är t.ex. att man har tagit reda på hur flickan eller pojken själv eller barn och unga som kollektiv ser på saken. Insatserna inom barnpolitiken är dels av strategisk natur, så som metodutveckling, insamlande av kunskap och informationsspridning om , dels av mer konkret natur med syfte att tillförsäkra barn och unga sina rättigheter enligt konventionen. Insatserna rör åtgärder såsom kunskapsinhämtning, metodutveckling, uppföljning och utvärdering, erfarenhetsutbyte och idéspridning, åtgärder för att stärka barns och ungas inflytande och delaktighet samt för upp- följningsarbetet när det gäller sexuell exploatering av barn. är en central aktör när det gäller insatser för att genomföra . anslag uppgår under till . utgör en väsentlig grund för ungdomspolitiken. Ungdomspolitiken har således en viktig uppgift i att bidra till förverkli- gandet av för ungdomar . Regeringens insatser för att uppnå de ungdomspolitiska målen för ungdomar mellan samordnas inom politikområdet ungdomspolitik. De ungdoms- politiska målen är att: -ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv -ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktig- Ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas tillvara som en resurs. Ungdomspolitiken skall uppmärksamma, ta initiativ och verka för att åtgärder vidtas i frågor som har särskild be- tydelse för ungdomar och ungdomars levnadsvillkor. Ungdomspolitiken skall också generera och förmedla kunskaper om ungdomars levnadsvill- kor som inte erbjuds av sektorsspecifika uppföljningar. I skrivelsen En svensk strategi för hållbar utveckling (skr. 2003/04:129) som regeringen lämnat till lyfts vikten av sats- ningar på barn och ungdomar fram. Barn- och ungdomspolitik för ett åldrande samhälle är enligt skrivelsen en av de fyra strategiska framtids- frågor som kommer att stå i fokus för regeringens politik för hållbar utveckling . En nationell strategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter Till grund för regeringens barnpolitik ligger den av godkända strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171). De senaste årens arbete med har huvudsakligen bedrivits utifrån denna strategi. Strategin innehåller både moment av utbildningsinsatser och metodut- Skr. 2003/04:143 veckling riktade till berörda aktörer i kommuner, landsting, myndigheter Medel för insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rät- tigheter finns under utgiftsområde 9, politikområde Socialtjänstpolitik, anslaget 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. För perioden 19992003 har sammanlagt använts till insatser för att förverkliga i . har haft en nyckelroll när det gäller utbildningsinsatser och metodutveckling till berörda aktörer. har använt för detta arbete. Att driva på berörda aktörer och bistå med kunskap och metodutveckling är en permanent uppgift för . Regeringen har överlämnat en skrivelse till med en utveckling av den nationella strategin för att förverkliga barnkonven- tionen (skr. 2003/04:47). I skrivelsen presenteras hur regeringen avser att fortsatt bedriva det strategiska arbetet med att förverkliga barnkonven- tionen i . anslag (15:1) för uppgår till . verksamhet omfattar alla samhällsområden som rör barns och ungas rättigheter och intressen. är ett av regeringens viktigaste verktyg när det gäller att driva på genom- förandet av . ansvar har för- stärkts och tydliggjorts genom de ändringar i lagen (1993:335) om Barn- ombudsman som trädde i kraft . I enlighet med förslag i propositionen En förstärkt (prop. 2001/02:96) har de särskilda medel om som har tilldelats för genom- förandet av delar av den nationella strategin överförts från anslaget 18:1 Bidrag till socialt arbete m.m. till Barnombudsman- nen. Därutöver har fr.o.m. tillförts ökade resurser om . Detta innebär sammantaget att har goda förutsätt- ningar att fortsätta verka för att barns och ungas rättigheter och intressen respekteras och tillgodoses och att driva utvecklingsarbetet framåt. Många av de viktigaste besluten som rör barn och unga fattas på lokal och regional nivå i samhället. Regeringen gav Barnombuds- mannen i uppdrag att utarbeta modeller för barnombud/lokala företrädare för barn och unga. Uppdraget har redovisats och regeringen avser att ge i uppdrag att genomföra ett antal regionala konfe- renser för att uppmuntra till och sprida framgångsrika arbetssätt i det Barn och unga är en viktig målgrupp för spridande av information om har haft regeringens uppdrag att ta fram ett informationsmaterial om riktat till barn och har presenterats en till åldersgruppen och en till 1012-åringar tillsammans med en lärarhandledning. rialet har gjorts tillgängligt för bl.a. synskadade barn och för barn med läs- och skrivsvårigheter. Ytterligare en skrift, riktad till tonåringar, är har haft ett uppdrag att stimulera universitet och hög- skolor att inordna i utbildningar för yrkesgrupper som kommer att arbeta med barn. I uppdraget har ingått att dels definiera en krets av utbildningar som i första hand bör behandla , dels stimulera lärosätena att finna former för hur kan integreras i undervisningen. Kunskapsspridning till studenterna om kon- ventionen har också ingått i uppdraget; verket har bland annat bedrivit en informationskampanj om till lärare och studenter. har redovisat sitt uppdrag och lämnat ett antal förslag till hur arbetet fortsatt kan bedrivas. Regeringen avser att följa upp förslag och bl.a. i sam- arbete med verket genomföra regionala konferenser för att inspirera och lyfta fram goda exempel på det arbete som görs för att integrera barn- konventionen i olika utbildningar. Vidare ställs det i regleringsbreven till universitet och hög- skolor krav på återrapportering av lärosätenas insatser för att införliva kunskap om i olika utbildningar som bedöms som be- () har haft regeringens upp- drag att utveckla den årliga basstatistiken när det gäller barn och deras Uppdraget har resulterat i fem demografiska rapporter, Barn och deras familjer, om familjesammansättning, separation mellan föräldrar, boende, inkomster, barnomsorg och föräldrars sysselsättning för åren 1998, 1999, 2000, 2001 och 2002. Inom ramen för uppdraget utges också specialpublikationer med fördjupning inom olika ämnes- har SCB t.ex. tagit fram en rapport om barns tid med sina föräldrar. SCB har för detta arbete fått från de särskilda barnpengarna (se sid. 9 f). I SCB:s uppdrag att utveckla den årliga basstatistiken ingår även att presentera förslag på hur statistiken om barn kan utvecklas. som SCB överlämnade till regeringen föreslås en utbyggnad av SCB:s årliga statistik om barn och deras familjer med mått på barns Vid epidemiologiska centrum pågår även ett arbete för att utveckla en modell för att återkommande kunna mäta barns och ungas psykiska hälsa. Barnperspektivet i myndigheternas arbete