prop · GR03122 · 2004-03-15 00:00:00 — Ett sådant möte skall särskilt handla om a)bolagsstrukturen, b)den ekonomiska och finansiella situationen, c)den förväntade utvecklingen av affärsverksamheten och av produk- tionen och försäljningen, d)sysselsättningsläget och den förväntade utvecklingen, e)investeringar, f)betydande organisationsförändringar, g)införande av nya arbetsmetoder eller produktionsprocesser, h)produktionsöverföringar, i)fusioner, j)nedskärningar eller nedläggningar av bolag eller betydande delar av dessa, och k)kollektiva uppsägningar. 47 § Europabolaget skall, så snart det kan ske och före beslut, lämna information till arbetstagarrådet om särskilda omständigheter som påverkar arbetstagarnas intressen i betydande utsträckning, särskilt såvitt avser med omlokaliseringar, produktionsöverföringar, nedläggning av hela eller delar av företag eller kollektiva uppsägningar. Om arbetstagarrådet eller arbetsutskottet så begär, skall europabolaget sammanträffa med rådet eller utskottet för att informera och samråda om sådana särskilda omständigheter som avses i första stycket. I de fall ett möte sker med arbetsutskottet skall de ledamöter som företräder arbets- tagare som direkt berörs av åtgärderna också ha rätt att delta. Om europabolaget överväger att inte handla i enlighet med den upp- fattning som framförts av arbetstagarrådet, skall detta ges tillfälle till ytterligare ett möte med bolaget för att försöka nå enighet. Regler för arbetstagarrådet och arbetsutskottet 48 § eller arbetsutskottet får biträdas av experter som de själva utser. 49 § eller arbetsutskottet har rätt att på europabolagets bekostnad sammanträda enskilt inför sammanträden med bolaget. Där- utöver har arbetstagarrådet rätt att på europabolagets bekostnad sammanträda enskilt ytterligare en gång . 50 § Ledamöterna i arbetstagarrådet skall, i den utsträckning det är nödvändigt för att de skall kunna fullgöra sina uppgifter, ha rätt till ledighet för utbildning med bibehållna anställningsförmåner. 51 § Ledamöterna i arbetstagarrådet skall, med beaktande av eventuell tystnadsplikt, underrätta representanter för arbetstagarna i europabolaget och dess dotterbolag och filialer om innehållet i och resultatet av in- formations- och samrådsförfarandet. 52 § efter det att arbetstagarrådet har inrättats, skall det pröva om förhandlingar skall inledas för att sluta ett avtal som avses i 28 30 §§. Om förhandlingar inleds skall 20, 21 och 2330 §§ samt vad som enligt 4 § föreskrivs om lagval för dessa bestämmelser tillämpas. Vad som sägs om de deltagande bolagen skall gälla för europabolaget. skall utgöra förhandlingsdelegation. Om inget avtal har träffats när tidsfristen enligt 20 § löpt ut, skall reglerna om vad som gäller om avtal inte träffas fortsätta att tillämpas. 53 § och arbetsutskottets kostnader skall bäras av europabolaget, i den utsträckning kostnaderna är skäliga. 54 § När ett europabolag bildas genom ombildning, skall arbetstagarna ha rätt till medverkan i samma omfattning som före ombildningen. 55 § När ett europabolag bildas på annat sätt än genom ombildning, skall arbetstagarnas rätt att välja, utnämna, föreslå eller avvisa ett antal ledamöter i europabolagets förvaltnings- eller tillsynsorgan vara lika stor som den högsta andel som gällde i något av de deltagande bolagen före registreringen. 56 § Om det i de deltagande bolagen fanns mer än en form för med- verkan, får förhandlingsdelegationen besluta vilken form som skall införas i europabolaget. Om förhandlingsdelegationen inte fattar ett beslut enligt första stycket, får de deltagande bolagen besluta vilken form för medverkan som skall införas i europabolaget. 57 § skall besluta hur platser i europabolagets förvalt- nings- eller tillsynsorgan skall fördelas mellan ledamöter som företräder arbetstagare från olika EES-stater. Fördelningen skall ske proportionellt i förhållande till andelen arbetstagare i europabolaget, dess dotterbolag och filialer i varje EES-stat. Om inte arbetstagarna i samtliga EES-stater blir representerade vid fördelningen enligt första stycket, skall en plats undantas från den proportionella fördelningen. Den undantagna platsen skall tilldelas arbetstagarna i den EES-stat där europabolaget skall ha sitt säte. Om dessa arbetstagare redan är representerade skall platsen istället tilldelas arbetstagarna i den EES-stat som har flest arbetstagare av dem som blivit utan representation. 58 § skall utse ledamöter till de platser i förvaltnings- eller tillsynsorganet som fördelats mellan arbetstagarna i olika EES-stater enligt 57 §. Om en EES-stat har en nationell ordning för val av arbets- tagarledamöter till förvaltnings- eller tillsynsorgan, skall i stället den ordningen tillämpas för val av ledamöter till platser som tilldelats arbetstagare från den staten. 59 § Ledamöter till de platser i förvaltnings- eller tillsynsorganet som tilldelats arbetstagare i utses av lokala arbetstagarorganisationer enligt 38 eller 39 §. Organisationerna får enas om att överlåta sin rätt att utse ledamöter till arbetstagarrådet. 60 § Den som utser arbetstagarledamöter till förvaltnings- eller till- synsorganet enligt 58 och 59 §§ skall bestämma mandatperiodens längd. 61 § När arbetstagarnas medverkan består i en rätt att föreslå eller av- visa ledamöter till förvaltnings- eller tillsynsorganet, bestämmer arbets- tagarrådet vilka kandidater som skall föreslås eller avvisas. 62 § Arbetstagarrepresentanter i förvaltnings- eller tillsynsorganet skall ha samma rättigheter och skyldigheter som de ledamöter som företräder aktieägarna. Arbetstagarrepresentanterna får dock inte delta i behandlingen av frågor som rör kollektivavtal eller stridsåtgärder eller av andra frågor där arbetstagarrådet eller en arbetstagarorganisation har ett väsentligt intresse som kan strida mot europabolagets. 63 § En av arbetstagarrepresentanterna får närvara och delta i över- läggningarna när ett ärende, som senare skall avgöras i europabolagets förvaltnings- eller tillsynsorgan, förbereds av därtill särskilt utsedda ledamöter i förvaltnings- eller tillsynsorganet eller befattningshavare i bolaget. 64 § Arbetstagarnas förhandlingsdelegation och ett arbetstagarråd kan förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter. När ett arbetstagarråd inrättats övertar det alla rättigheter och skyldig- heter från förhandlingsdelegationen och inträder som part i ett avtal om arbetstagarinflytande i europabolaget. 65 § Bestämmelserna i 3 § första stycket, 4 § och 68 §§ lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen skall gälla på motsvarande sätt för arbetstagarrepresentanter som vanligtvis utför sitt arbete i och utför uppgifter enligt denna lag. 66 § Europabolaget eller de deltagande bolagen får besluta om tyst- nadsplikt för ledamöter i förhandlingsdelegationen eller arbetstagarrådet samt för de experter som biträder dessa organ, om det är nödvändigt med hänsyn till bolagets bästa. Europabolaget får av samma skäl besluta om tystnadsplikt även för övriga arbetstagarrepresentanter som fullgör upp- gifter inom ett informations- och samrådsförfarande enligt denna lag. Den som har fått information under tystnadsplikt får trots tystnads- plikten föra informationen vidare till andra ledamöter i samma förhand- lingsdelegation eller arbetstagarråd och deras experter. Rätten att föra informationen vidare gäller endast om uppgiftslämnaren underrättar mottagaren om tystnadsplikten. I sådant fall gäller tystnadsplikten även för mottagaren. 67 § Reglerna om europabolag får inte tillämpas i syfte att frånta eller förvägra arbetstagarna deras rätt till arbetstagarinflytande. Om väsentliga förändringar i europabolaget, dess dotterbolag eller filialer inträffar från det att europabolaget har registrerats och är sådana att arbetstagarna skulle ha fått ett mer omfattande inflytande om förändringarna gjorts före registreringen av europabolaget, skall för- ändringarna anses gjorda i syfte att frånta eller förvägra arbetstagarna deras rätt till arbetstagarinflytande, om inte bolaget visar andra skäl för förändringarna. 68 § Den som bryter mot denna lag eller mot ett avtal enligt denna lag skall ersätta uppkommen skada i enlighet med bestämmelserna i 55 och 56 §§, 57 § andra stycket, 60 § första stycket samt 61 och 62 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Vid tillämpningen av dessa bestämmelser skall vad som där sägs om arbetsgivare gälla även för europabolag och deltagande bolag samt vad som sägs om arbetstagarorganisation gälla även för arbetstagarråd, arbetstagarnas förhandlingsdelegation och andra organ för information och samråd. En arbetstagare eller en arbetstagarorganisation kan dock inte med stöd av denna lag kräva skadestånd av en annan arbetstagare eller arbets- tagarorganisation. 69 § Mål om tillämpningen av denna lag skall handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Vid tillämpningen av den lagen skall vad som sägs där om arbetsgivare gälla även för europabolag och deltagande bolag samt vad som sägs om arbetstagarorganisation gälla även för arbetstagarnas förhandlings- delegation, arbetstagarråd och andra organ för information och samråd. Vad som där sägs om kollektivavtal skall gälla även för sådana avtal som avses i denna lag. Mål om tillämpningen av denna lag skall handläggas av Arbetsdom- stolen som första domstol. Mål om tillåtligheten av tystnadsplikt skall handläggas skyndsamt. 70 § När någon vill yrka skadestånd enligt denna lag, gäller i tillämp- liga delar vad som sägs i 64, 65 och 68 §§ lagen (1976:580) om med- bestämmande i arbetslivet. Vid tillämpningen av 64 § skall europabolag, deltagande bolag, arbetstagarnas förhandlingsdelegation samt arbets- tagarrådet och andra organ för information och samråd anses ha förhand- lingsrätt enligt 10 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Den tid enligt 65 § inom vilken talan senast skall väckas, skall dock vara . Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1996:359) om europeiska företagsråd Härigenom föreskrivs att det i lagen (1996:359) om europeiska före- tagsråd skall införas en ny paragraf, 8 a §, av följande lydelse. Om ett gemenskapsföretag eller ett kontrollerande företag i en företagsgrupp är ett europabolag enligt rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag18, skall denna lag inte tillämpas på europabolaget eller dess dotter- bolag. Lagen skall dock tillämpas på europabolag och dess dotter- bolag om förhandlingsdelegatio- nen enligt 21 § lagen (2004:xx) om arbetstagarinflytande i europa- bolag beslutat att avstå från att inleda förhandlingar om ett avtal om arbetstagarinflytande i europabolaget eller att avbryta pågående sådana förhandlingar. Om ett gemenskapsföretag eller ett kontrollerande företag i en företagsgrupp blir dotterbolag till ett europabolag efter dess bil- dande, skall denna lag tillämpas på dotterbolaget om det inte om- fattas av inflytande enligt lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Denna lag träder i kraft . 18 EGT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157). Förslag till lag om ändring i lagen (1987:1245) om styrelse- representation för de privatanställda Härigenom föreskrivs att det i lagen (1987:1245) om styrelserepresen- tation för de privatanställda skall införas en ny paragraf, 1 a §, av följande lydelse. Denna lag skall inte tillämpas på bolag som bildats enligt rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag19. Denna lag träder i kraft . 19 EGT L 294, 10.11.2001, s. 1 (Celex 32001R2157). Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , f.d. justitierådet Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om arbetstagarinflytande i europabolag, 2.lag om ändring i lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda, 3.lag om ändring i lagen (1996:359) om europeiska företagsråd. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om arbetstagarinflytande i europabolag Rådets direktiv /86/EG om arbetstagarinflytande i europabolag som bildats enligt rådets förordning (EG) nr 2157/2001 om stadga för europa- bolag utgör ett komplement till förordningens bestämmelser. Det nära sambandet mellan förordningen och direktivet framgår av ömsesidiga hänvisningar. Främst är att märka bestämmelserna i artikel 12 i förord- ningen om att hinder för ett europabolags registrering föreligger om reglerna i direktivet inte iakttagits. Det remitterade förslaget till lag om arbetstagarinflytande i europa- bolag utgör en svensk transformering av direktivet. Den omfattar en rad detaljregleringar som i många fall måste ses som rena överföringar av direktivets inte helt lättillgängliga artiklar och punkter och som kan sägas illustrera de svårigheter som ofta är förenade med en sådan överföring av gemenskapsbestämmelser till svensk rätt. I viss mån kan dessa svårig- heter bero på att den svenska versionen av direktivet inte framstår som helt klar och otvetydig. Det är i vissa fall tveksamt i vad mån lagförslaget har samma innebörd som den grundläggande europatexten. Mot denna bakgrund framstår det som nödvändigt att vid utformningen av den svenska lagen hänsyn tas till vad som av andra tillgängliga versioner kan utläsas om syftet med gemenskapsregleringen. Lagrådet återkommer till några frågor av detta slag. Paragrafen avhandlar huvudregeln för arbetstagarnas tilldelning av ordinarie platser i förhandlingsdelegationen. Den motsvarar artikel 3.2 a i. Den svenska versionen av denna punkt ger ingen ledning för hur tilldelningen skall ske. Av de franska, engelska och tyska versionerna kan däremot dras slutsatsen, att arbetstagarna i en och samma stat skall tilldelas en plats i förhandlingsorganet för varje tiondel eller del av en tiondel som de utgör av samtliga arbetstagare i de deltagande bolagen. Det är också den tolkning av direktivets mening som gjorts i den före- slagna svenska lagtexten och som närmare utvecklats i den allmänna motiveringen. För att göra den föreslagna bestämmelsen klarare föreslås några justeringar så att texten får följande lydelse: Arbetstagarna i de deltagande bolagen, berörda dotterbolagen och berörda filialerna i varje EES-stat skall tilldelas en ordinarie plats i förhandlingsdelegationen för varje hel eller påbörjad tiondel som de till- sammans utgör av samtliga arbetstagare i de deltagande bolagen, berörda dotterbolagen och berörda filialerna i samtliga EES-stater. Bestämmelsen saknar förebild i direktivet. Även om motsvarande bestämmelse kommer att införas i andra EES-staters regelverk torde den vara ägnad att skapa problem inte minst med beaktande av den korta tid som står förhandlingsdelegationen till buds. Enligt denna bestämmelse får förhandlingsdelegationen biträdas av experter. Dessa får på förhandlingsdelegationens begäran närvara vid förhandlingarna med de deltagande bolagen. Det krävs alltså endast en begäran från förhandlingsdelegationen. Några villkor för experternas närvaro har inte uppställts. Enligt artikel 3.5 i direktivet får experterna på begäran närvara vid för- handlingarna när detta är lämpligt för att främja enhetlighet och konsekvens på europeisk nivå. Även om de deltagande bolagen i det enskilda fallet ofta torde anse att sådan lämplighet är för handen, måste ifrågasättas att detta krav utelämnats i den svenska bestämmelsen. Bestämmelsen behandlar förhandlingsdelegationens kostnader. I den motsvarande regeln i direktivet, artikel 3.7, anges endast, att alla kostna- der i samband med det särskilda förhandlingsorganets verksamhet och allmänt i samband med förhandlingar skall bäras av bolagen. Den svenska bestämmelsen är mer detaljerad och slår fast dels att även kost- naderna för förhandlingsdelegationens bildande skall bäras av bolagen, dels att fråga därvid är om ett solidariskt ansvar, dels ock att kostnader skall ersättas i den utsträckning de är skäliga. Direktivets text och inne- håll synes väl avvägda och smidigare från tillämpningssynpunkt. Det framstår som rimligt att detta innehåll kommer att återfinnas i andra berörda länders lagstiftning. Lagrådet förordar att den föreslagna paragrafen ersätts med en text motsvarande artikel 3.7 första stycket i direktivet. I syfte att förtydliga paragrafens innehåll föreslår Lagrådet följande lydelse: Bestämmelserna om medverkan i 5463 §§ skall tillämpas om parterna är överens om det. Även i fall som avses i 32 § b skall bestämmelserna om medverkan i 5463 §§ tillämpas när ett europabolag bildas genom a) ombildning, om arbetstagarna hade rätt till medverkan i bolaget före ombildningen till europabolag, b) fusion, om av arbetstagarna i de deltagande bolagen hade rätt till medverkan, eller om arbetstagarna i något av de deltagande bolagen, även om de utgjorde en mindre andel än av arbetstagarna i dessa bolag, hade rätt till medverkan och förhandlingsdelegationen beslutar att arbetstagarna skall ha rätt till medverkan i europabolaget, c) att ett holdingbolag eller ett dotterbolag bildas om av arbetstagarna i de deltagande bolagen hade rätt till medverkan, eller om arbetstagarna i något av de deltagande bolagen, även om de utgjorde en mindre andel än av arbetstagarna i dessa bolag, hade rätt till medverkan och förhandlingsdelegationen beslutar att arbetstagarna skall ha rätt till medverkan i europabolaget. De av Lagrådet föreslagna justeringarna i 8 § bör på där anförda skäl göras även i denna paragraf. Lagrådet noterar att den representativitet som detaljregleras i bestämmel- sen torde få betydelse endast då arbetstagarrådet efter beslut om in- ledande eller återupptagande av avtalsförhandlingar skall utgöra förhandlingsdelegation. Detta bör anmärkas i författningskommentaren. Paragrafen har i sak samma lydelse som den svenska versionen av direk- tivet. består i princip aldrig av färre än tio ledamöter. Några svårigheter att bland dessa utse ett arbetsutskott om tre ledamöter kan inte finnas och bestämmelsen är därmed svår att förstå. En jäm- förelse med de franska, engelska och tyska versionerna av direktivet klargör emellertid att syftet med referensbestämmelsen i fråga är att, om arbetstagarnas representationsorgan på grund av de regler som gäller för utseendet av detsamma kommer att omfatta ett stort antal ledamöter, det är berättigat att, rimligen av praktiska skäl, utse en mindre och därmed från arbetssynpunkt mer lätthanterlig grupp. En mer adekvat lokution än bestämmelsens medger är i så fall kräver, motiverar eller gör det lämpligt. Enligt 44 § har arbetstagarrådet rätt till information från och samråd med europabolaget i frågor som rör dotterbolag eller filialer belägna i en annan EES-stat än den där europabolaget har sitt säte, eller faller utanför beslutsbefogenheterna för de beslutsfattande organen i någon enskild EES-stat. Paragrafens lydelse i strecksatserna överensstämmer i väsentliga delar ordagrant med direktivets referensbestämmelse del 2 a. Vilka frågor som avses i tredje strecksatsen och vilka beslutsfattande organ som det där är fråga om framgår inte av lagmotiven. Inte heller har detta kunnat utrönas under föredragningen. Lagrådet förutsätter att inne- börden av bestämmelsen klargörs under den fortsatta beredningen av lag- stiftningsärendet. I annat fall bör bestämmelsen i denna del utgå. Även i denna bestämmelse anges att kostnader skall ersättas i den ut- sträckning de är skäliga, vilket innebär en inskränkning i förhållande till motsvarande reglering i referensbestämmelserna, del 2 h. På i princip samma skäl som anförs vid 27 § förordar Lagrådet att paragrafen ges följande, med sagda bestämmelse närmare överensstämmande lydelse: Erforderliga kostnader för att ledamöterna i arbetstagarrådet och arbets- utskottet skall kunna utföra sina uppgifter på lämpligt sätt skall bäras av europabolaget. Innehållet i den föreslagna paragrafen avviker från det sammanhang i vilket den placerats. Motsvarande bestämmelse återfinns i direktivet, artikel 7. 2 sista stycket. Det har emellertid där överlämnats åt medlems- staterna att fastställa bestämmelser som skall tillämpas om förhandlings- organet inte har beslutat vilken form av medverkan som skall gälla. Den i andra stycket föreslagna bestämmelsen är svårbegriplig bl.a. av det skälet att där talas om de deltagande bolagen och inte om det dåmera bildade europabolaget. Lagrådet saknar underlag för att utforma en ändamåls- enlig lydelse av paragrafen. Paragrafen innebär att arbetstagarnas förhandlingsdelegation och ett arbetstagarråd skall vara juridiska personer. Motsvarande bestämmelser finns i 36 § lagen (1996:359) om europeiska företagsråd. melserna närmare innebär har emellertid inte belysts vid tillkomsten av den bestämmelsen och inte heller i den nu aktuella remissen. Vid remiss- behandlingen har bl.a. anfört att det är en på lag grundad rättslig nyskapelse som inte kan inordnas under någon av de i svensk associationsrätt tidigare kända formerna av sammanslutningar och att det därför synes vara oklart vilka utfyllnadsregler som skall tillämpas i olika situationer. Lagrådet anser det angeläget att behovet av den föreslagna konstruk- tionen samt dess konsekvenser ytterligare belyses under den fortsatta beredningen av lagstiftningsärendet. Paragrafen innehåller bestämmelser om skydd för arbetstagarrepresen- tanter. I föreslagen lydelse överensstämmer paragrafen med 37 § lagen om europeiska företagsråd utom såtillvida att orden arbetstagar- representanter som är anställda i i den lagen i det remitterade förslaget ändrats till arbetstagarrepresentanter som vanligtvis utför sitt arbete i . Som skäl för denna avvikelse har vid föredragningen angetts att bestämmelserna skall omfatta även den som utan att vara anställd i vanligtvis arbetar i vid en filial exempelvis till ett tyskt bolag. Lagrådet har ingen erinran mot det remitterade förslaget men anser att motsvarande ändring bör göras i 37 § lagen om europeiska företagsråd. Enligt 66 § första stycket i det remitterade förslaget får de deltagande bolagen eller europabolaget besluta om tystnadsplikt för ledamöter i för- handlingsdelegationen eller arbetstagarrådet samt för de experter som biträder dessa organ, om det är nödvändigt med hänsyn till bolagets bästa. Under samma förutsättning får europabolaget besluta om tystnads- plikt även för övriga arbetstagarrepresentanter som fullgör uppgifter inom ett informations- och samrådsförfarande enligt lagen. Enligt para- grafens andra stycke får mottagaren av informationen, trots tystnads- plikten, föra information vidare till andra ledamöter i samma organ och dess experter. Detta gäller under förutsättning att den som för informa- tionen vidare underrättar mottagaren om tystnadsplikten. I sådana fall gäller tystnadsplikten även för mottagaren. Bestämmelserna har sin grund i artikel 8.1 i direktivet. Vidare finns motsvarande bestämmelser i 38 § lagen om europeiska företagsråd. Vid en jämförelse med motsvarande reglering i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL) kan konstateras att arbetsgivaren där inte getts rätt att ensidigt besluta om tystnadsplikt. Om parterna inte kan enas kan arbetsgivaren vid domstol väcka talan om tystnadsplikt. Domstolen skall förordna om tystnadsplikt, i den mån det kan antas att det annars skulle föreligga risk för väsentlig skada för part eller annan. (Motiven för den valda lösningen är redovisade i prop. 1975/76:105 bil. Enligt Lagrådets mening hade det varit en fördel med en enhetlig ut- formning av här aktuella bestämmelser om tystnadsplikt, vilka gäller i förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagarnas representanter i olika organ för medverkan. De skäl som anförs i prop. 1995/96:163 om europeiska företagsråd (s. 51) för en lösning motsvarande den i det remitterade förslaget kan emellertid fortfarande äga giltighet. Därtill kommer att förslaget i remissen får anses överensstämma närmare med direktivets text än vad motsvarande bestämmelser i gör.