prop · GR031d21 · 2004-01-01 00:00:00 — Energi- och resurseffektivisering, god inomhusmiljö och sunda materialval är bland de viktigaste områdena för att åstadkomma ett hållbart byggande. Bygg- och fastighetssektorn som del av den totala infrastrukturen i samhället har en viktig roll för att driva på strukturomvandlingen i näringsliv och samhälle. En hållbar bygg- och fastighetssektor kräver mer än marginella förändringar, bl.a. krävs tekniska innovationer samt förändrade värderingar och beteenden. Bygg- och förvaltningsområdet måste, enligt regeringens uppfattning, fortsättningsvis utvecklas i hållbar riktning. Verka för lägre bygg- och boendekostnader i bostäder med god kvalitet, ökad nyproduktion av hyresbostäder i tillväxtregionerna som kan efterfrågas av bredare hushållsgrupper, utveckling av de allmännyttiga bostadsföretagen och andra icke-vinstdrivande upplåtelseformer samt minskad segregation i boendet. Medel för att uppnå målet Statens stöd till bostadsbyggandet består dels av räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder med hyres- eller bostadsrätt, dels av statliga kreditgarantier för lån till bostadsinvesteringar. Ärenden om räntebidrag handläggs av och länsstyrelserna. handlägger ärenden om kreditgarantier. Under olika perioder har också tillfälliga stöd lämnats för investeringar med särskild inriktning. infördes ett tillfälligt investeringsbidrag för nybyggnad av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist. Detta uppgår till totalt . har beslut fattats om för 7 300 lägenheter. För att ytterligare stimulera bostadsbyggandet har en särskild investeringsstimulans införts (prop. 2002/03:98, bet. 2002/03:BoU9, rskr. 2002/03:215). Investeringsstimulans kan lämnas för hyres- och studentbostäder vars uthyrningsbara lägenhetsarea inte överstiger . Syftet med de vidtagna åtgärderna är främst att främja byggande av mindre hyresbostäder i tillväxtregioner med bostadsbrist samt studentbostäder på orter med eller i anslutning till universitet eller högskola. Investeringsstimulans lämnas med ett belopp som i praktiken motsvarar en momssänkning till . Till hyreslägenheter som erhåller den nya investeringsstimulansen kan även ett reducerat investeringsbidrag utgå. Stimulansen har ersatt det tillfälliga investeringsstödet för anordnande av studentbostäder. De statliga insatserna för att öka bostadsbyggandet skall utvärderas. Landshövdingen i har på regeringens uppdrag redovisat en rapport för att öka bostadsbyggandet i . Rapporten för bostadsbristen Trafikinfrastruktur öppnar för 56 000 nya bostäder i aktualiserar ett antal frågor, utöver bristande konkurrens i byggsektorn, som knyter an till det låga bostadsbyggandet i . Rapporten pekar på behov av bidrag till sanering av förorenad mark, kapitalförsörjning och regler för buller samt inte minst trafiklösningarnas betydelse för bostadsfrågorna. Förslagen bereds inom . En prioriterad inriktning i bostadspolitiken är att verka för en effektiv byggsektor som verkar på en marknad i konkurrens. Regeringen inrättade 2001, för en tidsbegränsad period, ett Byggkostnadsforum vid med uppgift att bl.a. förmedla kunskaper till byggherrar och att främja utvecklingsarbete, innovationer och kostnadseffektiva produktionsprocesser. Byggkostnadsforums arbete är en uppföljning av Byggkostnadsdelegationens tidigare arbete (Från byggsekt till byggsektor SOU 2000:44). Byggkostnadsforum har också möjlighet att, inom en årlig kostnadsram om , stödja pilotprojekt som har till syfte att utveckla metoder som leder till att långsiktigt sänka kostnaderna för de boende och främja en hållbar utveckling. Byggkostnadsforum har beviljat 14 projekt ett sammanlagt belopp om ca . Byggkostnadsforum har till regeringen förberett 43 beslut om bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet. Byggkostnadsforum deltar i den bostadspolitiska debatten genom artiklar i dagspress och fackpress samt deltagande och anordnande av seminarier. Via hemsidan informeras om bl.a. seminarier, konferenser och andra aktiviteter som är aktuella och förmedlas kunskaper Goda exempel från pågående och genomförda pilotprojekt. En utvärdering av Byggkostnadsforums verksamhet kommer att genomföras . I betänkande Skärpning Gubbar (SOU 2002:115) framträder en bild av en sektor där en branschstruktur med hög koncentration, vertikal integration och starka inslag av korsvist ägande i kombination med en rad problem, såsom svag importkonkurrens och inträdesbarriärer, leder till ett svagt konkurrens- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Det ger symptom i form av höga priser, svårigheter att påverka utbudet, låg produktivitet, dålig kvalitet och svagt omvandlingstryck. Byggsektorn förefaller också, enligt företagna undersökningar, vara ett av de områden där svart arbetskraft förekommer i särskilt stor utsträckning. Hantering av de förslag som lämnat, pågår inom . infördes en permanent lagstiftning om kooperativ hyresrätt. Regeringen bereder förslag om hur bildandet av kooperativa hyresrättsföreningar kan främjas. En viktig fråga är t.ex. om kooperativ hyresrätt särbehandlas på ett negativt sätt i de offentliga regelverken eller av aktörerna på marknaden. Det nuvarande bostadsfinansieringssystemet med räntebidrag och statliga kreditgarantier har gällt i princip oförändrat sedan början av 1990- talet. Flera utredningar har vid olika tillfällen föreslagit att systemet förändras (Bostadspolitiska utredningen, SOU 1996:156, Utredningen om utvärdering av statliga kreditgarantier för bostadsinvesteringar, SOU 2000:13 och , SOU 2000:34). För att särskilt stimulera bostadsbyggandet i tillväxtområdena har olika tillfälliga stöd införts som komplettering till de ordinarie systemen. Dessa tillfälliga stöd gäller . Regeringen föreslår dessutom i annat sammanhang i denna proposition att regelsystemet för statliga kreditgarantier reformeras (se avsnitt 4.8.4). inrättades , med uppgift att ge fortsatt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Nämnden inrättades mot bakgrund av de stora problem med successivt minskande efterfrågan på bostäder som är en realitet i många av de orter där befolkningsunderlaget viker. Statens bostadsnämnds verksamhet syftar till att ge de kommunala bostadsföretagen långsiktigt hållbara ekonomiska förutsättningar genom att bistå kommuner som av ekonomiska skäl har svårigheter att bemästra problemen på egen hand. Stödinsatserna är vanligtvis kopplade till en omstrukturering av fastighetsbeståndet för att minska vakanserna. Nämndens arbete innebär en fortsättning av de insatser som gjorts inom ramen för den tidigare Bostadsdelegationen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 har under sitt första verksamhetsår, fram till , tagit emot ansökningar om stöd från 24 kommuner. Nio av dessa ansökningar är avslutade sex genom avtal om stöd, en genom avskrivningsbeslut sedan ansökningen återkallats och två genom avslagsbeslut. Ytterligare fem ansökningar har lett fram till färdiga överenskommelser om stöd. De avtal och överenskommelser som träffats innebär statligt stöd om sammanlagt . Som ett komplement till de stödåtgärder som administreras av har regeringen med stöd av bemyndigande (2002/03:BoU10, rskr. 2002/03:216), inrättat ett särskilt bolag som bland annat kan ta över övertaliga bostäder från kommunala bostadsföretag och gå in med riskkapital för utvecklingsinsatser. Vidare har inrättat ett dotterbolag som på kommersiella villkor får förvärva kommunala bostadshus för omvandling till företagslokaler eller andra lämpliga ändamål. Detta bolag kommer att av Vasallen tillföras ett eget kapital uppgående till . Regeringen har för avsikt att därefter fusionera de två bolagen (se utgiftsområde 24 Näringsliv, avsnitt 3.11). Slutligen bör nämnas att regeringen tillsatt en utredning som skall se över hyressättningssystemet. Utredaren skall överväga om det bör införas särskilda hyressättningsregler för lägenheter i nybyggda hus. Utredaren skall också se över förutsättningarna för att i det befintliga lägenhetsbeståndet anpassa hyrorna efter bruksvärdet. Bakgrunden till utredningen är den överenskommelse om reformerad bostadshyressättning som , Fastighetsägarna och () träffade . I denna överenskommelse betonas att en önskvärd nyproduktion av hyresbostäder förutsätter möjlighet att ta ut en hyra som gör en sådan investering ekonomiskt försvarbar och att organisationerna är överens om att hyror som ligger på en skälig nivå med hänsyn till produktionskostnaden bör accepteras för nybyggda hus. 4.5.1.2Verksamhetsområde Samhällsplanering och bebyggelseutveckling Den bebyggda miljön skall utgöra en god livsmiljö samt medverka till en hållbar utveckling ur ett ekonomiskt, socialt och ekologiskt perspektiv. Vid fysisk planering och samhällsbyggande skall de nationella miljökvalitetsmålen tillsammans med övriga nationella mål vara vägledande. Medel för att uppnå målet Hållbar utveckling är det övergripande målet för regeringens politik. Det innebär att alla beslut som rör samhällsbyggandet skall utformas så att de tar hänsyn till ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser på lång sikt. Utvecklingen ställer fortlöpande stora krav på samhällsplaneringen för att behovet av goda livsmiljöer med bl.a. ändamålsenliga bostäder, arbetsplatser och en väl fungerande infrastruktur skall tillgodoses samt att natur- och kulturvärden tas tillvara och utvecklas. Miljökvalitetsmålen, särskilt målet God bebyggd miljö, har stor betydelse för samhällsplaneringen och utformningen av bebyggelsen. En närmare beskrivning av målet God bebyggd miljö återfinns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, politikområde Miljöpolitik. för och Habitat har haft regeringens uppdrag att förankra och vidareutveckla arbetet med och Habitat i . Kommittén överlämnade sitt slutbetänkande En hållbar framtid i sikte (SOU 2003:31). Kommittén har tidigare lagt fram två nationalrapporter, dels i anslutning till kring Habitatagendan om hållbar stadsutveckling i 2001, dels till världstoppmötet om hållbar utveckling i . Kommittén redovisar i slutbetänkandet sin syn på hur arbetet har bedrivits och kan utvecklas vidare. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Frågor om stadsutveckling uppmärksammas allt mer i , i EU och internationellt. I samarbete med övriga nordiska länder har utarbetat ett förslag till överenskommelse om samarbete kring stadspolitik och stadsutveckling. Urbanisering och stadsutveckling är viktiga framtidsfrågor och ställer krav på en samlad politik för hållbar utveckling. En hållbar stadsutveckling är en del av det generella arbetet med hållbar utveckling och syftar till att ta till vara städernas livskraft som städerna utgör en god, trygg och utvecklande livsmiljö och samverkar positivt med sin omgivning. I en skrivelse till med uppföljning av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken har regeringen redovisat de insatser som gjorts och planeras för att förbättra tillgängligheten på olika områden, bl.a. i den bebyggda miljön (skr. 2002/03:25). Med anledning av de ändringar som gjorts i plan- och bygglagstiftningen för att öka tillgängligheten, och som bl.a. innebär att enkelt avhjälpta hinder mot tillgängligheten för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga skall undanröjas i befintliga lokaler dit allmänheten har tillträde och på befintliga allmänna platser, har utarbetat föreskrifter och allmänna råd för den närmare tillämpningen av bestämmelserna i (PBL). För att förslag till föreskrifter skall kunna utfärdas krävs regeringens medgivande. Ärendet bereds i . Den kommitté som har regeringens uppdrag att se över plan- och bygglagstiftningen, (M 2002:05), har påbörjat sitt arbete. Syftet är att anpassa lagstiftningen till en inriktning mot hållbar utveckling, effektivisera planprocessen och säkra att samhällets egenskapskrav på byggnadsverk infrias inklusive instansordningen för överklagande samt möjlighet att överklaga. I uppgiften ingår att lämna förslag till en samordning av bestämmelserna i bygglagstiftningen och . Arbetet skall enligt direktiven (dir. 2002:97) redovisas i delbetänkanden med ett slutbetänkande . En översyn av va-lagstiftningen (dir. 2002:46) pågår. Utgångspunkten för översynen är att det i första hand är en uppgift för det allmänna att tillhandahålla vattenförsörjning och avlopp när det finns ett behov av samlade va-lösningar. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Lagstiftningen skall också möjliggöra valösningar som tillgodoser moderna krav på miljöhänsyn och resurshållning och anpassas till den tekniska utvecklingen på va-området samt till genomförandet av ramdirektivet för vatten (2000/60/EG). Uppdraget skall redovisas till regeringen . Miljöbedömningar är viktiga verktyg för att integrera miljöhänsyn i tillståndsprövningar och i samhällssektorernas planering. EG-direktivet (2001/42/EG) om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan trädde i kraft . Direktivet ställer krav på miljöbedömning av de planer och program som tas fram och antas av myndigheter och som kan förväntas ge betydande miljöpåverkan. Medlemsländerna skall ha genomfört direktivet i sin egen lagstiftning före . I delbetänkandet Miljöbedömningar avseende vissa planer och program (SOU 2003:70) som lämnade , redovisas förslag till hur EG-direktivet skall genomföras i svensk lagstiftning. fortsätter att aktivt delta i arbetet inom EU med att ta fram råd och vägledningar m.m. så att en god tillämpning kan utvecklas och miljöbedömningarna blir kraftfulla instrument för miljöintegration. Inom EU antogs en rekommendation om genomförande av en integrerad förvaltning av kustområden i (2002/413/EG). Rekommendationen är inte rättsligt bindande för medlemsstaterna. Syftet är att skapa en ekologiskt och ekonomiskt hållbar kustzonsförvaltning som främjar social sammanhållning och rättvisa. Rekommendationen gäller principer för god förvaltning av kustområden, genomförande av nationella inventeringar av berörd lagstiftning och olika aktörer, utveckling av nationella strategier samt samarbete mellan länder. Medlemsstaterna skall rapportera till kommissionen om sina erfarenheter av genomförandet . En stor del av de föreslagna principerna tillämpas redan i . Rekommendationen ger dock ökad tyngd åt pågående planering och arbete med att uppnå en god hushållning med kustområdenas många resurser. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Övriga insatser från myndigheter I sammanhanget kan nämnas att utarbetat en handbok som vägledning för etablering av vindkraftsanläggningar. har även haft i uppdrag att i samarbete med berörda myndigheter redovisa förutsättningarna för en storskalig utbyggnad av vindkraftsanläggningar i havs- och fjällområden. Uppdraget redovisades till regeringen . presenterade tillsammans med och regeringsuppdraget att utveckla arbetet med bebyggelseinriktade åtgärder som ökar tryggheten och förebygger brott. har också fått i uppdrag att redovisa hur digitalt lagrad information och informationsteknik används inom samhällsplaneringen och vilka åtgärder som kan innebära en ökad användning och därigenom åstadkomma en effektivare planerings- och byggprocess. Uppdraget skall redovisas . () har som statens sakkunnigorgan i ras- och skredfrågor medverkat och bistått räddningstjänsten i vid de svåra översvämningarna som drabbade . har SGI vidare biträtt räddningstjänster och kommunala instanser vid inträffade skred och bergras. Delegationen för ras- och skredfrågor, som har knutits till SGI, har inlett sin verksamhet. Vidare har forskningsinsatser gjorts bl.a. inom miljöområdet med studier av föroreningsspridning, efterbehandlingsmetoder och miljöpåverkan vid nyttiggörande av restprodukter. Samverkan mellan statliga och icke-statliga aktörer, såväl offentliga som privata och frivilliga, är av avgörande betydelse för att skall kunna förverkliga omställningen till hållbar utveckling. Byggabo och Förvalta för framtiden är ett exempel på en sådan samverkan. En överenskommelse om ömsesidiga åtaganden är uppnådd och beskrivs närmare under avsnittet Resultatbedömning 4.6.1.2. Ett annat dialogprojekt som berör samhällsplanering är Framtida handel. Projektet involverar ett tjugotal företag och myndigheter och fokuserar på framtidens handel med dagligvaror. Syftet är att nå fram till frivilliga överenskommelser om åtaganden när det gäller samordning av dagligvarutransporter, inkluderande bl.a. utveckling av logistik och infrastruktur lokalt och regionalt för en hållbar dagligvarukedja. 4.5.1.3Verksamhetsområde Kvalitet i byggande och förvaltning Byggande och förvaltning av byggnader och anläggningar skall bedrivas med god kvalitet, beaktande av ekologiska, ekonomiska och sociala aspekter samt en effektiv tillämpning av regelverket. Medel för att uppnå målet Regeringen har fört en politik som lägger stor vikt vid frågor om hållbar utveckling i byggande och förvaltning, god byggkvalitet och god inomhusmiljö. Hit hör det på regeringens initiativ, av byggsektorn bildade Rådet för byggkvalitet, BQR samt ett Samverkansforum med inledningsvis statliga byggherrar/fastighetsägare med syfte att fokusera på byggherrekompetens. Det tidigare nämnda syftar också till att föra utvecklingen framåt inom dessa områden. Några exempel på åtaganden i Bygga-bo- projektet, är att företag och kommuner åtar sig att se till byggnadsverkens hela livscykel, utföra LCC-analyser, att utveckla en effektiv och kvalitetsstyrd bygg- och förvaltningsprocess med nya garantiformer och att utveckla kriterier för miljöklassificering av byggnader och att använda sådana system. Viktiga instrument för att behålla en god kvalitet i byggande och inomhusmiljö är plan- och bygglagstiftningen och den tillsyn som olika samhällsorgan har att utöva för att säkra lagtillämpningen. Den tidigare nämnda (dir. 2002:97) skall även ägna särskilt intresse åt frågor om samhällets tillsyn och kontroll inom byggområdet, kvalitet i byggandet och förvaltningen av byggnadsverk. Regeringen har bl.a. överlämnat redogörelser för hur kommunerna och länsstyrelserna tillämpar bestämmelserna i om byggnadsarbeten, tillsyn och kontroll till utredningen. har i sin tur inlett ett fördjupat arbete med länsstyrelserna i syfte att förbättra den statliga uppsikten och tillsynen. arbetar också med att ta fram en arbetsmetod för att utveckla sina föreskrifter och allmänna råd så att möjligheten för verifiering av funktionskraven under projektering och byggande ökar. Arbetet inriktas i ett första steg på de byggregler som berör inomhusmiljön och energianvändningen samt utformning och brukarsäkerhet. Byggnader skall över tiden i vart fall behålla erforderliga egenskaper. Detta är särskilt viktigt med tanke på inomhusmiljön. Betydelsen av en fungerande ventilation har regering och riksdag betonat bl.a. genom att 1992 besluta om den obligatoriska kontrollen av ventilationssystem. Ytterligare uttryck för att inomhusmiljöfrågor betonas är det på grundval av propositionen Vissa inomhusmiljöfrågor (prop. 2001/02:128) beslutade delmålet för god bebyggd miljö. I delmålet, som uttrycker att 2020 skall byggnader och deras egenskaper inte påverka hälsan negativt, preciseras ventilations- och radonförhållanden. Enligt propositionen avses det fortsatta arbetet med inomhusmiljöfrågor inriktas på att komma till rätta med bl.a. fukt, mögel och buller. En utredare har tillkallats för att belysa frågor om byggnadsdeklarationer, byggnadsregister m.m. (dir. 2002:93) avseende befintliga byggnader. Syftet med deklarationerna är bl.a. att göra inomhusmiljön till en angelägenhet för alla inom bygg- och fastighetssektorn samt att få underlag för uppföljning av beslutade miljömål. Utredningen skall även utvärdera om lagen om byggfelsförsäkring (1993:320) fungerat på det sätt som varit avsett. Ytterst syftar lagen till att vara ett skydd för de boende mot ohälsa på grund av byggfel. Vidare skall övervägas om kravet på byggfelsförsäkring bör utvidgas till andra byggnader än bostadshus, t.ex. förskolor och skolor. Arbete med standardisering på byggområdet har stor betydelse för den fria rörligheten av varor över gränserna. I sker standardiseringen på byggområdet inom () och internationellt inom (ISO). är det fyra EG-direktiv som i huvudsak styr standardiseringen av byggmaterial nämligen, byggproduktdirektivet, hissdirektivet, pann- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 direktivet och linbanedirektivet. Standardiseringsarbetet är också av betydelse för de svenska byggreglerna främst för att de ger möjlighet att verifiera funktionsreglerna och att ställa mer precisa krav. byggregler (BBR) och konstruktionsregler (BKR) anpassas kontinuerligt till de harmoniserade europeiska standarder som publiceras av EG- kommissionen. Det återstående arbetet med att föra in standarderna i de svenska byggreglerna bedöms vara relativt omfattande arbete, där ytterligare resurser behövs för översättning till svenska. Detta gagnar i sin tur säkerhet och kvalitet. Kommissionen har tagit upp frågan om att föra in miljöaspekter i standarderna. Ett arbetsdokument har utarbetats och synpunkter bearbetas . Övriga insatser från myndigheter har som ett led i att utveckla stöd för ett hållbart samhällsbyggande och effektivisera kunskapssammanställning och kunskapsspriding via kvalitativa analyser bildat tre nya råd: , och . Dessa råd har en rådgivande funktion inom myndigheten. konstruktionsregler, BKR, har reviderats så att giltighetsområdet för BKR utvidgas till att förutom byggnader även inkludera andra byggnadsverk. redovisade uppdraget att göra en konsekvensanalys dels av ett eventuellt förbud mot direktverkande elvärme i nya byggnader , dels av att begränsa möjligheterna till sådan värme i nya fritidshus. Tillsammans med , och har påbörjat ett regeringsuppdrag att utarbeta allmänna råd för personsäkerhet i tunnlar samt redovisa fungerande samarbete mellan olika intressenter vid planering och byggande av tunnlar. Syftet med uppdraget är att gemensamt utarbeta allmänna råd som innefattar metoder för bedömning av personsäkerhet i tunnlar och för hur riskanalyser skall kunna utformas och tillämpas på ett tydligt och enhetligt sätt. Utformningen av bostaden för en effektivare användning har utvecklats av , bl.a. i syfte att även små lägenheter skall medge god boendemiljö. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 har också presenterat och distribuerat en broschyr med information om CE-märkning enligt EG:s byggproduktdirektiv av byggprodukter som vänder sig till användare och tillverkare av byggprodukter. Som ytterligare exempel på publikationer från kan nämnas Säkerhetsfrågor rörande containrar. har också utfört kostnads- och nyttoanalyser på automatiska brandlarm och påbörjat revidering av om utrymningsdimensionering. En ändamålsenlig fastighetsindelning och en effektiv försörjning med grundläggande geografisk information och fastighetsinformation skall tillgodose samhällets behov och bidra till en effektiv och långsiktigt hållbar användning av fastigheter, mark och vatten. Medel för att uppnå målet Geografisk information och fastighetsinformation, utgör tillsammans med en väl fungerande fastighetsbildningsverksamhet, en viktig del av samhällets grundläggande infrastruktur. Som ett led i uppbyggnaden av ett kunskaps- och informationssamhälle utgör verksamheten också en viktig förutsättning för arbetet med att uppnå en hållbar utveckling socialt, ekonomiskt och miljömässigt. Verksamheten betjänar stora delar av samhället. Fastighetsbildningsverksamheten utvecklas kontinuerligt för att bli mer effektiv och billigare för sakägarna och bidrar därmed på ett bättre sätt till en effektiv och långsiktigt hållbar användning av fastigheter, mark och vatten. En utveckling av lagstiftningen inom fastighetsområdet kan bidra till en effektivisering av fastighetsbildningsprocessen. Regeringen har föreslagit regler som gör det möjligt att bilda tredimensionellt avgränsade fastigheter. Förslaget skapar bl.a. nya förutsättningar att utnyttja utrymmen i stadskärnornas bebyggda delar för bostadsproduktion. De nya reglerna föreslås träda i kraft (se prop. 2002/03:116). Även andra ändringar i fastighetsbildningslagstiftningen för att effektivisera