prop · GS0348 · 2004-12-03 00:00:00 — beslutat att skjuta upp tiden för när ansökan om tillstånd senast skall ges Den lägsta miljösanktionsavgiften sänktes från till för bagatellartade överträdelser. Eftersom majoriteten av de utdömda avgifterna gällt bagatellartade överträdelser som har begåtts av småföretagare innebär detta en lättnad för dessa. regel om åtalsprövning som innebär att företagare som fått betala en miljösanktionsavgift för en viss överträdelse inte också skall åtalas i de fall där endast böter hade blivit aktuellt. På så sätt undviks en dubbelbestraffning i mindre allvarliga miljöbrottsfall. De nya faktureringsreglerna för moms innebär ett genomförande av det s.k. faktureringsdirektivet (rådets direktiv /115/EG av den 20 om ändring av direktiv /388/EEG i syfte att förenkla, modernisera och harmonisera kraven på fakturering när det gäller mervärdesskatt, EGT L 15, s. 24), vars syfte är att förenkla, modernisera och harmonisera reglerna för fakturering av moms. reglerna fastställer att det är säljaren som är skyldig att utfärda fakturor. 2004/05:48 En faktura kan också utfärdas i säljarens namn och för hans räkning av en tredje person eller av köparen under vissa förutsättningar. En nyhet är att en momsfaktura endast undantagsvis behöver utfärdas vid försäljningar till privatpersoner, vilket kommer att underlätta fakturahanteringen för företagen. Dessutom harmoniseras möjligheten att utfärda förenklade fakturor och det införs en möjlighet att utfärda samlingsfakturor. Vidare anges det uttryckligen att elektronisk fakturering är tillåten. För företag med gränsöverskridande handel innebär harmoniseringen att handeln underlättas. De nya reglerna för skatte- och tulltillägg som har införts innebär att möjligheterna att göra nyanserade bedömningar i varje enskilt fall utökas och förbättras. Befrielsegrunderna har förtydligats och kompletterats med nya grunder för när befrielse från skatte- och tulltillägg kan ske. Anstånd med betalning av skatte- och tulltillägget skall ges, om så begärs, till dess att länsrätten har prövat sakfrågan. Enligt konkurslagen (1987:672) får konkursförvaltare betalt för sitt arbete genom att lämna in en arvodesräkning till domstolen. Denna räkning inkluderar moms. Före lagändringen kunde förvaltaren inte få betalt förrän arvodesbeslutet vunnit laga kraft. Denna tidpunkt kunde infalla senare än den tidpunkt då förvaltaren var tvungen att redovisa och betala in momsen till staten. Genom de nya reglerna kan förvaltaren lyfta den del av arvodet som motsvarar momsen redan när han lämnar in sin arvodesframställning till rätten. Detta minskar likviditetspåfrestningen för förvaltarna. De nordiska länderna har träffat en överenskommelse om att den som utför persontransporter med buss mellan , , eller inte behöver ha sådana kontrolldokument som annars krävs enligt gällande EG-regler. Ett sådant undantag har införts i svensk rätt genom en ändring i förordningen (1998:786) om behöriga myndigheter m.m. i fråga om internationella transporter inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Fordonsförordningen (2002:925) har ändrats så att bildragna släpvagnar med totalvikt om högst och motorcyklar skall kontrollbesiktigas första gången , istället för som , . I förordningen (2000:538) om märkning och registrering av hundar avskaffas kravet på särskild blankett för registrering av hund, kravet på undertecknande av registreringen och kravet på att registreringen skall åtföljas av ett särskilt intyg från den som utfört märkning. Vidare behöver inte längre vissa uppgifter om hundens utseende (färg etc.) lämnas. Vid anmälan om ägarbyte tas kravet bort på att både gammal och ny ägare skall underteckna. Det kommer att vara en uppgift för att närmare besluta hur registrering m.m. skall gå till. har då att beakta att hanteringen skall ske på ett enkelt och smidigt sätt för små företag. 2.2Myndigheternas rapportering enligt förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor Totalt har 51 myndigheter rapporterat till regeringen i enlighet med 4 § förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor som föreskriver att myndigheterna skall rapportera till regeringen om det gångna verksamhetsårets arbete med konsekvensanalyser. Enligt förordningen skall myndigheterna göra en konsekvensanalys när de överväger nya eller förändrade regler som kan ha betydelse för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. Det är myndigheten som avgör om en särskild konsekvensanalys skall genomföras och om man skall ge in en årsrapport. Myndigheterna uppmanades i samband med årsredovisningen att kortfattat redovisa de tre viktigaste åtgärderna som de genomfört och som har medfört en minskad administration för företagen. De har även haft i uppgift att redovisa om åtgärderna lett till en minskad administration hos den egna myndigheten. Kvaliteten på myndigheternas årarapporter varierar. De myndigheter vars personal genomgått utbildning på området ger generellt sett en mer fullständig bild av vikten av myndighetens arbete med regelförenklingar. Nedan ges några exempel utifrån myndigheternas årsrapporteringar. 2.2.1Exempel på myndigheternas arbete med att minska företagens administration Ett flertal myndigheter arbetar kontinuerligt med att förenkla de föreskrifter och allmänna råd de har att förvalta. Datainspektionen bedriver ett språkvårdsprojekt vars syfte bl.a. är att göra myndighetens beslut och övriga skrivelser mer lättillgängliga och begripliga för mottagarna genom ett klarare och tydligare språk. I projektet har Datainspektionen hitintills utarbetat mallar och förebilder för samtliga beslut och skrivelser i inspektionens tillsynsverksamhet. Andra myndigheter framhåller att arbetet med att eftersträva ett minskat uppgiftslämnande gagnar företagen, men även den egna myndigheten. har låtit inventera vilka blanketter som finns inom verket och åtgärder har föreslagits. De föreslagna åtgärderna har lett till att totalt elva av 41 externa blanketter har tagits bort. En handlingsplan och en genomförandeplan för enhetlig blankettstruktur kommer att antas. () startade ett projekt vars mål var att skapa en ny struktur för en effektivare och enklare rapportering för försäkringsbolagen till FI. Dessutom skall i möjligaste mån all rapportering ske via Internet. FI bedömer att administrationen för företagen kan förväntas minska väsentligt och förenklas genom en bättre strukturering av uppgiftsinhämtandet och användning av elektronisk rapportering. Elektroniska blanketter möjliggör även för företagen att skapa kopplingar mellan de egna databaserna direkt till blanketterna. FI minskar på samma sätt den hanteringen då uppgifterna från de elektroniska blanketterna förs direkt in i FI:s databaser. förväntas ett större antal föreskrifter och allmänna råd kunna upphävas. startade projektet export. Uppgiften i projektet har varit att ta fram en webbtjänst för livsmedelsföretagen, där de kan lämna in sina exportbidragsansökningar Tjänsten kommer framförallt att förenkla för företagen genom att de istället för att hantera fem olika dokument nu bara behöver hantera ett elektroniskt dokument via webben och enbart vända sig till en myndighet istället för som tidigare till både och Webbtjänsten tas fram i nära samarbete med . Projektet utgör ett av de projekt som ingår i satsning på Webbtjänsten kommer att lanseras för När det gäller , Internettjänst för stödansökan, har förbättrat webbtjänsten på ett antal punkter för att göra det enklare, snabbare och säkrare för lantbruksföretagarna att ansöka om stöd genom att exempelvis återanvända personliga uppgifter , vilket därmed minskar mängden uppgifter som behöver fyllas i, och genom att öka prestandan vilket minskar väntetiderna för användaren. () har övertagit ansvaret för järn- och Därmed har uppgiftslämnandet, mätt i antalet ifyllda blankettceller , sjunkit från 4 011 till 112. årliga uppgiftslämnarkostnaden har sjunkit från till 163 000 SCB har också inlett ett samarbete med för att bl.a. minska uppgiftslämnandet. SCB:s urval har därmed kunnat minska från 3 500 företag till 2 900 företag. totala kostnaden för uppgiftslämnandet minskat med ca . rapporterar att problemen med exportbidragsansökningar för jordbruksprodukter har uppmärksammats såväl av och som av deras kunder. att bli möjligt att anmäla exportbidragsvaror genom ett webbaserat s.k. single window-koncept som kallas Datanex. Datanex är att uppgifter som tidigare lämnades vid tre olika tillfällen föranmälan, exportdeklaration och ansökan om exportbidrag skall Detta kommer att innebära stora möjligheter till förenklingar och besparingar såväl för de involverade myndigheterna som för kunderna. För del kommer Datanex enligt en preliminär bedömning att innebära att av de resurser som går åt för hanteringen av exportbidragsansökningar kommer som drivs i samverkan med Patent- och registreringsverket5 möjliggör att en blivande företagare kan lämna in anmälan om registrering till F-skatt, arbetsgivare, moms och preliminärskatt samt företagsregistrering till Även ändringar till kan skickas elektroniskt. En ny gemensam blankett för självdeklaration för alla fysiska personer infördes , med ett gemensamt inlämningsdatum. innehåller förtryckta uppgifter, skall även användas av näringsidkare. 2003 utökades också möjligheterna att lämna elektronisk Skr. Andra myndigheter beskriver ett ökat samarbete mellan myndigheter och mellan myndigheter och företag som en effektiv metod för att minska företagens administration. () lanserade en ny förenklad garantiprodukt för fordringsförlust, basgaranti, som vänder sig till små- och medelstora företag. har i arbetet med att införa regelverket Joint Requirements Flight Crew Licencing, Helicopter (JAA) som är europeiskt harmoniserade bestämmelser, arbetat fram nationella undantag eftersom bestämmelserna annars skulle ha medfört betydande merkostnader för användarna. Inspektionen har i samverkan med representanter från marknaden och deras intresseorganisationer kommit fram till olika lösningar för att begränsa företagens merkostnader, t.ex. lämplig takt för att genomföra de nya bestämmelserna, vilka delar av bestämmelserna som är nödvändiga att översätta och vilken indelning man kan göra av helikoptertyper för att underlätta förnyelse eller förlängning av certifikat och behörigheter. uppmärksammats av andra medlemmar inom JAA, och troligen kommer fler medlemsländer att applicera denna typ av lösningar för att underlätta för de små företagen. En del i myndigheternas ökade service gentemot företagen är att eftersträva en förkortad handläggningstid och minskat uppgiftslämnande. () drev ett tillståndsprojekt bl.a. i syfte att ta fram förslag till serviceåtagande gentemot ingivarna avseende de vanligaste tillståndstyperna med angivande av bl.a. handläggningstid. Tillsammans med serviceåtagande skall FI ge bättre information till ingivarna för att underlätta för dessa att ge in kompletta ansökningar vilket minskar den totala handläggningstiden. Ett annat syfte med projektet är att åstadkomma en effektivare handläggningsprocess. innebär att det skall skapas bättre rutiner för handläggningen och Resultatet av projektet skall tas om hand i den löpande verksamheten och kan förväntas ge inte minst små företag betydande lättnader exempelvis genom tydligare information om hur ansökningar skall utformas vilket kan minska behovet av extern Kemikalieinspektionen (KemI) arbetar aktivt med att minska handläggningstiderna för godkännande av bekämpningsmedel. Bekämpningsmedel får inte användas utan att vara godkända och dessa tillstånd prövas i av inspektionen. tillståndsprövningen kan variera mellan några månader och . har också ansökningsblanketten som gäller växtskyddsmedel omarbetats och EU-anpassats. Det medför lättnader att blanketten ser likartad ut i alla EU-länder. () menar att en åtgärd som direkt har underlättat för små företag är en förenkling i anmälnings- och tillståndsförfarandet för jonisatorer som bl.a. används av billackerare för att ta bort statisk elektricitet. I stället för att som tidigare kräva tillstånd för varje ny jonisator som anskaffas till verksamheten, räcker det nu med ett tillstånd oavsett hur många man har. Många myndigheter arbetar kontinuerligt med att förbättra sin service via Internetlösningar gentemot medborgare i allmänhet och företag i synnerhet. Flera myndigheter har på sin hemsida skrivbara blanketter. KemI har ca 2 000 företag anmälda till sitt produktregister. Dit anmäls yrkesmässig tillverkning och införsel till av kemiska produkter. KemI arbetar kontinuerligt med att förbättra blanketter, hjälpmedel och informationsmaterial för att inlämnandet av uppgifter skall kunna göras så praktiskt som möjligt. har en ändringsblankett lagts ut i Wordformat på både svenska och engelska, något som efterfrågats av uppgiftslämnare. Blanketter kan fyllas i och sparas på datorn, för att sedan skrivas ut och skickas till KemI. och framåt har inspektionen avsatt medel för utveckling av elektronisk anmälan. Arbetet har inletts och beräknas pågå . har förbättrat sin hemsida på Internet för att underlätta möjligheterna att söka information om myndigheten och de tjänster och produkter som finns att tillgå. Tjänsten Fråga lantmätaren på verkets hemsida har utvecklats för att ge enklare och bättre information dels om förhållandena på en viss fastighet, dels om möjligheterna till förändring av en fastighet eller skapandet av en ny fastighet. I pågående lantmäteriförrättningar kan berörda följa förrättningen genom att material fortlöpande görs tillgängligt via hemsidan. har lättat på företagens administration bl.a. genom att importörer kan anmäla sig till importregistret via verkets webbsida. var importörerna tvungna att ta ut blanketter från webbsidan eller beställa via ordinarie postgång och sedan posta dem till verket. Bedömningsgrunder för datoriserade inspektioner har publicerats på webbsidan vilket underlättat för företagen att ta reda på vad som gäller för verksamheten. () har genomfört två förändringar som medför administrativa lättnader för företagen. har arbetsgivaren kunnat sjukanmäla anställda med hjälp av Internet. Servicen har ytterligare förbättrats genom att det numera är möjligt för företaget att göra anmälan till även via s.k. filöverföring när det gäller sjukanmälan av anställda och anmälan av när de anställda är hemma för vård av sjukt barn eller tar ut pappadagar i samband med barns födelse eller adoption. Enligt skogsvårdslagen (1979:429) skall föryngringsavverkning som omfattar anmälas till . Lagen föreskriver tillståndsplikt när det gäller föryngringsavverkning i vissa skogar. Anmälan har traditionellt gjorts skriftligen på en fastställd blankett. De skogsägare som har ett s.k. geografiskt informationssystem för sitt ägoinnehav kan efter viss anpassning av sina IT-system anmäla eller söka tillstånd till en tilltänkt avverkning via Internet. Förfarandet innebär en avsevärd förenkling för den enskilde, men kommer även att innebära minskat arbete för myndigheten. Tanken är emellertid att möjligheten till elektronisk anmälan och ansökan om tillstånd skall medföra stora fördelar inte bara för skogsägaren utan även för myndigheten. beskriver syftet med den s.k. Skr. 2004/05:48 nätnyttomodellen som ett verktyg för att bedöma elnättariffers skälighet. Genom modellen kommer de företag som har elnätskoncessioner att rapportera in ekonomiska, tekniska och allmänna uppgifter om företaget. Med denna inrapportering som underlag kan en beräkning göras om skäligheten i ett företags nättariff. Systemet avses träda i kraft och det pågår förberedelser för att rapporteringen från företagen skall kunna ske på inrapporteringsformulär via Internet. För både företag och myndigheten innebär förfarandet stora administrativa lättnader. Vid är projektet korridor ett samarbetsprojekt mellan tulladministrationerna i , och . Det har utveckling nått en operativ fas . Syftet med projektet är att förenkla förfarandet för det kvalitetssäkrade företaget såväl vid gränsövergången som vid förtullningen av varorna. Det bygger på att när en export anmäls så sänds även relevanta importuppgifter till tulladministrationen i importlandet via Internet. Tanken är att det skall leda till väsentligt förkortade väntetider och större förutsägbarhet ifråga om när godset når sin slutdestination. Systemet har testats av ett litet antal svenska företag vid gränspassagen mellan och och det har väsentligt reducerat handläggningstiderna vid gränsen för de inblandade företagen. togs Internetdeklaration (TID) i drift. satsningar för att öka det elektroniska flödet har fokuserats på att få små och medelstora företag att använda sig av TID. har 564 företag anslutit sig till TID. kommer TID att vidareutvecklas. 2.2.2Myndigheternas slutsatser av arbetet med särskild konsekvensanalys Myndigheterna har rapporterat på vilket sätt de upplevt att konsekvensanalysen varit ett stöd i regelförenklingsarbetet. Nedan följer några myndigheters erfarenheter av detta. Järnvägsinspektionen6 anser att användandet av konsekvensanalyser leder till ytterligare kontroll av att inspektionen endast reglerar sådant som är nödvändigt. Mot bakgrund av det förfaringssätt har i samband med framtagandet av en föreskrift får aktörerna ytterligare ett tillfälle att framföra synpunkter. Dessa synpunkter blir sedan avgörande för bedömningen av om de krav som föreslagits är acceptabla. Kemikalieinspektionen anser att arbetet med konsekvensanalyser medfört att sådana analyser görs även på andra områden t.ex. när myndigheten får regeringsuppdrag som i förlängningen kan leda till ny lagstiftning. har t.ex. konsekvensanalyser genomförts beträffande regeringsuppdrag för HA-oljor i bildäck samt flam- skyddsmedel. Konsekvensanalyserna är av stor betydelse och analyserna genomförs med stor omsorg. informerar i verkets interna rutiner om skyldigheten att göra konsekvensanalys enligt förordningen och hur en 6 Fr.o.m. Järnvägsstyrelsen. sådan analys skall göras när föreskrifter och allmänna råd skall skrivas. Dessa rutiner finns tillgängliga för samtliga anställda via intranät. Vidare genomförde rättsenheten två interna utbildningar i syfte att sprida kunskap om de formella krav som gäller när skall besluta om föreskrifter och allmänna råd. finns det en ambition att systematiskt arbeta för enklare och bättre regler inom redovisningsområdet. För att åstadkomma detta är det nödvändigt att det finns resurser, kompetens och ett nära samarbete med dem som skall tillämpa reglerna och med andra myndigheter. Nämnden understryker att ett framgångsrikt förenklingsarbete förutsätter uthållighet, både hos dem som efterfrågar förenklingarna och hos dem som skall ta fram de förenklade reglerna. Nämndens erfarenheter av förenklingsarbetet är goda. Emellertid uttrycks en viss tveksamhet till den formalisering av förenklingsarbetet som förordningen har inneburit. Mot denna bakgrund föreslår nämnden att det till den grupp som arbetar med regelförenkling i knyts en resursgrupp för mindre myndigheter. Gruppen skall ha till uppgift att hjälpa små myndigheter med att ta fram statistik, genomföra språkutvecklingsprojekt och projekt som avser att förbättra informationen på hemsidan m.m. Inom utarbetades en process för att säkerställa att föreskriftsarbetet bedrivs på ett sätt som uppfyller de krav som kan ställas på detta arbete. I denna process ingår som ett viktigt inledande moment att upprätta en checklista där det bl.a. beskrivs vilket behov som finns av en ny eller ändrad föreskrift och vilka alternativ till föreskriftsformen som har prövats. Vad som bör iakttas vid utarbetande av konsekvensanalyser ingår också som ett viktigt moment. Processen togs i bruk . ser ett problem med att förordningen inte är anpassad till en verklighet där EG-rätten styr myndigheternas föreskrivande. har ingen möjlighet att dra tillbaka förslag eller väsentligt ändra dem beroende på vad som framkommer av konsekvensanalysen eftersom EG-rätten ställer krav på nationella genomföranden. EG-rätten måste dessutom genomföras inom . En konsekvensutredning fyller således sin funktion i ett skede där utgången i sakfrågan är öppen, vilket är fallet under pågående förhandlingar i . Förordningen har i nuvarande utformning mest betydelse i de fall där myndigheten själv styr över reglernas sakinnehåll på områden som inte är harmoniserade. Verket kan dock arbeta för tydliga och begripliga regler genom att strukturera regelverket och använda ett språk som är tydligt. De allra flesta myndigheter anger att ett samrådsförfarande med berörda parter sker kontinuerligt och som en naturlig del i besluts- och föreskriftsprocessen. informerar oftast berörda aktörer om pågående regelprojekt. Före det formella remissförfarandet tas kontakt med aktörerna för att få in synpunkter på inspektionens idéer och tankegångar. Det är uppfattning att det är av vikt att få en djup Skr. 2004/05:48 förankring hos aktörerna. Inspektionens huvudfråga, dvs. järnvägstrafik, kan endast uppnås om förståelse finns för de krav som behövs för att trafiken skall vara säker. har som en grundläggande värdering att kundorientering är ett nyckelbegrepp och att verket på olika sätt bör inhämta synpunkter på verksamheten från kunder och användare. Delvis sker det vid regelbundet återkommande kundmöten. Vid dessa möten kommer småföretagsintressen till uttryck via företrädare för olika sammanslutningar. har genom ökade direktkontakter med företagen fortsatt att intensifiera samrådet med dessa för ett ömsesidigt lärande och för att öka förståelsen för de förutsättningar och villkor som gäller för uppgiftslämnandet. Byrån har löpande samråd inför alla förändringar i produktionen av företagsstatistik. Det gäller såväl ny statistik som utvidgningar och neddragningar. har vid framtagandet av nätnyttomodellen samverkat med branschen i tre olika referensgrupper. Ämnesområdena i detta fall var föreskrifter, datormodellen och en grupp för tekniska och ekonomiska parametrar. Referensgrupperna har verkat under olika tider . Nätnyttomodellen har genomgått tre pilotfaser, då ett stort antal företag praktiskt har provat modellen. Genom skogsvårdsstyrelserna bedrivs ett omfattande informellt samråd med skogsägarna. Det kan ske i samband med sammanträffande med en enskild skogsägare på dennes ägor eller i samband med arrangerade möten, som skogsdagar eller skogskvällar, för en grupp skogsägare. Mer formellt samråd med företrädare för skogsnäringen i samband med regelgivning sker genom det remissförfarande som föregår regelgivningen. har en kontinuerlig kontakt med fiskets intressenter. Eftersom målgruppen för fiskeregleringar, när det gäller näringsidkare, nästan enbart består av små företag är samrådet huvudsakligen inriktat på fiskets och vattenbrukets organisationer. Direktkontakter med enskilda fiskare är dock vanligt förekommande i remissförfarandet. Samrådet med organisationerna är omfattande och kompletteras av telefonkontakter och sammanträden vid sidan av det skriftliga förfarandet. Remissförfarandet samordnas enligt en långvarig praxis regionalt av länsstyrelserna som avger yttrande först sedan de i länet verksamma getts tillfälle att inkomma med synpunkter. genomförde en nöjdkundundersökning 2003. Alla nämndens kunder, stora såväl som små, samt banker fick tillfälle att svara. Svarsfrekvensen var mycket hög och betygen var bra eller mycket bra inom de flesta områden. Denna undersökning används tillsammans med annan information från kunderna och främjarna till att ta fram en plan för affärsutveckling. Nya, ändrade och upphävda föreskrifter och allmänna Av de 51 myndigheter som har rapporterat till regeringen har 37 myndigheter sammantaget infört eller ändrat i 437 föreskrifter och allmänna råd som har konsekvenser för företagen. Myndigheterna har sammantaget upphävt 137 föreskrifter och allmänna råd. Motsvarande siffror var 123 respektive 111. rapporterade 43 myndigheter till regeringen.