prop · GR0354 · 2004-01-08 00:00:00 — En rimlig utveckling torde vara att dessa anläggningar i än högre grad utnyttjas av sektorns organisationer för olika typer av aktiviteter. Utbudet av utbildningar och kurser är stort och yrkesmarknaden är bred. Majoriteten av kursdeltagare utbildar sig på grund av sitt intresse för hästar och inte i syfte att yrkesutbilda sig. Många hästintresserade drömmer dock om att försörja sig på sitt hästkunnande vilket kräver att kvaliteten på kurser och utbildning håller hög standard. Särskilt med tanke på att många barn och ungdomar är beroende av hög kvalitet på pedagogik och kursers och andra utbildningars innehåll är det viktigt att sektorn själv granskar kvaliteten på dessa. För hästhållningen, liksom för andra typer av djurhållning, är djurskyddet och hänsynstagande till djurens behov och förutsättningar en fråga som intresserar allt fler. Bland hästägarna är de som inte har någon tidigare erfarenhet av hästhållning eller annan djurhållning en växande grupp. Detta ställer höga krav på sektorns organisationer att aktivt prioritera djurskyddsarbetet, bl.a. genom antagande av djurskyddspolicys och för- medlande av kunskap och information om gällande bestämmelser. Från samhällets sida görs återkommande utvärderingar av och förbättringar av djurskyddsbestämmelserna. En utredning som behandlar översyn av behörighets- och ansvarsfrågor inom djursjukvården och hur den framtida tillsynen över behörighetsyrken inom djursjukvården bör vara organiserad beslutades (2003:05). I denna hanteras också frågor om alternativbehandling och behovet av en eventuell kvack- salverilag för djuren. Utredningen skall redovisas . 4.4.1Djurskyddsbestämmelser och djurskyddstillsyn avseende häst Det är av stor vikt att tillräckliga krav på ett gott djurskydd ställs i lagar, förordningar och föreskrifter. Av lika stor vikt är dock att regler som finns verkligen följs. genomförde ett landsomfattande projekt som gällde djurskyddstillsyn av hästhållning (Rapport 1998:23). Över 4 600 häststall besöktes över hela landet och gjorde bedömningen att de svenska hästarna överlag sköts väl och att uppenbar vanvård hör till ovanligheterna. Det svenska djurskyddet kommer att organiseras på ett nytt sätt från . Då kommer en ny att inrättas för att överta ansvaret för djurskyddsfrågor från . Den nya myndig- heten ges ökade möjligheter att meddela bindande föreskrifter om hur tillsynen enligt djurskyddslagen skall bedrivas (SFS 2003:52, prop. 2001/02:189, bet. 2002/03:MJU5, rskr. 2002/03:98), en möjlighet som inte har haft. får också i upp- drag att upprätta ett djurskyddstillsynsregister som kan användas för kommunernas praktiska tillsynsarbete. Sannolikt kommer dessa åtgärder att i än högre grad än bidra till ett gott djurskydd bland hästar. Hästar transporteras mellan länder av olika anledningar och i varierande omfattning. En del hästar transporteras fram och åter för att tävla i andra länder, andra exporteras för att användas i tävling, till avel eller för att gå till slakt. I transporthänseende är hästar ett av de djurslag som omfattas av Europeiska unionens gemensamma regler för skydd av djur under transport. Rådets direktiv (91/628/EEG) om skydd av djur vid transport och rådets direktiv (95/29/EG) om ändring av direktiv /628/EEG har genomförts i svensk lagstiftning genom Statens jordbruksverks före- skrifter (SJVFS 2000:133) om transport av levande djur och angående tillämpning av djurtransportbestämmelserna finns Statens jordbruksverks allmänna råd (SJVFS 2000:2) i anslutning till djurskyddslagen (1988:534) och Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 2000:133) om transport av levande djur. Den inom EU grundläggande principen om fri rörlighet för varor och tjänster har lett till att djurtransportområdet är i det närmaste totalt har- moniserat. Detta innebär i stor utsträckning att i stort sett samma regler gäller i alla medlemsländer och att det inte är möjligt för att ha nationella bestämmelser om skydd av djur under transport som avviker från EG-reglerna. Bestämmelserna gäller inom hela unionen och kan inte förhindra utförsel av djur till andra medlemsstater. Under många Skr. 2003/04:54 år har det med jämna mellanrum uppdagats stora problem med djur- transporter på EU-nivå. har agerat starkt pådrivande för att förändringar skall komma till stånd. Detta gäller dels att reglerna måste skärpas och dels att medlemsstaterna måste förbättra sin tillsyn så att de regler som finns verkligen efterlevs. Efter starka påtryckningar från medlemsländerna och från allmänheten presenterade det förslag till nya regler om djurtransporter som utlovats . Förslaget innebär visserligen förbättringar på vissa områden, men är inte alls tillräckligt långtgående ur ett djurskydds- perspektiv. Förslaget bearbetas i en rådsarbetsgrupp. Även nationellt har initiativ tagits för att nå förbättringar på djurtrans- portområdet. Regeringen beslutade om direktiv till en utredning om onödiga respektive långa djurtransporter och om slakt nära uppfödningsplatsen. Utredningens uppdrag var bl.a. att kartlägga trans- portsituationen och se över det befintliga regelverket. presenterade utredningen, som antagit namnet , betänkandet Kännande varelser eller okänsliga varor? (SOU 2003:6). Det finns en omfattande dokumentation som visar på stora problem vid fram- för allt transport av slakthästar, företrädesvis från till södra . importerar och slaktar åtskilliga gånger fler hästar än något annat EU-land. Utredningen bedömer att hästar är ett av de djur- slag som far mest illa vid transporter, i synnerhet i samband med slakt- transporter. I betänkandet förs en rad olika förslag fram, bl.a. krav på förändringar i EG-bestämmelserna för skydd av djur under transport. Remissinstanserna anser överlag att det finns stort behov av förbättringar av nuvarande djurskyddsbestämmelser. Många är positiva till utredning- ens förslag, även om det förekommer invändningar mot förslagens ut- formning. Regeringen har beaktat utredningens förslag vid framtagandet av svensk position inför förhandlingsarbetet om de nya EG-bestäm- melserna. En stor del av de problem som finns kan bero på brister i efterlevnad av reglerna för skydd av djur under transport och flera länder har svårt att bedriva tillräcklig djurskyddstillsyn. Djurskyddstillsynen inom EU måste förbättras, men det är också av stor vikt att den som säljer en häst för- säkrar sig om att hästen slipper utsättas för långa plågsamma transporter till slakt. Hästsektorns organisationer spelar härvid en viktig roll för att skapa debatt och sprida information i dessa frågor och sådana informationsinsatser är mycket värdefulla. Frågan om skydd av djur under transport har varit en viktig fråga i . Frihandelsprincipen och de EU-gemensamma bestämmelserna om skydd av djur under transport medför att inte kan ha nationella bestämmelser på området utan måste försöka påverka de gemensamma bestämmelserna. Inom EU finns behov av förbättringar när det gäller regler och tillsynen av efterlevnaden av reglerna för att ett gott djurskydd skall kunna uppnås. Den kommer därför även fortsättningsvis att prioritera djurtransportfrågan och fortsätta verka för ett bättre djurskydd under transport. Identifiering och registrering av hästar Regeringens bedömning: Effektiva och moderna registersystem och rutiner för informationshantering på hästområdet har stor betydelse både ur djurskydds- och djurhälsoperspektiv och för hästsektorns utveckling. ges därför i uppdrag att göra en omfattande översyn av den nuvarande situationen när det gäller identifiering och registrering av hästar samt datastödet i samband med detta. Skälen för regeringens bedömning: beslut av den om ändring av kommissionens beslut 93/623/EEG och om identifiering av hästdjur för avel och produktion (2000/68/EG) utvidgade ett tidigare beslut avseende registrerade hästar innebärande att hästar skall åtföljas av en särskild identitetshandling, s.k. hästpass, till att gälla samtliga hästar. Samtliga hästar skall enligt beslutet identitetskon- trolleras, beskrivas och registreras med unika identitetsnummer. passet skall följa hästen under hela dess liv och visas upp i samband med Bakgrunden till systemet är att man vill skydda konsumenterna mot skadliga restsubstanser från veterinärmedicinska läkemedel i hästkött. Hästpassbeslutet innebär att det blir möjligt att tillåta behandling av hästar med läkemedel som inte har prövats från restsubstanssynpunkt, under förutsättning att behandlingen noteras i hästens pass och att det av passet framgår att hästen inte skall användas för livsmedelsändamål. har meddelat bestämmelser om den närmare utformningen av hästpasset i Statens jordbruksverks föreskrift (SJVFS 1994:82) om hästdjur som används till avel och om identifiering Enligt dessa föreskrifter skall samtliga hästar vara försedda gäller att alla hästar födda skall ha pass, medan hästar födda endast måste ha pass vid ägarbyte, utförsel, export eller slakt. utredningen anser att även om systemet med hästpass inte har så stor betydelse ur livsmedelsperspektiv i , eftersom ett fåtal hästar slaktas får hästpassen en positiv effekt på svensk hästhållning. Systemet medför att samtliga hästar kommer att vara registrerade och ha ett unikt identitetsnummer vilket är av värde ur t.ex. avelsper- Regeringen delar denna bedömning. Ansvariga för utfärdande av pass är de av godkända register- och stambokförande föreningarna. Till och med hade närmare 30 000 hästpass utfärdats av STC, för Svenska Varmblodiga hästen, shetlandssällskap, svensk ridponny, samt Svenska Hästavelsför- Drygt 14 000 pass hade utfärdats till travhästar och ca 6 000 till Resten gäller övriga häst- och ponnyraser. många olika administratörer är involverade i hanteringen av hästpassen medför att arbetet i vissa avseenden är svårsamordnat. personella resurser varierar och på vissa Systemet för utfärdande av hästpass bör administreras på ett enhetligt och effektivt sätt för att kunna uppnå en väl fungerande och dessutom ett gott underlag för en tillförlitlig häststatistik. Mot denna bakgrund är det av vikt att se över nuvarande system i syfte Skr. 2003/04:54 att analysera om det uppfyller gällande EG-bestämmelser och i övrigt i alla delar fungerar tillfredsställande samt för att bedöma behovet av eventuella förbättringar och hur dessa i så fall bör utformas. En god hästkvalitet, tillräckligt antal hästar, säker identifiering och ett effektivt avelsarbete är viktiga faktorer för utvecklingen av svensk hästsektor. Betydelsen av tekniska hjälpmedel vid registrering och utfärdande av hästpass samt i avelsarbetet ökar successivt och den svenska hästhållningen har behov av att ständigt utvecklas. I är ansvaret för register- och stambokföring huvudsakligen uppdelat på ett drygt 30-tal rasföreningar. De storleksmässiga och ekono- miska förutsättningarna för registerutveckling skiljer sig kraftigt åt. Inom vissa raser medför stor efterfrågan och ekonomiska drivkrafter möjlig- heter att bekosta administrativa förbättringar och kvalificerade system. Inom andra raser är efterfrågan liten och register- och stambokföring sköts helt ideellt. I uppdraget bör därför ingå att också se över organisa- tionen av stamboks- och registerföring och om nödvändigt föreslå ändamålsenliga förändringar. Säkerheten och trovärdigheten kring hästpassen är viktig. När det gäller registrering av behandlingar med olika preparat är det viktigt att informationen även finns tillgänglig så att ett förlorat hästpass inte innebär förlorad vetskap om hästen i fråga. Ersättandet av ett förlorat pass måste ske under säkra former som stärker konsumentperspektivet. Passens tillförlitlighet är mycket viktigt vid t.ex. tillsyn av djurskydd i avelsarbetet. Ett modernt och effektivt avelsarbete förutsätter dessutom att varje häst kan identifieras på ett säkert sätt, att tillförlitlig statistik förs över hästar- nas prestationer, egenskaper, avelsresultat m.m. och att tillgänglig stati- stik med hjälp av moderna metoder utvärderas och används i avelsarbe- tet. Väl fungerande system spelar en mycket viktig roll för sektorns utveckling och för att skall kunna fortsätta konkurrera internatio- nellt på hästavelsområdet. De är också viktiga för att aveln skall kunna drivas i enlighet med höga djurskyddsambitioner och möta efterfrågan hos köpare vars prioriteringar förändras över tiden. Kvalificerade data- system kan vara ett viktigt hjälpmedel i arbetet med hästpassen och vid identifiering av hästar samt i avelsarbetet. Det kan också utgöra statis- tiska informationsbanker och fungera som hjälpmedel inom forskning och utbildning på hästområdet. Tillgänglig och aktuell information på området är begrän- sad och det finns ett behov att kartlägga dagens situation samt att se över eventuella behov av åtgärder på området. Enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1999:106) om djur- skyddskrav vid avelsarbete får hästar som visat sig nedärva letalanlag, defekter eller andra egenskaper som medför lidande för avkomman eller negativt påverkar avkommans naturliga beteende eller som med stor sannolikhet nedärver sådana anlag, defekter eller egenskaper inte använ- das för reproduktion. Enligt föreskrifterna skall också diagnos- och behandlingsuppgifter från djurkliniker och veterinära fältdata göras Skr. 2003/04:54 tillgängliga för de avelsorganisationer som godkänts av . Syftet är att avelsorganisationerna i avelsarbetet skall kunna ta hänsyn till nedärvning av defekter eller andra egenskaper som medför lidande för avkomman. har utvecklat ett fältadministrativt veterinärmedicinskt datasystem, Vet@. I systemet ges möjlighet för alla veterinärer att regi- strera journaluppgifter om t.ex. djurens identitet, diagnos, typ av behand- ling och djurägarens namn. lagrar informationen från sjukdatarapporteringen i ett dataregister. Journalföring kan även göras i andra system som godkänts av , men lagring av uppgif- terna sker hos . Organisationen av och kvaliteten i djur- sjukdatasystemet för alla djurslag har ifrågasatts och kommer att ses över i särskild ordning. För de flesta djurslag finns krav på inrapportering av alla behand- lingar till djursjukdata. För hästar behöver dock enbart antal behand- lingar och behandlingar med vissa preparat rapporteras. I rapporteringen uppges inget unikt identitetsnummer och därför är statistiken över hästbehandlingar av generell och övergripande karaktär. Den hästpolitiska utredningen föreslår att skall ges i uppdrag att utreda förutsättningarna för att föra in uppgifter om hästars identitet och ägaruppgifter i Vet@ och utöka rapporteringsskyldigheten, så att avelsorganisationerna kan använda uppgifterna i avelsarbetet. Remissinstanserna var generellt positiva till förslaget, men flera påpe- kade att en mycket viktig förutsättning för utökad sjukdataregistrering är en tillförlitlig identifiering och registrering av hästar. Sedan den hästpolitiska utredningen överlämnade sitt betänkande har arbetet med en tillförlitlig identifiering och registrering av hästar gått framåt. skall alla svenska hästar vara försedda med ett pass och därmed ett unikt identitetsnummer. Detta torde avsevärt förbättra förutsättningarna för sjukdatarapportering vid veteri- närbehandling av häst. har tagit initiativ till sådana för- ändringar. Syftet är att statistiken på området skall bli mer heltäckande och individualiserad. Genom en förbättrad statistik kan t.ex. uppnå en tydligare kontroll av antibiotikaanvändningen och av hälsoläget. På så sätt blir det möjligt att lättare identifiera problemområ- den och vidta åtgärder för att förbättra hästhälsan och minska antibiotika- användningen. Enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1999:106) om djur- skyddskrav vid avelsarbete skall diagnos- och behandlingsuppgifter från djurkliniker och veterinära fältdata göras tillgängliga för avelsorganisa- tioner. Det system som finns för sjukdataregistrering behöver ses över och utvecklas och anpassas för att kunna användas på ett än mer tillfredsställande sätt vad gällande hästar. Sammantaget bedömer regeringen att det finns ett behov av att se över det befintliga systemet för registrering och stamboksföring av hästar, utförandet av hästpass och användningen av datateknik i dessa samman- hang. Vidare bör möjligheterna att utveckla det befintliga djursjukdata- systemet för att skapa förutsättningar för bättre häststatistik och en användning i avelssammanhang studeras. Mot den bakgrunden ges denna dag i uppdrag att utföra nödvändig kartläggning, Skr. 2003/04:54 analysera situationen och föreslå lämpliga åtgärder. Enligt föreskrifter meddelade med stöd av lagen (1985:342) om kontroll av husdjur m.m. gäller att en hingst för att få användas i avel till andra ston än hingstägarens egna skall vara avelsvärderad. Avelsvärderingen omfattar hingstens härstamning, exteriör, hälsostatus, prestation och nedärvningsförmåga. I samband med avelsvärderingen görs också en bedömning av om hingsten nedärver eller kan nedärva genetiska defekter som kan innebära lidande för avkomman. Hingsten får i så fall enligt djurskyddslagstiftningen inte användas i avel. Utöver djurskyddskravet ställer staten inga krav på att en hingst skall godkännas eller uppnå ett visst resultat i avelsvärderingen för att få verka i avel, det räcker att den genomgått en värdering. I den mån urval och kvalitetsindelning görs, sker det uteslutande i de register- och stambokförande organisationernas intresse. Mot bakgrund av utvecklingen sedan avelsvärderingsbestämmelserna infördes och till följd av ett behov av att tydliggöra statens intresse på området pågår en översyn av de svenska avelsvärderings- bestämmelserna i syfte att modernisera dem. I promemoria om hälsobedömning av hingstar (dnr Jo2003/1615) föreslås att kravet på obligatorisk avelsvärdering av hingst som används till avel på andra ston än hingstägarens egna avskaffas och i stället införs ett krav på obligatorisk hälsobedömning av alla hingstar som används i avel. Staten har, mot bakgrund av det egna behovet av dugliga hästar, histo- riskt haft ett intresse av prestationsbedömning av hingstar som skall användas i avel. Det intresset har med tiden i princip upphört och har i stället övertagits av avelsorganisationerna och rasföreningarna. Det finns dock fortfarande ett starkt statligt intresse att ur djurskyddsperspektiv värna en bedömning av hingstars hälsotillstånd och nedärvning av defek- ter. Den svenska uppfödarkåren är mycket heterogen och många av dagens uppfödare saknar erfarenhet av hästuppfödning. En sådan bedöm- ning är därför av största vikt från djurskyddssynpunkt och fungerar som en obligatorisk konsumentupplysande åtgärd till stöd och ledning för seriösa stoägare. Förslaget remissbehandlas och föränd- ringar i regelverket är avsedda att ske . 4.6.2 Information i avelsarbetet har relativt små avelspopulationer och antalet betäckta ston har överlag uppvisat en tydligt vikande trend . heten i hästuppfödning är sammantaget låg inom de flesta raserna. många fall är den t.o.m. negativ även om bara rörliga kostnader beaktas, vilket tyder på att många har hästuppfödningen som ett fritidsintresse som tillåts kosta pengar. Uppfödarkårens sammansättning har förändrats Antalet uppfödare med bara ett sto har ökat och upp- födarna är i högre utsträckning unga kvinnor. Även en del jordbrukare, Skr. 2003/04:54 vissa utan tidigare erfarenhet, har startat hästuppfödning. som många äldre uppfödare upphör med sin verksamhet vilket innebär att en hel del kunskap och långvarig erfarenhet försvinner. Den hästpolitiska utredningen föreslog ett tidsbegränsat statligt stöd till bl.a. rådgivnings- och informationsinsatser på hästavelsområdet och ansåg att detta skulle skapa förutsättningar för sektorn att själv ta över finansieringen av verksamheten. Med tanke på att den svenska uppfödarkåren är mycket heterogen och att kunskapsnivån varierar är rådgivning och tydlig information i avels- frågor ett betydelsefullt ansvar för hästsektorns organisationer. 4.6.3Bevarande av hotade raser Frågan om bevarande av hästraser har bäring på det övergripande arbetet med förvaltning av husdjursgenetiska resurser. undertecknade FN:s konvention om biologisk mångfald. Anslutningen innebär bl.a. ett åtagande att förvalta husdjursgenetiska resurser på ett ansvarsfullt sätt. Huvudansvaret för detta arbete vilar på Statens jord- bruksverk. Inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet har rasbevarande föreningar för raser inom en rad olika djurslag möjlighet att ansöka om medel för utbildnings-, rådgivnings- och informationsinsatser. Bland de hästraser för vilka medel sökts och beviljats finns gotlandsruss, nord- svensk brukshäst och ardenner. Den hästpolitiska utredningen föreslår att stöd för bevarande av utrot- ningshotade husdjursraser inom ramen för den gemensamma jordbruks- politiken skall omfatta även hästar. Remissinstanserna var överlag posi- tiva till utredningens förslag men flera har föreslagit andra lösningar. Regeringen har funnit att den hästpolitiska utredningens förslag, som förutsätter avsevärda statliga medel utan att eftersträvade resultat med säkerhet nås, inte bör genomföras. I stället bör andra åtgärder övervägas. På det husdjursgenetiska området pågår arbete med att ta fram ett nationellt målprogram för förvaltning av husdjursgenetiska resurser. På regeringens uppdrag har utarbetat förslag till detta program. framhåller att ett ökat hänsynstagande till utrotningshotade raser är betydelsefullt och betonar att användbar- heten och ett hållbart nyttjande av raserna är viktigt för deras fortlevnad. Förslagen har remissbehandlats och remissamman- ställning pågår. I samband med utarbetande av ett nationellt program för förvaltning av husdjursgenetiska resurser är det lämpligt att även ta ställning till eventuella åtgärder för bevarande av hotade hästraser. Avsikten är att presentera det nationella programmet i en skrivelse till . 4.7.1Hästhållningens och hästföretagandets betydelse Regeringens bedömning: Den hästrelaterade näringsverksamheten har en stor betydelse inte minst på landsbygden. Verksamheten behöver emellertid kartläggas och analyseras ytterligare. Vidare bör hästhållning- ens betydelse för miljö- och jordbrukspolitiken från olika utgångspunkter bli föremål för ytterligare överväganden. Regeringen ger därför denna dag i uppdrag att i samarbete med berörda myndig- heter och organisationer kartlägga omfattningen, geografisk spridning och karaktären av hästföretag samt analysera relevanta faktorer som bidrar till utvecklingspotentialen i hästsektorn liksom sektorns betydelse för miljö- och jordbrukspolitiken, hur den gemensamma jordbruks- politiken påverkar förutsättningar för hästverksamhet samt om och eventuellt hur hästen på ett tydligare sätt bör göras till en del av jordbrukspolitiken. Uppdraget skall redovisas . Skälen för regeringens bedömning: I kommittédirektivet för utred- ningen om en sammanhållen hästpolitik angavs att den hästpolitiska utredningen skulle ta fram det underlag som behövs för att regeringen skall kunna ta ställning till etablerandet av en sammanhållen svensk hästpolitik. Utredningen skulle vidare bl.a. bedöma hur hästnäringen kan medverka till uppfyllandet av de av antagna miljökvalitets- målen. En sådan översiktlig bedömning presenteras också i betänkandet och den hästpolitiska utredningen framhåller att hästen är att betrakta som en resurs på en rad områden. Dock fanns det inte vid utredningens genomförande någon detaljerad kartläggning eller tillförlitlig statistik att använda, vilket skapade svårigheter avseende mer långtgående analyser. Enligt den hästpolitiska utredningen skapar sektorn sysselsättning som motsvarar ca 10 000 heltidsarbeten och ca 30 000 deltidsarbeten. Omsätt- ningen bedöms vara , varav utgörs av totalisatorspel vid trav- och galopptäv- lingar. bidrog spel på hästar med till staten i form av skatt. Hästsektorn är också en viktig inkomst- källa för jordbruket. Enligt genererar hästar och hästhållning intäkter till jordbruket i storleksordningen .