prop · GR031d26 · 2004-01-01 00:00:00 — På- gående program är även paratuberkulos hos nöt, Caprine Arthritis Encephalitis (CAE) hos get, MaediVisna (MV) hos får och tuberkulos hos hjort. Det program som startades för bekämpning av campylobakter hos slaktkyckling medfinansieras av EU t.o.m. . Programmet förväntas pågå t.o.m. . Alla slaktkycklingproducenter är anslutna till kontrollen, vilket innebär att alla flockar provtas före slakt. startades frivilliga salmonellaprogram för svin och nötkreatur som går utöver 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 de av EU fastslagna kontrollprogrammen. Som en följd av ett EG-beslut påbörjades ett övervakningsprogram för aviär influensavirus inom vissa fjäderfäpopulationer. Programmet förväntas pågå . genomför en aktiv övervakning av sjukdomarna BSE och scrapie i enlighet med beslut av . testades totalt 37 497 nötkreatur för BSE. Av dessa var 12 073 i normalslakten, varav 16 var importdjur. Samtliga riskdjur, dvs. 23 636 avlivade och självdöda djur och 1 788 i nödslakt testades. testades totalt 5 329 får och getter för scrapie. Av dessa var 4 025 i normalslakten. Totalt testades 42 826 nötkreatur, får och getter till en kostnad av . Inga fall har konstaterats. har hos ansökt om godkännande av ett nationellt kontrollprogram beträffande Scrapie, innefattande även tilläggsgarantier för handel med får och getter, vilket skulle innebära minskade risker för spridning av scrapiesmitta. () har uttalat att ökad antibiotikaresistens är ett av de stora hoten mot folkhälsan. Ökningen beror på en okritisk antibiotikaanvändning inom olika områden. För djur är antibiotikaresistens i första hand ett hot mot djurhälsan men antibiotikaresistenta bakterier och resistensgener kan också spridas mellan djur och människor. Övervakning av resistensläget och antibiotikaförbrukningen nationellt och internationellt är en grundförutsättning för att man skall kunna bromsa resistensutvecklingen. av SVA:s budget disponeras till att följa resistensutvecklingen avseende antibiotika inom olika former av djurhållning. Resistensutvecklingen redovisas i rapporten (SVARM). Resistensläget i är jämförelsevis gott men ökat resande och handel med djur och livsmedel över nationsgränser innebär risk för att nya resistensgener sprids till bakterier hos djur och människor i landet. SVA redovisar också zoonosläget i landet. De extra budgetmedel som tilldelats SVA för åren 20012003 för smittskydd i kretslopp och ökad fodersäkerhet i syfte att främja ekologisk produktion har använts till att finansiera tjänster inom berörda områden samt till nya forskningsprojekt. Ett av projekten avser hygieniska risker i vallfoder efter gödsling med organiska restprodukter. De ökade resurserna skall främja förutsättningarna för såväl ekologisk produktion som för kretsloppet av organiskt avfall. Arbetet har delrapporterats och . Resultatet från de inledande försöken visar bl.a. att ensileringsprocessen inaktiverar flertalet patogena mikroorganismer i en vallgröda som gödslats med rötrester från biogasproduktion. De hittillsvarande resultaten tyder vidare på att det kan finnas risker för smittspridning vid användning av avloppsslam i lantbruket. SVA kommer att ytterligare arbeta med kunskapsuppbyggnad inom områdena för att utveckla grundkompetensen som ökar förutsättningarna för deltagande i forsknings- och utvecklingsprojekt på EU-nivå. () har målsättningen att öka de förebyggande insatserna på besättningsnivå och därigenom minska problemen för de enskilda djuren. Veterinärinsatserna i utvecklas alltmer mot sjukdomsförebyggande åtgärder. Detta är ett bra sätt att förbättra djuromsorg och ekonomi samt att minska användningen av läkemedel. När det gäller debiterade behandlingar som DVO genomför fortsätter dessa att minska när det gäller animalieproducerande djur medan profylaxen ökar. Sällskapsdjuren har kraftigt ökat i antal i landet och en effekt av detta är att också antalet behandlingar på sällskapsdjur ökar. Särskilt påtaglig är ökningen av antalet hästar liksom antalet fall av behandling av häst. Det ekonomiska resultatet i DVO visar för ett överskott på , vilket är en följd av framför allt ökade uppdragsintäkter och låga kostnadsökningar. har i rapport 2003:8 redovisat resultatet för från genomförda foderkontroller vad gäller läkemedelsanvändningen i foder. Den totala förbrukningen av läkemedel som distribueras via foder har minskat kraftigt jämfört med . Rapporten innehåller även statistiska uppgifter om fodertillverkningen i landet samt resultaten från genomförda kontroller av bl.a. aflatoxin och tungmetaller. Analyser visar att gränsvärdena inte i något fall överskridits. Kontrollerna av innehållet av bearbetat animaliskt protein, t.ex. kött- och benmjöl, i foder för livsmedelsproducerande djur har inte visat på någon otillåten användning. har rapporterat att andelen hälsokontrollerade slaktsvin visar en ökning även och omfattar av totala antalet uppfödda slaktsvin. Andelen hälsokontrollerade kor ligger på . uppgick andelen till . Totalantalet kor har minskat i med 1 389 . Antalet besättningar anslutna till nöthälsovården har ökat med 174, från 2001 till 2002. Sjukdomsanmärkningar i anslutna besättningar har minskat för såväl svin som nöt, vilket innebär en positiv tendens. Antalet får har minskat i landet med närmare 25 000 i jämförelse med , då antalet låg på drygt 450 000. låg antalet på 432 000. Anslutningen till fårkontroll ligger på . I det obligatoriska fiskhälsokontrollprogrammet ingår de fiskodlingar som har en årsproduktion över . I fanns totalt ca 5,2 miljoner värphöns. Ekologiskt hållna höns beräknades till ca 200 000 . Den omfattande omställningen från gamla burar till godkända inhysningssystem går snabbt framåt och befinner sig över hälften av de svenska värphönsen i andra inhysningssystem än traditionella burar. Dispens har beviljats av under förutsättning att producenterna har kunnat visa att vederbörande köpt ett nytt inhysningssystem men inte kunnat få detta levererat . Dispenserna var tidsbegränsade och är det inte längre möjligt för att bevilja dispens. Den sista dispensen löper ut . När det gäller inredda burar (en hönsbur i vilken det finns sittpinne, rede och sandbad) är fyra modeller godkända från djurskydds- och djurhälsosynpunkt enligt reglerna för ny teknikprovning. Kommunernas återrapporteringar av djurskyddstillsynen visar att verksamheten ökat något. Tillsynsresurser i antal årsarbetskrafter har ökat från 1998 till 2002. Fördelningen av årsarbetskrafter är mycket ojämn mellan kommunerna. Antalet besökta tillsynsobjekt har ökat från ca 15 2001 till drygt 17 2002. Fastställande och beslut om omhändertagande av djur uppgick till 2002, att jämföra med 2001. Antal förelägganden, inklusive förbud enligt djurskyddslagen, uppgick till 2002 mot 2001. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 påbörjade ett landsomfattande tillsynsprojekt om slakt och annan avlivning med syfte att stärka djurskyddstillsynen i dessa avseenden. Projektet pågår och skall avslutas . behandlade de djurförsöksetiska nämnderna 1 599 ansökningar om planerade djurförsök. 32 ansökningar avslogs, övriga godkändes, varav 253 godkändes av nämnderna efter en modifiering. Antalet använda försöksdjur enligt EU:s och definition av djurförsök uppgick till 281 000, vilket är en ökning med 11 000 djur jämfört med föregående år. Trots ökningen är siffran för den tredje lägsta sedan den nya statistikredovisningen infördes . En jämförelse mellan försöksdjursanvändningens storlek och kostnader för forsknings- och utvecklingsverksamhet inom biomedicin och närliggande forskningsområden visar att försöksdjursanvändningen har haft en nedåtgående trend medan forskningsverksamhetens kostnader ökat kraftigt. CFN:s finansiella stöd till forskning har under uppgått till till 32 forskningsprojekt. Stöden har i likhet främst riktats mot forskningsområden som bedömts vara särskilt viktiga för att nå försöksdjursbesparande effekter. CFN har även träffat överenskommelser med läkemedelsföretag om finansiellt stöd för CFN:s forskningsbeviljande verksamhet. Överenskommelserna omfattade sammanlagt . I budgetpropositionen för avsattes ytterligare medel i en stegvis nivåökning med början för CFN:s stöd till verksamhet som gynnar minskad försöksdjursanvändning. har avsatts och för och framåt beräknas för ändamålet. CFN har för bemyndigats att besluta om forskningsanslag motsvarande . Därmed möjliggörs en kontinuitet då verksamheten förs över till den nya . CFN gavs i uppdrag att redovisa en utförlig strategi för hur det utökade anslaget skall användas för att utveckla alternativa metoder till djurförsök. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Strategiplanen möjliggör att flera nya angelägna områden kan utvecklas under de kommande årens forskningssatsningar som bidrar till att försöksdjursanvändningen förfinas, minskas eller ersätts. Regeringen och de svenska myndigheterna på djurområdet, i synnerhet och , har arbetat vidare med principen att det föreligger ett tydligt samband mellan det sätt på vilket jordbruket och djurhållningen bedrivs och kvaliteten hos de livsmedel som produceras. Det svenska arbetet med djurhälsa och djurskydd har därvid förstärkts. Satsningarna på förebyggande djursjukvård och kontrollprogrammen inom animalieproduktionen har bidragit till det framgångsrika arbetet och till en bibehållen god smittsituation beträffande livsmedelsburna zoonoser, t.ex. salmonella. I den framtida jordbrukspolitiken är djurskydd och djuretiska aspekter i djurhållningen en självklar beståndsdel för att bidra till säkrare livsmedel och att skapa en god folkhälsa. Till ett etiskt ansvarsfullt förhållande till djuren hör utveckling av djurskyddet och bekämpandet av djursjukdomar. Bildandet av den nya avser att ytterligare förstärka djurskyddstillsynen. Arbetet med att förbättra ekonomin i DVO har varit framgångsrikt. Rekryteringssituationen inom veterinärsektorn inger dock oro för framtiden. har getts i uppdrag att se över behovet av veterinära tjänster och att prognostisera behovet av veterinär kompetens. En samarbetsgrupp har inrättats bestående av företrädare från , , , , LRF och andra berörda organisationer för att diskutera statens behov och roll på det veterinära området, marknaden för veterinära tjänster samt hur privatpraktiserande veterinärer bättre skall kunna tas till vara i veterinär verksamhet. Arbetet i gruppen har hög prioritet. Rapport skall lämnas . EU:s nya livsmedelsmyndighet () kommer att få en central roll för gemenskapens arbete med riskvärderingar som underlag för beslut som För att delta i gemenskapens arbete är det angeläget att samordnar sina myndighetsresurser. SVA:s initiativ till samverkan mellan , och för ett arbete med riskvärdering och riskhantering bör utvecklas vidare så att den samlade kompetensen bättre skall kunna möta kommande utmaningar. Erfarenheter kan dras från BSE-krisen och mul- och klövsjukeutbrotten i som visade på kunskapsbrister vad gäller riskidentifiering och riskkaraktärisering. Underlagen från riskvärderingar skall ge information av betydelse för valet av bekämpningsåtgärder, som i slutändan vilar på politiska beslut. Det är också viktigt att det goda djurhälso- och smittskyddsläget upprätthålls. Ett viktigt led i detta är kontroll- och bekämpningsprogram för olika sjukdomar som har betydelse för djur- och folkhälsa men även de hälsoförebyggande program som utarbetas i samarbete mellan och näringen. Erfarenheterna av mul- och klövsjukeutbrotten i EU visar att det är nödvändigt att ha en i förväg klart utarbetad strategi för hantering av stora landsomfattande utbrott av epizootiska sjukdomar. Handeln med djur och kontakterna med övriga medlemsstater ökar uppenbart risken för utbrott av smittsamma djursjukdomar. Vid ett sådant utbrott ställer EU krav på en effektiv bekämpning och det är viktigt att kunna leva upp till dessa krav. har initierat en nationell strategi i detta avseende och involverat andra myndigheter i detta arbete såsom SVA, , , , och . I detta sammanhang är det viktigt att epizootilagstiftningen tillhandahåller alla nödvändiga hjälpmedel. Inom kommissionen pågick arbetet med klassificering av alla medlemsstater och tredje länder med avseende på BSE. Den gällande klassificeringen, som baserar sig på den vetenskapliga kommitténs yttrande, vad gäller risken för BSE i , har tack vare olika insatser som gjorts vad gäller djurhälsa och smittskydd inneburit lägre ställda krav på tester och lett till besparingar på på årsbasis. Även i detta sammanhang bör det veterinärmedicinska folkhälsoarbetet betonas. Arbetet med kontroll av att det inte tillverkas och/eller marknadsförs djurfoder som är skadligt för djur, människor och miljö har hög prioritet. EG:s lagstiftning kring djurfoder med krav på en s.k. öppen deklaration, dvs. att de ingående komponenterna i ett foder mer preciserat skall redovisas, har ökat behovet av nya kontrollåtgärder. Metodkunskaper om hur man utför fullständig botanisk analys av foder är under uppbyggnad. SVA har initierat en diskussion med andra berörda myndigheter och experter om hur man bäst kan erbjuda en analys också för den nationella kontrollen av GMO i foder. Efter samråd med näringen skall regeringen senast upprätta en handlingsplan vad gäller omhändertagandet av animaliska biprodukter i enlighet med gällande regler för att förhindra smittspridning och på ett sådant sätt som kan godtas ur miljösynpunkt. Djurförsöksverksamheten och den djurförsöksetiska prövningen har enligt regeringens bedömning haft en stor betydelse för att uppnå en begränsning av antalet försöksdjur. Den bidrar också till en ökad etisk medvetenhet om frågor med anknytning till försöksdjursanvändning. Även CFN:s forskningsstöd för utveckling av alternativa metoder till djurförsök bedöms vara en betydelsefull faktor. om obligatorisk utbildning för all personal som använder försöksdjur eller som på annat sätt är knutna till djurförsöksverksamheten har inneburit att personalens kompetens höjts och kvaliteten på djuromsorgen inom forskningen förbättrats. Denna verksamhet överförs till den nya som kommer att ansvara för att kontinuiteten i forskningsstöden för utveckling av alternativa metoder för djurförsök tillvaratas och bibehålls. har lämnat revisionsberättelser utan invändningar för SVA och CFN avseende . behandlas under avsnitt 5.7. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1Motsvarar 98 419 tkr prisnivå. 2Motsvarar 98 419 tkr prisnivå. () är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan för myndigheter och enskilda och utreder bl.a. smittsamma djursjukdomars uppkomst, orsak och spridningssätt. SVA:s uppgift är att uppnå och vidmakthålla en god djur- och folkhälsa. Arbetet bedrivs genom förebyggande, diagnostiserande och bekämpande av infektionssjukdomar hos djur. SVA medverkar vid utbrott av epizootiska sjukdomar och ansvarar för i . SVA är veterinärmedicinskt centrallaboratorium och svenskt referenslaboratorium enligt EG:s zoonosdirektiv. Dessutom har SVA:s BSE-analysverksamhet blivit ackrediterade av SWEDAC. Budget för avgiftsbelagd verksamhet SVA:s verksamhet består av anslagsfinansierade myndighetsuppgifter och avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet och forskning. Uppdragsverksamheten har gått med ett underskott om 5, . Uppdragsverksamhetens intäkter har jämfört med ökat från till , eller med . Prognosen för visar på ett beräknat underskott på . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Under kommer intäkter och kostnader att vara i balans. De gångna årens händelser i EU har på ett tydligt sätt visat hur viktigt det är att enskilda länder har en god beredskap mot epizootier och andra allvarliga smittsamma djursjukdomar, inklusive zoonoser. Den fria rörligheten av varor och tjänster inom EU, vilket bl.a. innefattar handel med djur och djurprodukter, kan innebära risk för spridning av sjukdom. SVA har i detta sammanhang en viktig uppgift i bevarandet av goda djurhälsoläge och därmed också att bidra till god folkhälsa. Det är angeläget att SVA fortsätter sin kunskapsuppbyggnad vad gäller fodersäkerhet och smittskyddslösningar i kretsloppssamhället. SVA:s anslag ökas därför med för att möjliggöra en fortsättning av denna verksamhet. Regeringen beräknar anslagsbehovet för till . Anslagsbehoven beräknas för till och för till . Tabell 4.4 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 42:1 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 4.8.242:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen 1Motsvarar 93 257 tkr prisnivå. 2Motsvarar 93 257 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för statens bidrag till distriktsveterinärorganisationen (DVO). är chefsmyndighet för DVO. DVO är avpassad främst för att tillgodose behovet av sjuk- och hälsovård hos djur inom animalieproduktionen och hos hästar som används i jord- och skogsbruket. Om det finns djurskyddsskäl eller där annan veterinärvård inte kan anvisas, är en distriktsveterinär skyldig att även utöva djursjukvård för övriga husdjur. DVO skall i samarbete med bl.a. den av lantbruksnäringen organiserade hälsokontrollverksamheten medverka vid förebyggande åtgärder, delta i kontroll och bekämpningsprogram samt utföra officiella veterinäruppgifter. DVO finansieras till största delen av uppdragsgivarna, dvs. i första hand djurägarna och i övrigt av anslag över statsbudgeten. Anslaget belastas av kostnader för löner, varav kostnaderna för jourverksamhet utgör en betydande del samt för utbildning och gemensam administration för organisationen. Under anslaget anvisas även medel för att minska avlägset boende djurägares veterinärkostnader för vård av jord- och skogsbrukets djur. Enligt förordningen (1994:1313) om avgifter vid veterinär yrkesutövning meddelar föreskrifter om avgifter vid sådan veterinär yrkesutövning som står under verkets tillsyn och som avser arbetsuppgifter som utförs av en distriktsveterinär eller av annan veterinär på grund av en föreskrift eller ett myndighetsförordnande. Budget för avgiftsbelagd verksamhet 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Resultatet för visade på ett överskott på , vilket är en följd av framförallt ökade uppdragsintäkter men också låga kostnadsökningar totalt sett. Prognosen för visar på ett underskott, men för visar prognosen på ett nollresultat. Regeringen beräknar anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven till respektive . Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Anslaget betecknades som 42:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder. Under anslaget anvisas medel för djurhälsovård i form av förebyggande hälsokontroll och till djursjukdatasystem. Insatser skall begränsa skadeverkningarna av djursjukdomar och förebygga spridning av smittsamma djursjukdomar som kan överföras till både djur och människor. Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Det av EU till hälften medfinansierade stödet till biodlingen som i i huvudsak utnyttjas för bekämpande av bisjukdomar, totalt omfattande , beviljas i taget och löper i enlighet med EU:s budgetår . Olika forskningsprojekt för att främja ett gott djurskydd och en god djurhälsa löper i regel . Detta innebär att staten behöver åta sig framtida förpliktelser som inte ryms inom ramen för redan beviljade anslag. Av denna anledning föreslås att bemyndiga regeringen att , i fråga om förevarande anslag, fatta beslut som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst . Tabell 4.9 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Då den nya djurskyddsmyndigheten påbörjar sitt arbete bör de medel som disponerats för djurskyddsfrämjande åtgärder under detta anslag föras över till anslaget 42:6 Förevarande anslag bör därmed reduceras med och fortsättningsvis benämnas 42:3 Djurhälsovård. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas behoven till oförändrad nivå. Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 42:3 Djurhälsovård Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 4.8.442:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Anslaget används för bekämpande av och beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar, varvid ersättning lämnas enligt epizootilagen (1999:657) och zoonoslagen (1999:658) samt ersättningar till djurägare för smittskyddsutredningar med avseende på zoonosen EHEC. Vidare används anslaget för bidrag till obduktionsverksamhet samt för utveckling och genomförande av sjukdomskontroller. Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen bör bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser i samband med kontroll- och bekämpningsprogrammen, som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst . Tabell 4.12 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande beslutade att testa 20 000 självdöda, nödslaktade och avlivade nötkreatur för BSE. Samtliga länder skall genomgå en BSE- klassificering som kan komma att påverka omfattningen av tester. Under innevarande år disponeras även från anslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. för kontroll och bekämpningsprogram. Motsvarande gäller även . Det är angeläget att de olika kontrollprogrammen som pågår kan fortsätta. Programmens djurhälsofrämjande och förebyggande insatser resulterar i snabba åtgärder, vilket med tydlighet visade sig i samband med salmonellautbrottet. Programmen ger också goda förutsättningar för att bibehålla befintliga och skapa förutsättningar för ytterligare tilläggsgarantier i EG, liksom att bibehålla status som friförklarats från vissa djursjukdomar. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas till oförändrat belopp. Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 42:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 4.8.542:5 Ersättningar för viltskador m.m. De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada. Rätten till ersättning regleras i viltskadeförordningen (2001:724). har gett regeringen till känna att förutsätter att regeringen i arbetet med förslaget till statsbudget för uppmärksammar huruvida anslagsnivån står i överensstämmelse med de faktiska förhållandena och det eventuella behovet av en justering (bet. 2001/02:FiU21, rskr. 2001/02:326). Årets inventeringar av järv, lo och varg visar att det i renskötselområdet skett 37 järvföryngringar, att järv förekommit regelbundet i 6 samebyar och tillfälligt i 5. Antalet lodjursföryngringar var 103. Lodjur förekom dessutom regelbundet i 5 samebyar och tillfälligt i 2. förekom regelbundet i 4 samebyar och tillfälligt i 11. Inventeringsresultatet innebär att antalet lodjursföryngringar har minskat, medan rovdjursantalet i övrigt är i huvudsak sedan den tidigare inventeringen. anvisas till länsstyrelserna för övervakning av jaktbrott under länsstyrelsernas anslag.