prop · GR031d26 · 2004-01-01 00:00:00 — administrationskostnader, även vad gäller sådana kostnader som är relaterade till biotopskydd och naturvårdsavtal. Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivå 2006, för 41:2 Insatser för skogsbruket Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. De utgifter som belastar anslaget är bl.a. alleuropeiskt skogssamarbete, närområdessamarbete i skogsfrågor inom samt nordiskt samarbete. FN:s skogssamarbete i form av främst FN:s skogsforum och uppföljningsarbetet av miljö- och utvecklingskonferensen i belastar också anslaget, liksom resekostnader föranledda av den Internationella tropiska timmerorganisationens arbete. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 För bedöms anslagsbehovet till . För budgetåren 2005 och 2006 bedöms anslagsbehovet vara oförändrat. kommer främst det utvecklade närområdessamarbetet inom ramen för bl.a. Baltic 21 samt bilaterala kontakter med nya stora skogsländer inom EU att kräva resurser. Dessutom kommer svenskt deltagande vid FN:s skogsforum, som närmar sig sitt slutmöte , att kräva ökade insatser. 3.8.441:4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning Anslaget disponeras av och används för kartläggning av skogens miljötillstånd på över 200 observationsytor spridda över landet. Den nationella delen av finansieringen för denna verksamhet sker över anslaget 41:1 . För bedöms anslagsbehovet till . För budgetåren 2005 och 2006 beräknas anslagsbehoven vara oförändrade. Anslagsbehoven är dock beroende av pågående förhandlingar i EU och utfallet av dessa kan förändra förutsättningarna för anslaget. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Politikområdet omfattar verksamhet som avser djur människan håller eller på annat sätt har tagit ansvar för samt den del av faunavården som avser viltvård. Djurområdet omfattar verksamhet vid med distriktsveterinärorganisationen, , , den nya , , , och samt länsstyrelserna. Inom politikområdet Djurpolitik disponerar medel för att genomföra skärpta djurskyddskrav, djurhälsovårdsprogram och djurskyddsfrämjande åtgärder samt för forskning och utveckling vad gäller sådana åtgärder (anslaget 42:3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder). Dessutom disponeras medel till beredskap mot och förebyggande och bekämpande av smittsamma djursjukdomar, obduktioner samt till olika kontroll- och bekämpningsprogram när det gäller framför allt nötkreatur, svin, fjäderfä, får, getter och fisk (anslaget 42:5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar). veterinära fältverksamhet upprätthålls genom den statliga distriktsveterinärorganisationen med ca 280 distriktsveterinärer fördelade över hela landet (anslaget 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen). Verksamheten utgår från ca 80 veterinärstationer. På uppdrag av genomför () analyser och tester för att en för god beredskap och djurhälsostatus skall kunna säkerställas. och uppgifter är att uppnå och vidmakthålla en god djur- och folkhälsa. Arbetet bedrivs genom förebyggande, diagnostiserande och bekämpande av infektionssjukdomar hos djur. SVA är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan för myndigheter och enskilda och utreder bl.a. smittsamma djursjukdomars uppkomst, orsak och spridningssätt. SVA medverkar när utbrott sker av epizootiska eller zoonotiska sjukdomar och ansvarar för i . SVA är veterinärmedicinskt centrallaboratorium och svenskt referenslaboratorium enligt EG:s zoonosdirektiv. Centrala försöksdjursnämndens (CFN) uppgift är att samordna och ansvara för frågor som rör försöksdjur i syfte att begränsa antalet djur som används i djurförsök. CFN skall därvid bl.a. samverka med andra myndigheter, organ och forskare i syfte att få andra metoder än djurförsök accepterade inom forskning och vid testning. CFN skall vidare följa de sju djurförsöksetiska nämndernas arbete. Nämnderna skall godkänna användningen av försöksdjur från etisk synpunkt. CFN skall bidra till en effektiv, enhetlig och god etisk prövning av ansökningar om planerade djurförsök som de djurförsöksetiska nämnderna har att ta ställning till. CFN lämnar finansiellt stöd till forskningsprojekt inom områden som bedömts som särskilt viktiga för att nå försöksdjursbesparande effekter. CFN kommer att upphöra och verksamheten överförs till den nya fr.o.m. . kommer att utgöra den centrala myndigheten avseende djurskydd enligt djurskyddslagen. Detta innebär också att 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 myndigheten till den delen tar över uppgifter. och uppgifter är att lämna bidrag till åtgärder för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada enligt viltskadeförordningen (2001:724). Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 42:4 Bekämpande av smittsamma 42:5 Ersättningar för viltskador m.m. Totalt för politikområde Djurpolitik 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för . 2Från och med utgår anslaget 42:4 . Målet för djurpolitiken är ett gott djurskydd och ett gott djurhälsotillstånd bland djur i människans tjänst och att viltstammarna förvaltas på ett sådant sätt att oacceptabla skador på människor och egendom inte uppstår. Verksamheten inom djurskydds- och djurhälsoområdet syftar till att upprätthålla ett gott hälsotillstånd och ett gott djurskydd bland husdjur, sällskapsdjur, försöksdjur, vilda djur som hålls i fångenskap eller som används som försöksdjur samt att begränsa användningen av försöksdjur. Alla delar i livsmedelskedjan har betydelse för att säkerställa livsmedelskvaliteten och bibehålla en god folkhälsa. I politikområdet ingår bl.a. att förhindra att zoonoser uppstår, dvs. smitta från djur till människa. Verksamheten syftar också till att verka för sunt och bra djurfoder, vilket är viktigt för djurens hälsotillstånd men också för det slutliga livsmedlet. Likaså utgör hanteringen av animaliskt avfall en från såväl smittskyddssom miljösynpunkt viktig gren av verksamheten. Syftet är att ha ett helhetsgrepp från det första ledet i produktionen till det slutgiltiga livsmedlet. Verksamheten skall även främja den ekologiska djurhållningens utveckling i enlighet med regeringens mål. Det svenska synsättet när det gäller djurhälsa och djurskydd är präglat av höga etiska ambitioner. Den svenska grundtanken är att djurmiljön skall anpassas till djurens behov i så hög grad som möjligt i syfte att djuren skall ha ett gott välbefinnande, ha god hälsa och ges möjlighet att tillfredsställa sina behov av naturligt beteende. Att värna om djurs välbefinnande kan också bidra till en god livsmedelskvalitet och en förbättrad folkhälsa. Avelsverksamheten bör inte enbart syfta till att förbättra produktionsegenskaperna utan även syfta till att ge djuren ett friskt liv samt att ta till vara och bevara det genetiska kulturarvet. Transporter bör vara så korta som möjligt och ske under så lite stress som möjligt för djuren. Även i slakterier måste djurskyddet vara bra och djuren behandlas väl. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Djurhållning innebär ett ansvar. De som handhar djur måste vara medvetna om och ha kunskaper om djurs behov. Härigenom skapas en djurhållning vars goda djurmiljö är en förutsättning för bl.a. ett lågt användande av antibiotika och andra läkemedel i djurskötseln. Djurskyddet är prioriterat och en väl fungerande tillsyn har därvid en särskilt hög prioritet. arbetar kontinuerligt med att se över djurskyddslagen (1988:534) och djurskyddsförordningen (1988:539) för att anpassa reglerna efter djurens behov i så stor utsträckning som möjligt och regeringen avser att återkomma i frågan då det gäller t.ex. samverkan. Den nya gemensamma kemikalielagstiftningen inom EU kan komma att innebära en markant ökning av antalet försök på djur. Det är därför viktigt att fortsätter att arbeta aktivt för att begränsa antalet försöksdjur så långt som det är möjligt. Regeringen har för avsikt att uppdra åt den nya att utarbeta en handlingsplan i syfte att minska användningen av försöksdjur, och i detta sammanhang lämna underlag till regeringen med förslag till åtgärder t.ex. avseende förändringar av regelverk. har ett mycket gott smittskyddsläge. Att behålla och förbättra denna unika situation är synnerligen angeläget. Den svenska modellen bygger i hög grad på förebyggande smittskydd. Kontroll- och bekämpningsprogrammen och annat förebyggande arbete spelar en stor roll i detta sammanhang. En bra djurskötsel och god hygien i djurhållningen ger också hög livsmedelskvalitet. Det är inte bara i livsmedelsindustrin och i butikerna som det krävs rätt hantering för att ett livsmedel skall vara en bra produkt. Redan från första ledet i produktionen krävs noggrannhet och eftertanke. För att exempelvis få fram en bra köttprodukt krävs att djuret föds upp rätt och ges ett sunt och bra foder som varken innehåller kadavermjöl, tillväxtbefrämjande antibiotika eller andra olämpliga tillsatser. En välgrundad etik i djurhållningen har dessutom stor betydelse för hur konsumenterna värdesätter livsmedlen. En god djurhållning ger förutsättningar för en lönsam livsmedelsproduktion och kan vara avgörande för konsumenternas förtroende. Viltvården syftar till att bevara och utveckla de viltarter som tillhör landets viltbestånd och de 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 fågelarter som tillfälligt förekommer naturligt i landet i enlighet med de av fastställda målsättningarna. Risken för viltskador skall i första hand motverkas genom skadeförebyggande åtgärder och i andra hand genom jakt. Om det är uppenbart oskäligt att den skadelidande själv svarar för hela kostnaden kan ersättning erhållas från anslaget 42:6 Ersättning för viltskador m.m. Djurskydd, djurhållning och djurhälsa har lyft fram frågorna om vad som är god djurhållning, vilket egenvärde djur har och vilket moraliskt ansvar som människan har att behandla djur väl. har antagit regeringens förslag om ändring i djurskyddslagstiftningen enligt förslag i propositionen Ändringar i djurskyddslagen m.m. (prop. 2001/02:93, bet. 2001/02:MJU20, rskr. 2001/02:257). Beslutet trädde i kraft och innebär i korthet följande: kravet på att djur skall hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sätt som ger dem möjlighet att bete sig naturligt skall fortsättningsvis gälla alla djur som omfattas av lagen, de krav som ställs på stall och andra förvaringsutrymmen för djur skall i fortsättningen också gälla hägn, regeringen eller efter regeringens bemyndigande får bl.a. rätt att föreskriva om villkor för och förbud mot viss djurhållning och villkor för och förbud mot försäljning eller annan överlåtelse av djur, injektioner skall, med viss undantagsmöjlighet, inte få ges till djur utan veterinärs anlitande och endast om det är befogat av veterinärmedicinska skäl, bestämmelserna om förbud mot att hålla djur och om omhändertagande av djur skärps, dvs. skall kunna tillämpas i flera fall. Dessutom blir det en skyldighet för myndigheterna att gripa in i vissa fall i stället för som en möjlighet. Propositionen (2001/02:189) En ny djurskyddsmyndighet lämnades till . Den nya myndigheten skall enligt beslut ha ansvar för djurskydd enligt djurskyddslagen. En särskild utredare har kartlagt djurtransporterna inom EU och vilka faktorer som styr var slakt äger rum, m.m. Utredningen pekar bl.a. på de stora problem som finns med efterlevnad, tillsyn och statistik vad gäller redan befintlig lagstiftning. Betänkandet Kännande varelser eller okänsliga varor? (SOU 2003:6) överlämnades och remissammanställning pågår . arbetar för att skärpningar i den gemensamma lagstiftningen för djurtransporter skall komma till stånd och för att efterlevnaden skall förbättras. presenterade kommissionens vetenskapliga kommitté en rapport som bl.a. rekommenderar att maxtiderna och utrymmet per djur ändras. En öppen debatt om djurtransporter hölls i ministerrådet där bl.a. kortare transporttider och bättre efterlevnad av lagstiftningen diskuterades. Kommissionen har presenterat ett förslag om en ny rättsakt om djurtransporter och en svensk position i syfte att bl.a. minska de långväga djurtransporterna bereds i . Ett viktigt fokus här blir att tillse att vårt nationella regelverk ej försämras utan förbättras av den nya transportförordningen. Den nuvarande strukturomvandlingen inom den svenska slakterinäringen ökar dock riskerna för långa djurtransporter. Ett kommittédirektiv om pälsdjursnäringen beslutades . Kommittén skall dels belysa konsekvenserna av att förändra pälsdjurshållningen så att djurskyddslagen till fullo är uppfylld, dels belysa konsekvenserna av en avveckling av andra skäl än rent djurskyddsmässiga. har på regeringens uppdrag genomfört en översyn av forskningsresultat beträffande minkar och befintligt regelverk för minkhållningen från djurskyddssynpunkt. Översynen indikerade enligt verket att 4 § i djurskyddslagen inte är uppfylld fullt ut vad avser djurmiljön och möjligheter att bete sig naturligt. Verket gjorde vidare bedömningen att de traditionella bursystemen bör avvecklas. om hållande av chinchilla för pälsproduktion har utarbetats. Regeringen har lyft fram hästsektorn. Initiativ har tagits till förslag till förändring i lagen (1985:342) om kontroll av husdjur m.m. och i förordningen (1985:343) om kontroll av husdjur m.m. avseende hälsobedömning av hingstar i avel, för att främja ett gott hälsotillstånd och djurskydd. Förslaget remissbehandlas till . Arbete med frågor av betydelse för hästsektorn kommer att fortsätta . har tagit fram ett förslag till nationellt program för bevarande av husdjursgenetiska resurser. Remissbehandling pågår och härefter kommer utarbetandet av ett sådant program avseende kommande år att ges prioritet. överlämnade regeringen till en skrivelse om försöksdjursanvändningen i . I skrivelsen betonades att användningen av försöksdjur skall begränsas så långt det är möjligt, men att den är nödvändig för att bl.a. utveckla nya läkemedel och behandlingsmetoder. Ett första steg, en strategiplan, för att utveckla alternativa metoder till djurförsök presenterades . Planen möjliggör att flera nya angelägna områden kan utvecklas under de kommande årens forskningssatsningar. Betänkandet Etisk prövning av djurförsök (SOU 2002:86) överlämnades . Utredaren anser att de etiska bedömningsgrunderna som prövningen av djurförsök bygger på är goda och bör behållas i princip oförändrade. Däremot föreslås vissa förtydliganden av bedömningsgrunderna, en utökning av nämnderna med en ny ledamot som skall vara veterinär samt att utbildningsinsatserna för ledamöterna ökas. Beredning av remissvaren och utredarens förslag pågår . Betänkandet Alternativmedicinska behandlingsmetoder för djur har belyst alternativmedicinska behandlingsformer för djur och lämnat förslag på åtgärder för att säkerställa att djur inte utsätts för onödigt lidande. Utredningen kompletteras nu med en utredning om behovet av ytterligare legitimationsyrken inom djursjukvården och möjlighet till delegation. En översyn görs av lagen (1994:844) om behörighet att utöva veterinär- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 yrket, liksom av tillsynsansvaret över veterinärverksamhet och Veterinära roll. För att komma till rätta med problemen med framför allt farliga hundar tillsattes en utredning för att kartlägga de problem som finns med hundar i samhället. Utredaren överlämnade sitt betänkande Hund i rätta händer om hundägarens ansvar (SOU 2003:46) . Utredaren föreslår en rad åtgärder i syfte att stärka hundägarens ansvar. Betänkandet remissbehandlas till . Ansvaret för de beslutade bestämmelserna om märkning och registrering av hundar och reglerna om omhändertagande (att polisen kan ta hand om hund som inte är märkt) överförs fr.o.m. till . Kommissionen presenterade ett förslag till ny förordning som bl.a. innebär förbud mot all användning av antibiotika som tillväxtbefrämjande fodertillsats. De svenska erfarenheterna har haft avgörande betydelse i förarbetet till den nya förordningen. har haft förbud mot att använda antibiotika och andra antimikrobiella substanser som fodertillsatser. intervention i mål vid , , avseende undantag från angående antibiotikatillsatser i djurfoder utföll till fördel. Regeringen uppdrog åt att registrera och rapportera om användningen av antibiotika och andra läkemedel till djur. Även ett nytt direktiv angående gränsvärden för dioxin i foder, för att sänka dioxinnivån i livsmedel, tillkom och trädde i kraft . Ändringar i foderlagen och epizootilagen med anledning av och rådets förordning gällande förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av sjukdomar beslutades (prop. 2002/03:39, 2002/03:121). Syftet är att anpassa lagarna till EG-förordningar, främst TSE-förordningen. EG:s TSE-förordning innehåller samtliga bestämmelser beträffande bekämpning och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 utrotning av TSE-sjukdomar (är ett samlingsnamn för bl.a. BSE/och Scrapie). Med hänsyn till den gynnsamma situationen, bl.a. på grund av tidigare förbud mot kadavermjöl i djurfoder, tillåts ha en lägre omfattning av BSE-testning än andra länder. testar samtliga nötkreatur som nödslaktas eller sanitetsslaktas samt alla självdöda och avlivade nötkreatur som omfattas av insamlingskravet, . Dessutom testas 10 000 stickprovsvis uttagna nötkreatur från normalslakten (ca vart 15:de djur). Övriga medlemsstater måste testa samtliga normalslaktade djur . För att möta kraven på god och säker testkapacitet har SVA byggt ett nytt säkerhetslaboratorium som invigdes . Med anledning av arbetet inom EU med den nya zoonoslagstiftningen inbjöds medlemsstaterna, rådet och kommissionen till en salmonellakonferens om arbete med salmonellafrågorna. Ett antal experter från myndigheter och näringen informerade om det svenska kontrollprogrammet och den svenska synen på salmonella i syfte att ytterligare motivera de svenska ståndpunkterna beträffande zoonoslagstiftningen. Planering har pågått inom ramen för det nordiska samarbetet av ett seminarium om campylobacter, vilket kommer att äga rum . På hästområdet har regeringen i sin proposition Ändringar i djurskyddslagen, m.m. (prop. 2001/02:93) föreslagit en rad ändringar som särskilt berör hästar och hästhållning i landet. Föreskrifter om hästpass för alla hästar trädde i kraft . Övergångsbestämmelser beslutades för att underlätta genomförandet. aktualiserades frågan om import av hund- och kattskinn från . anser i princip att frågan i första hand bör lösas genom införande av gemenskapsbestämmelser som förbjuder import till unionen. Vid ministerrådsmötet blev det en stor uppslutning bakom det svenska initiativet. En majoritet av medlemsstaterna ansåg i likhet med att åtgärder bör vidtas. avvaktan på gemenskapsbestämmelser planeras dock nationella bestämmelser. Det befintliga djursjukdatasystemet och distriktveterinärernas journalprogram har varit föremål för kvalitetshöjande insatser . Ett nytt hönsregister har införts . Ett grisregister har införts . Registret skall användas för att spåra smitta och begränsa smittspridningen. togs en ny databas för centrala nötkreatursregistret i drift. Uppgifterna i registret har gjorts tillgängliga för slakterierna som skall använda uppgifterna för köttklassificering och för att välja ut djur för BSE-provtagning i normalslakten. Målet för politikområdet är ett gott djurskydd och ett gott hälsotillstånd bland djur i människans tjänst och att viltstammarna förvaltas på ett sådant sätt att oacceptabla skador på människor och egendom inte uppstår. De indikatorer som används för att uppvisa ett gott djurskydd och en god djurhälsa och som därmed också bidrar till god folkhälsa är nyckeltal som utvecklingen av antalet hälsokontroller, sjukdomsanmärkningar för olika djurslag samt efterlevnaden av djurskyddslagstiftningen genom antalet anmärkningar och anmälningar utifrån tillsynen av djurskyddslagen. Förbättringar av djurskyddet mäts även genom antalet förprövade djurplatser, antalet försöksdjur och utveckling av alternativa metoder till djurförsök. Indikatorer för att uppnå en god djurhälsa utgörs bl.a. av anslutningsgraden till de frivilliga kontroll- och bekämpningsprogrammen, läkemedelsförbrukningen, registrering av sjukdomsförekomst och antalet behandlingar. har haft ett gott djurhälsoläge och detta har kunnat behållas . Djursjukdomssituationen var jämförelsevis lugn som allvarliga sjukdomsutbrott har uppträtt i omvärlden. Flera länder har haft utbrott av sjukdomar såsom Newcastlesjuka hos fjäderfä, Aviär influensa, Swine Vesicular Disease (SVD), Bluetongue och Svinpest). har påbörjat ett beredskapsprojekt (STUDS) i syfte att förbättra samarbetet mellan berörda myndigheter och utarbetar en omfattande beredskapsplan anpassad för stora epizootiutbrott. Genom ändringar i epizootilagen och foderlagen (prop. 2002/03:39, bet. 2002/03:MJU12, rskr. 2002/03:121) har lagstiftningen anpassats till gällande EG-rätt. Ersättning har utbetalats på grund av statliga ingripanden enligt epizootilagen (1999:657) med , jämfört med och . Ökningarna av utbetalade ersättningar jämfört med föregående år beror bl.a. på slutreglering av några omfattande ärenden angående paratuberkulos. Till detta kom att miljonbelopp har betalats ut för tuberkulos hos elefanter och för misstanke om tuberkulos hos avelstjurar. har utbetalats jämfört med till ersättningar enligt zoonoslagen (1999:658). har 14 besättningar spärrats på grund av konstaterad salmonella i besättningen. De är fördelade på 5 nötkreaturbesättningar, 1 svinbesättning, 4 värphöns- och 4 slaktfjäderfäbesättningar att jämföra med 23 besättningar (8 nöt-, 3 häst-, 6 slaktkyckling- och 6 värphönsbesättningar). Ett stort salmonellautbrott drabbade 48 gårdar i . Salmonellan kunde härledas till foder och till en foderfabrik i . På grund av detta förväntas statens ersättning till drabbade producenter att öka. Regeringen har för avsikt att kräva foderföretaget på ersättning för statens kostnader. Regeringen bedömer att de ökade utbetalningarna inte är ett tecken på försämrad djurhälsa. En indikator för utvecklingen av sjukdomsläget i landets djurbesättningar är den registrering av sjukdomsförekomst som sker. Andelen slaktsvin med anmärkningar vid slakt har minskat stadigt från år . Det visar att hälsovården haft en positiv effekt för djurhälsan och djurskyddet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Genom rådgivning till uppfödare om sektionerad och ålderssegregerad uppfödning, termisk komfort, rengöring m.m. har hälsoläget förbättrats kontinuerligt . Antalet mastitbehandlade mjölkkor är i stort sett oförändrat. Kontroll- och bekämpningsprogram har inrättats främst för sjukdomar som finns i landet, men även för sjukdomar som inte finns eller ens har funnits i landet. Syftet med kontrollprogrammen kan vara olika. För vissa sjukdomar finns behov av att gentemot EU bevisa frihet från sjukdom för att på så sätt kunna upprätthålla krav vid införsel av djur. För andra sjukdomar vill man utrota smittämnet från . Så är/var det t.ex. för sjukdomarna Enzootisk (EBL), Aujeszkys sjukdom (AD) och Infektiös (IBR). I andra fall är syftet att göra avelsbasen fri från en viss sjukdom, t.ex. MaediVisna på får. Ett annat syfte kan vara att hålla förekomsten av ett smittämne på en låg nivå, som t.ex. salmonella. När syftet är att utrota en sjukdom från landet börjar ett sådant program ofta som frivilligt med någon av näringens organisationer som huvudman. När andelen smittade besättningar är tillräckligt låg kan programmet kompletteras med ett obligatoriskt program för att på så sätt tvinga in alla besättningar i provtagningsschemat. När landet är friförklarat från en sjukdom går programmet över i en övervakningsfas där friheten från sjukdom dokumenteras genom särskilda provtagningsrutiner. Provtagningen i övervakningsfasen, s.k. monitoringsfas, är då mindre omfattande än under bekämpningsfasen. har EU-status som nationellt friförklarat från leukos och Infektiös (IBR) hos nöt samt Aujeszkys sjukdom (AD) hos svin. (BVD)-programmet gjordes obligatoriskt , frihet kan uppnås tidigast .