prop · GR03161 · 2004-06-02 00:00:00 — Detta utvecklingsarbete i , , , , och syftar till att i nära samarbete med kommunerna utveckla deras förebyg- gande arbete genom bl.a. kompetensstöd. Ett annat viktigt syfte är att studera effekterna av samordnade och förstärkta förebyggande insatser på nivå. En projektsamordnare har tillsats för att koordinera insatserna. Ett särskilt nätverk har dessutom bildats med tio kommuner; , , , , , , , , och . bedriver en aktiv uppsökande verksamhet i kom- munerna. gjordes 18 officiella kommunbesök. Under dessa heldagar har kommittén träffat politiker, chefstjänstemän, kommunala samordnare, representanter från länsstyrelserna, landstingen, kommun- förbundens länsavdelningar, frivilligorganisationer m.fl. Alkoholkom- mittén redovisar bl.a. sitt arbete och sin syn på utvecklingen av de kommunala insatserna. Minst ytterligare tio kommun- besök har alkoholkommittén medverkat vid efter önskemål från kom- munerna. Tre grundutbildningar för kommunala samordnare har genom- förts i samverkan med . Ca 150 kommunala samordnare har gått igenom en utbildning i . En arbetsgrupp har bildats bestående av representanter från Social- departementet, samarbetspartners inom kvinnliga nätverk samt yrkes- grupper som möter flickor/unga kvinnor i det lokala förebyggande arbetet. Syftet är att lyfta fram flickornas alkoholkonsumtion, sprida kunskap och metoder. Ett forskarseminarium har genomförts. För kunskapsutbyte har också kontakter tagits med för alkohol- och drogforskning (NAD) och den grupp som där tillsatts för ett liknande arbete kring unga flickor/kvinnor. (SoRAD) vid har på uppdrag påbörjat en studie om studenternas alkoholkonsumtion. har också utarbetat en skrift, Studenters alkoholvanor är allvarliga ovanor. Skriften beskriver hur man kan arbeta alkoholskadeförebyggande på universitet och högskolor. En samordnare/inspiratör har dessutom anställts på halvtid för att stärka de förebyggande insatserna på universi- tet och högskolor. En planering av utbildning för de ansvariga inom kårerna och nationerna kring ansvarsfull alkoholservering har inletts . har kartlagt intresset för att utveckla ett alkohol- och drogförebyggande arbete i arbetslivet. 450 arbetsplatser med mellan 20 och 100 anställda har valts ut slumpmässigt och intervjuats om deras aktiviteter för att förebygga missbruk. och () har till- sammans tagit kontakt med olika fackförbund i syfte att öka deras engagemang för frågan om alkohol och droger i arbetslivet. och har haft kontakter med LO, TCO och för att ta fram underlag för utökade insatser i arbetslivet. På många sätt har varit involverad i att utveckla insatserna på skolans område. I grundutbildningen för kommunala sam- ordnare och vid föreläsningar för olika målgrupper är insatser i skolan en given del, liksom i arbetet med de sex försökskommunerna. Tonårsparlö- ren används i många skolor som ett basmaterial i skolans samtal med föräldragrupper. håller på att ta fram ett dialogmate- rial för högstadielärare, som ska ge stöd för lärare att kunna ta initiativ till samtal med eleverna om alkohol. Tre högstadieskolor har valts ut att i samverkan med utveckla ett aktivt drogförebyggande arbete. Tonvik- ten i det projektet läggs på samverkan med föräldrar, närmare samverkan mellan skolan och strukturerade fritidsaktiviteter, utveckling av social och emotionell kompetens samt utveckling av elevhälsan. Alla skolor skall också utveckla en alkohol- och narkotikapolicy. har kopplat en process- och effektutvärdering till utvecklingsarbetet för att senare kunna sprida erfarenheterna till skolor i andra delar av landet. Alkoholprofilen är alkoholkommitténs senaste stora informations- projekt som introducerades . Det är ett världs- unikt webbaserat testinstrument uppbyggt på 13 frågor om alkoholvanor och upplevda alkoholrelaterade problem, tolerans, berusningsdrickande, motivation och ärftlighet. Alkoholprofilen syftar till att få vuxna att re- flektera över sin alkoholkonsumtion och dess konsekvenser. Den för- medlar också viktig kunskap. De som är oroliga över sin konsumtion hänvisas till alkoholkliniker tillhörande ningar i . Alkoholprofilen har fått en succéartad start. Fram hade ca 550 000 besökare varit inne på . Av dem hade ungefär 410 000 individer gjort hela testet och fått en feedback (riskutlåtande) på de svar de angivit. Av dessa tillhör den primära målgruppen . Målet var att fram till och med få 200 000 unga vuxna att göra profilen, detta mål uppnåddes således . har intensifierat arbetet med informa- tion om graviditet och alkohol. Bland annat har en informationsfilm och folder som riktar sig till blivande föräldrar distribuerats till alla landets mödravårdscentraler. anordnade ett pres- seminarium om alkohol och graviditet som fick stort genomslag i media. Ytterligare insatser mot unga kvinnor/gravida påbörjas under försomma- ren 2004. har också engagerat sig i arbetet med att motverka försäljning av folköl till minderåriga. genomförde i samverkan med samt Svensk Dagligvaruhandel fyra regionala konferenser om folkölsarbetet. Konfer- enserna utgjorde en start för ökad samverkan på lokal och regional nivå mellan de olika ansvariga parterna i frågan. Ett nationellt stödmaterial Lag om leg i folkölsfrågan har produce- rats i samverkan mellan , Statens folk- hälsoinstitut och Svensk Dagligvaruhandel. Materialet innefattar hand- böcker till kommunerna, polisen samt handeln. Olika butiksmaterial som affischer, dekaler, särskild information till kassapersonal m.m. har pro- ducerats och bland annat skickats ut till de stora kedjorna som COOP, ICA, Vivo, , , Spar, Tempo, Statoil, , Preem, med flera. Alla kommuner, närpolisstationer och länsstyrel- ser har fått handböcker. Ett stort antal kommuner har själva beställt mate- rial till de butiker som inte omfattades av Svensk Dagligvaruhandels distributionsnät. Materialet har haft stor efterfrågan och finns att beställa direkt via . har en arbetsgrupp tillsatts med representanter för , , , samt för att utarbeta ett förslag till plan över vilka nationella initiativ som kan tas för att förstärka insatser mot s.k. riskgrupper och personer med riskbeteende. , , och SoRAD har arrangerat ett stort seminarium om alkoholforskningen. Syftet var att fånga upp vilken forskning som pågår och att diskutera forskningens praktiska roll bland annat som kunskapsunderlag till ett effektivt förebyggande arbete. Seminariet samlade över 200 deltagare. är en viktig källa för information och kunskapsspridning. Bara besöktes hemsidan av över 70 000 besökare och sammanlagt registrerades drygt tre miljoner träffar . Det är en kraftig ökning jämfört med året innan. distribuerar månatligen ett nyhetsblad per e-post till drygt 2 300 personer, främst till dem som arbetar förebyggande lokalt. Genom detta nyhetsblad informeras om planerade och genom- förda aktiviteter. har tillsammans med , , Systembolaget och CAN medverkat i arbetet med en stor undersökning om ungdomars alkoholvanor. ska stimulera utvecklingen av samordnade och målin- riktade förebyggande insatser inom landstingen och i kommunerna. 19 av 21 län har anställt länssamordnare som bistår kommunerna i deras utvecklingsarbete. gör besök i samtliga län. ska i samverkan med bjuda in alla länssamordnare till två konferenser för att stödja dem i deras roll och erbjuda möjlighet till erfarenhetsutbyte. De kommunala samordnarna är en nyckelgrupp i det fortsatta arbetet i kommunerna. finns ca 270 kommunala samordnare. I samverkan med anordnar ytterligare grundutbildningar för samordnarna. De som deltagit i grundutbildningen ska erbjudas påbyggnad av sina kunskaper. Arbetet i de sex försökskommunerna fortgår intensivt . Ytterligare 30 officiella kommunbesök ska genomföras . inleds ett arbete med att ta fram metodmaterial som stöd för att genomföra konkreta insatser på lokal nivå. De områden som prio- riteras först är metoder för lokala kartläggningar, föräldrastöd, begräns- ningar i tillgängligheten och metoder i det förebyggande arbetet med unga flickor. En viktig faktor för att lyckas utveckla ett långsiktigt förebyggande arbete är att ledningen på universitet och högskolor tar ett aktivt ansvar. ska följa upp de besök som tidigare gjorts vid universitet och högskolor. Även nya högskolor ska engageras i detta arbete. En utbildning i motiverande samtalsmetodik genomförs för all studenthälsopersonal. Syftet är att lära ut metoder i att tidigt upptäcka och motivera de studenter som har en riskfylld alkohol- konsumtion till att minska sitt drickande. planerar vidare att genomföra utbildningar i ansvarsfull alkoholservering på några orter. kommer tillsammans med att delta i utbildningen av de handledare som utbildar de ungdomsansvariga inom LO. Syftet är att integrera det alkohol- och drogförebyggande arbetet internt inom organisationen. I samarbete med och tas fram en hand- bok i drogförebyggande arbetet, ett material som ska kunna utgöra en gemensam grund för andra fackförbunds informationsarbete. LO, TCO, , , Arbetsmiljöforum och Arbetets museum visar en vandringsutställning på landets länsmuseer. med utställningen anordnas seminarier bl.a. om hur man kan förebygga missbruk på arbetsplatser. medverkar i detta projekt. Tonårsparlören ska ges ut på nytt, för tredje året. I samband med årets utgivning görs ett nytt stödmaterial som lärare och andra aktörer kan använda t.ex. i samband med klassmöten. ska lansera en ny informationsinsats till unga kvinnor om alkohol och graviditet. Vidare planerar att ta fram ett infor- mationskoncept, till att börja med i mindre skala, för att pröva hur man effektivt kan nå äldre tonåringar och deras föräldrar. En nationell studie med kontroll av legitimation vid köp av folköl i livsmedelshandeln har inletts i ca 900 butiker runt om i landet. Resultaten från den första studien har presenterats, en ny studie ska göras . Insatsen sker i samverkan mellan , och Svensk Dagligvaruhandel. Det nationella stödmaterialet Lag om leg som skickats ut ska fortsätta att spridas. ska, tillsammans med , arrangera ett nationellt seminarium i syfte att lyfta fram och pre- sentera olika aktiviteter och projekt mot rattfylleriet som bedrivs lokalt och regionalt. och överlämnade 2003 till regeringen ett uppdrag om att utveckla metoder för stödinsatser för olika riskgrupper. Detta uppdrag har sammanfattats i en skrift som producerat Förebygg alkoholskador insatser för risk- grupper. Vidare ska ge ut en skrift om vikten av att kommunerna ger stöd till barn i familjer med missbruksproblem. Den ska spridas till kommunpolitiker och berörda yrkesgrupper. Med start ska länskonferenser genomföras i syfte att förmedla kunskaper om metoder i arbetet med s.k. riskgrupper. ger också ekonomiskt stöd och följer ett utvecklingsarbete som bedrivs vid medicinkliniken och på i . Projektet syftar till att tidigt upptäcka patienter med riskkon- sumtion. genomför en europeisk konferens om alkohol och droger under uppväxten. Vid konferensen deltar flera forskare från , , och . har gett ekonomiskt stöd och medverkat som resurs i planeringen av konfer- ensen. och har dessutom arrangerat ett seminarium om föräldrastödsprogram. Vid seminariet del- tog bl.a. de amerikanska forskare som har utvecklat det föräldrastöds- material som visat bäst effekt i . lanserades Drogportalen, en ny Internetportal som samlar det mesta som finns på nätet rörande alkohol- och drog- frågor. Syftet är att underlätta för yrkesmässigt eller ideellt verksamma och allmänheten att hitta information eller material man söker. ingår i den styrgrupp som leder arbetet med portalen. Sammanfattning: Myndigheten för skolutveckling och Statens folk- hälsoinstitut skall arbeta vidare med att genomföra planerade insatser i skolan som stärker hälsofrämjande skolutveckling och förebygger alkohol- och narkotikamissbruk. I läroplanerna för det offentliga skolväsendet (Lpo 94, Lpf 94) betonas rektors ansvar för skolans resultat för vissa utpekade områden. område är att eleverna skall få kunskaper om riskerna med tobak, alkohol och andra droger. Andra nationella styrdokument är kursplanerna. nena Biologi och Idrott och hälsa finns mål som t.ex. att eleverna skall ha inblick i och kunskap om beroendeframkallande medels inverkan på hälsan samt utveckla kunskap om vad som främjar hälsa. Det offentliga skolväsendet skall anordna skolhälsovård som skall följa elevernas utveckling, bevara och förbättra deras själsliga och kroppsliga hälsa och verka för sunda levnadsvanor, 14 kap. 2 § skollagen (1985:1100). För behandling av elevvårdsfrågor skall det även finnas en elevvårdskonferens, se till exempel 3 kap. 3 § grundskoleförordningen (1994:1194) och 4 kap. 1 § gymnasieförordningen (1992:394). Högskolorna skall enligt 1 kap. 11 § högskoleförordningen (1993:100) ansvara för att studenterna har tillgång till hälsovård, särskilt förebyg- gande hälsovård som har till ändamål att främja studenternas fysiska och Det är universiteten och högskolorna som skall tillhanda- hålla studerandehälsovård, men formerna och omfattningen bestäms av Anslag för studenthälsan ingår i högskolans ramanslag. har utarbetat ett referensmaterial kring tobak, alkohol och narkotika där det poängteras att förebyggande insatser som rör alkohol och narkotika behöver sättas in i ett brett skolutvecklings- Titeln på referensmaterialet Man vet inte var trappstegen är i livet Perspektiv på tobak, alkohol och narkotika (1999) visar bland annat på den existentiella osäkerhet som finns i tonårstiden och som skolan kan behöva möta på ett trovärdigt sätt i samtal med flickor och genomförde 1999 en kvalitetsgranskning av undervisningen om tobak, alkohol och andra droger som visade på flera brister, där fram- för allt rektors ledning var avgörande för att de ämnesövergripande kunskapsområdena alkohol och narkotika skulle få den plats de enligt skall ha inom skolan (rapport dnr 99:208). Det fanns stora kvalitetsskillnader mellan och inom skolor vilket hängde samman med bristande styrning. utveckling av skolans hela lärande miljö. Rektors roll som pedagogisk ledare är avgörande för att samordningen av de ämnesövergripande kunskapsområdena skall fungera. All skolpersonal skall i bästa fall bli indragna i en process, som följs upp, utvärderas och utvecklas. Med anledning av kvalitetsgranskningens resultat har gjort ett material Min uppgift är att knyta ihop det (2001) riktat till rektorer för att inspirera och stödja skolans arbete med grundläggande värden och de ämnesövergripande kunskapsområdena. Inom Myndigheten för skolutveckling har elva experter varit anställda för att föra ut kunskaper om sambanden mellan hälsa, lärande och trygghet i skolan enligt tankarna i propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14). Myndigheten genomför också en fallstudie av hur skolor arbetar med de ämnesövergripande kunskapsområdena som kommer att redovisas . Vidare pågår en försöksverk- samhet i : Hälsa, lärande, trygghet med perspektiv på alkohol och narkotika. En resursperson aktiverar och stöttar skolor och kommuner i arbetet samt utvecklar nätverk mellan regionala drogsam- ordnare, landsting, rektors- och lärarutbildningar. Syftet är att lyfta fram lärande exempel på skolors arbete med föräldrar och arbetet inkluderar även hur skolan kan utveckla samarbete inom flera områden, t.ex. för att bryta segregation. En implementeringsplan för skolan har presenterats av Myndigheten för skolutveckling i samarbete med , och , Insatser i skolan som stärker hälsofrämjande skolutveckling och förebygger alkoholskador och narkotikamissbruk (2003). Förslagen återfinns på lokal, regional och nationell nivå och bygger på i huvudsak fem centrala insatsområden. Utöver betydelsen av ett gott skolklimat kan man enligt forskning utskilja några huvudområden för att inom skolan främja hälsa och före- bygga alkohol- och narkotikamissbruk. Dessa områden är: samarbete och dialog mellan skola och föräldrar, samarbete mellan skola och fritids- verksamhet, pedagogiskt arbete och utveckling av goda läromiljöer i syfte att minska alkoholskador och narkotikamissbruk, betydelsen av elevhälsans arbete samt betydelsen av att skolan har en alkohol- och narkotikapolicy. Det är således genom ett samspel mellan olika insatser på flera nivåer i skolan och kommunen som förändring och resultat kan uppnås. Dessa insatser behöver pågå och integreras i skolans vardags- arbete. Myndigheten för skolutveckling och arbetar vidare för att stödja skolors och kommuners arbete med implemente- ringsplanen. Den drogförebyggande verksamheten i grund- och gymnasi- eskolan behöver sättas in i ett brett skolutvecklingsperspektiv där framför allt skolklimatet och relationerna mellan eleverna och bemötandet vuxen elev är centrala. Men skolpersonalen behöver också hitta nya vägar att föra en dialog kring tobak, alkohol och andra droger på ett trovärdigt sätt. har i rapporten för studenthälso- vården Tillsynsrapport (1999:6 R) kartlagt hur universitet och högskolor tillämpar bestämmelsen om högskolornas ansvar för student- hälsovården. Av rapporten framgår att lärosätena prioriterar den före- byggande vården med tonvikt på studiesocial och kurativ verksamhet. Frågor relaterade till alkoholproblem ingår ofta i det förebyggande arbetet. En kartläggning av studenters alkoholkonsumtion redovisas i en forsk- ningsrapport från i , Studenternas alkoholbruk En undersökning vid nio svenska högskolor och universitet (). Undersökningen omfattar 6 000 studenter vid nio lärosäten. Den visar bland annat att framför allt yngre män ökar sin alkoholkonsumtion och pekar mot att alkohol- vanorna påverkas av den alkoholkultur och det nöjesutbud som man möter som ung student. Vid flera lärosäten pågår alkoholpreventiva och riskreducerande insatser, med stöd av bl.a. . 2003/04:161 är även inriktade på kompetenshöjande verksamhet. 11.4Insatser inom företagshälsovården och primärvården Sammanfattning: Olika utbildningsinsatser om metoder för att före- bygga riskbruk av alkohol riktade till personal inom primärvård och företagshälsovård kommer att initieras runt om i landet. Inom företagshälsovård och primärvård är det viktigt att en dialog om alkoholkonsumtion och dryckesmönster förs vid allmänna hälsounder- sökningar och i samband med problem som kan påverkas av hög alkohol- konsumtion. Flera försöksverksamheter har visat att enkla metoder inom primärvården kan leda till minskad alkoholkonsumtion. Det borde därför vara lika naturligt för läkare och sjuksköterskor att diskutera alkohol- konsumtionens påverkan på hälsan som att diskutera matvanors och motionsvanors påverkan. Tyvärr sker detta inte systematiskt och en fort- bildning av företagsläkare, primärvårdsläkare och sjuksköterskor är viktig för att de skall kunna genomföra en bra dialog som leder till för- ändring. För att stimulera en sådan utveckling har regeringen beviljat medel till för att utveckla och genomföra ett projekt för fortbildning och kunskapsutveckling om riskbruk av alkohol inom primärvården och företagshälsovården. Olika utbildningar riktade till primärvårds- och företagshälsovårdspersonal kommer att initieras runt om i landet. Bland annat kommer team av personal inom företagshälso- vården över hela landet med start att i samband med utbildning i försäkringsmedicin erbjudas en halv dags utbildning i alkoholpreven- tion. Sammanlagt kommer ett 40-tal utbildningstillfällen runt om i landet att genomföras i samarbete mellan och Familje- medicinska institutet. Sammanfattning: I en särskild satsning som riktar sig främst till barn och ungdomar ger regeringen stöd till svensk idrottsrörelse med in- riktning mot att skapa bättre möjligheter för idrottsrörelsen att öppna dörrarna för fler, hålla tillbaka avgifterna, satsa mer på flickors idrottande, delta i kampen mot alkohol och droger och samarbeta med Inom idrottspolitiken är folkhälsa ett av de övergripande syftena med har med stöd av lag en särskild ställning att i myndighets ställe fördela delar av anslaget. självt antagit riktlinjer för alkohol och tobak inom idrotten. framgår att idrottsrörelsen ställer sig bakom samhällets mål att minska alkoholkonsumtionen och framför allt senarelägga ungdomars alkohol- Som landets i särklass största ungdomsrörelse säger sig idrotts- rörelsen känna ett medansvar när det gäller idrottsungdomars alkoholva- Det är viktigt att idrottsrörelsen också tar sitt ansvar för en alkoholfri Prop. 2003/04:161 idrottsmiljö när det gäller valet av sponsorer. Som framgår av avsnitt 5.4.4. har föreslagit förbud mot marknadsföring med hjälp av bl.a. firmanamn i idrottssammanhang men att utredningens förslag i denna del inte har blivit tillräckligt genomlysta. Regeringen avser därför att återkomma i frågan. pekar på att i idrottens ordinarie verksamhet lär sig barn och ungdomar att värna om sin kropp. I föreningarna blir de också delaktiga i en positiv gemenskap, som i sig fungerar förebyggande. Kontakten med positiva förebilder i form av ledare och äldre aktiva utgör ytterligare en positiv faktor. Det är i denna vardagsverksamhet idrotts- rörelsen ger sitt viktigaste bidrag till kampen mot alkoholens skadeverk- ningar. Utgångspunkten måste vara att idrotten ska utgöra en trygg miljö också ur alkoholsynpunkt. Föräldrar skall med förtroende kunna låta sina barn delta i föreningslivet. Detta ställer krav på idrottens ledare, som i sin samvaro med barn och ungdomar måste vara medvetna om sin roll som vuxna förebilder. och har sam- verkat i projekt . Ett 60-tal lokala projekt har arbetat med alkohol- frågan och 22 samverkansgrupper med ledare från idrotten och nykter- hetsrörelsen har samarbetat lokalt. Fler än 500 föreningar och lag har antagit en alkoholpolicy. Projekt lever nu vidare inom idrotts- rörelsen och som tillsatt en arbetsgrupp för att sprida erfarenheterna från vidare. I en särskild satsning som riktar sig främst till barn och ungdomar ger regeringen stöd till svensk idrottsrörelse med inriktning mot att skapa bättre möjligheter för idrottsrörelsen att öppna dörrarna för fler, hålla tillbaka avgifterna, satsa mer på flickors idrottande, delta i kampen mot alkohol och droger och samarbeta med skolorna. Satsningen är planerad att pågå i första hand under innevarande mandatperiod. Det är ännu för tidigt att se resultatet av satsningen i förhållande till den inriktning som regeringen beslutat, men satsningen bör kunna leda till att arbetet med att följa upp och genomföra riktlinjer för alkohol blir effektivare och får en bredare spridning inom idrottsrörelsen än vad som annars hade varit fallet. Sammanfattning: Systembolaget kommer att avsätta för information och opinionsbildning för att främja en god dryckeskultur. Inom ramen för Systembolagets konsumentupplysning informerar bolaget på olika sätt om såväl alkoholens positiva som negativa effekter. Informationen är inriktad på fakta och inte på attityder, och har som syfte att minska skadorna av alkoholkonsumtionen och öka kunskapen om monopolets alkoholpolitiska uppgift i samhället. Information om Systembolagets försäljningsregler är också en viktig del av bolagets konsumentupplysning. I takt med den ökade internationaliseringen av vårt samhälle har nya Prop. 2003/04:161 kontinentala alkoholvanor importerats till . arnas traditionella berusningsdrickande behållits och detta har samman- taget lett till en kraftig ökning av alkoholkonsumtionen i landet. Ökade införselkvoter, skattesänkningar i omvärlden, ökad alkoholreklam m.m. driver på utvecklingen ytterligare. Utvecklingen går mot ökad alkohol- konsumtion och därmed ökade folkhälsoproblem. Information och opinionsbildning har vid sidan av tillgänglighet och prisinstrumentet varit viktiga instrument i arbetet med att förebygga alkoholskador. Systembolagets informationsinsatser har oftast varit inriktade på riskerna med alkoholkonsumtion. Under 1970- och genomförde Systembolaget en kampanj under namnet Spola Kröken. Detta var en fortsättning på den informationsinsats som syftade till att åstadkomma en övergång från spritdrycker till vin- och ölkonsumtion som inleddes redan under 1950- talet.