prop · GR03129 · 2004-04-22 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2003 / 04:129 En svensk strategi för hållbar utveckling ekonomisk, social och miljömässig Regeringens skrivelse 2003/04:129 En svensk strategi för hållbar utveckling Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. gäller för alla politikområden. I skrivelsen redovisar regeringen en revidering av den nationella strategin för hållbar utveckling som Strategin omfattar alla dimensioner av hållbar utveckling; ekonomiska, sociala och miljömässiga. Strategin innehåller en vision för hållbar utveckling i ett längre Vidare har strategin tre utgångspunkter. utgångspunkten är att hållbar utveckling i endast kan uppnås inom ramen för globalt och regionalt samarbete. Den andra är att hållbar utveckling måste integreras i alla politikområden. utgångspunkten är att ytterligare nationella insatser krävs för att långsiktigt värna de kritiska resurser som utgör basen för hållbar Världstoppmötet i innebar att begreppet hållbar utveckling, med dess ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensioner, blev definitivt erkänt som en överordnad princip för FN:s Utifrån bl.a. slutsatserna från toppmötet redovisas regeringens prioriteringar inom internationella processer och strategier för hållbar Vidare beskrivs det nationella arbetet övergripande ur ett aktörs- och ansvarsperspektiv. I skrivelsen redovisas också fyra strategiska framtidsfrågor, som kommer att stå i fokus för regeringens politik för hållbar utveckling Miljödriven tillväxt och välfärd En god hälsa framtidens viktigaste resurs En samlad politik för hållbart samhällsbyggande Barn- och ungdomspolitik för ett åldrande samhälle Hållbar utveckling måste integreras i alla politikområden. 2003/04:129 redovisar hur denna integration kan fördjupas och utvecklas inom de åtta kärnområden som presenterades i strategin 2002. Gällande mål och vilka åtgärder regeringen har vidtagit återges. Pågående och nya åtgärder som regeringen avser att vidta redovisas också. Vidare beskrivs arbetet med vissa styrmedel och verktyg för hållbar utveckling. Slutligen redovisas hur regeringen avser att följa upp och revidera strategin . Ärendet och dess beredning............................................................... Bakgrund nationell strategi för hållbar utveckling......................... Vision och utgångspunkter................................................................ Internationellt arbete för hållbar utveckling...................................... 4.1En internationellt överenskommen dagordning för hållbar 4.2Huvudfrågor i det fortsatta globala arbetet för hållbar Starkare förankring på bl.a. regional nivå......................... 4.4EU arbetar internt och globalt för att nå en hållbar Nationellt, regionalt och lokalt arbete samt institutionella frågor... Föreningar ..........................................och organisationer Miljödriven ........................................tillväxt och välfärd En god hälsa ...................... framtidens viktigaste resurs En samlad .............politik för hållbart samhällsbyggande Barn- och ........ungdomspolitik för ett åldrande samhälle Kärnområden vidtagna .....................åtgärder och fortsatt arbete Ekologisk hållbarhet svenska miljömål Naturvården och biologisk mångfald Befolkning ..................................................och folkhälsa Social sammanhållning, ...................välfärd och trygghet Barns och ungdomars utveckling och Sysselsättning och lärande i ett kunskapssamhälle........... Forskning och utveckling................................ Hållbar ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft .............. Innovationssystem och tekniköverföring...... Regional utveckling och regionala förutsättningar......... Skogen som resurs ........................................ Jordbruk, fiske och rennäring ....................... Utveckling av ett hållbart samhällsbyggande ................. Transportsystem och infrastruktur................ Vissa generella verktyg för hållbar utveckling.............................. Fortsatt genomförande och uppföljning ........................................ Bilagor Förteckning över remissinstanser för för och Habitat betänkande En hållbar framtid i sikte (SOU 2003:31). Förteckning över remissinstanser för Miljövårds- beredningens betänkande Tänk nytt, tänk hållbart! dialog och samverkan för hållbar utveckling (SOU 2001:20).... 151 Förklaringar till förekommande förkortningar. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .. 154 Ärendet och dess beredning Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. stadgas i regeringsformen att det allmänna skall främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. lämnade regeringen till skrivelsen Nationell strategi för hållbar utveckling (skr. 2001/02:172, bet. 2001/02:MJU16, rskr. 2001/02:315). Strategin var ett steg i arbetet med att integrera de tre dimensionerna av hållbar utveckling, den ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionen. I skrivelsen aviserade regeringen att en första revidering skulle göras bl.a. för att beakta slutsatserna från det då kommande världstoppmötet om hållbar utveckling som hölls i . I skrivelsen om hållbar utveck- ling (skr. 2002/03:29, bet. 2002/03:MJU01, rskr. 2002/03:178) redovisar och värderar regeringen besluten vid världstoppmötet. Regeringen redo- gör också för pågående insatser och pekar på utmaningar som förestår. var en av arrangörerna av en nationell konferens, Envisions, som främst behandlade uppföljningen av världstoppmötet men också den nationella strategin för hållbar utveck- ling. I skrivelsen om Johannesburgsmötet sammanfattas slutsatserna från konferensen. för och Habitat lämnade i sitt betänkande En hållbar framtid i sikte (SOU 2003:31) ett antal förslag om hur arbetet i med och Habitat kan samordnas och utvecklas. Betänkandet har remitterats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 1. Remissvaren och en remissammanställning finns tillgängliga i (M2003/1159/Hm). Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A) har i sitt betänkande Tänk nytt, tänk hållbart! dialog och samverkan för hållbar utveckling (SOU 2001:20) presenterat förslag om utveckling av ett ekologiskt hållbart näringsliv. Betänkandet har remitterats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissvaren och en remissamman- ställning finns tillgängliga i (M2001/1432/Hm). har på regeringens uppdrag redovisat rapporten väg mot miljöanpassade produkter (rapport ). Regeringen har också, sedan den nationella strategin presenterades, till lämnat flera andra propositioner och skrivelser som behandlar frågor som rör hållbar utveckling: Gemensamt ansvar politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2002/03:UU03, rskr. 2002/03:112), Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU07, rskr. 2002/03:145), Jämt och ständigt (skr. 2002/03:140, bet. 2003/04:AU02, rskr. 2003/04:69), och Utveckling av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter (skr. 2003/04:47). Regeringen avser också att senare i vår återkomma till med en ungdomspolitisk proposition. inrättade regeringen ett särskilt samordningskansli för Skr. 2003/04:129 hållbar utveckling vid Statsrådsberedningen. Kansliets uppgift är att samordna arbetet med hållbar utveckling i samtliga departement och vara pådrivande i det nationella och internationella arbetet. Strategin kommer fortlöpande att följas upp och revideras, varvid det nyinrättade kansliet kommer att ha en samordnande roll. Regeringen avser att presentera nästa revidering av strategin . Skrivelsen har utarbetats i samarbete med . Bakgrund nationell strategi för hållbar Nationell strategi för hållbar utveckling nationella strategi för hållbar utveckling presenterades för första gången för , Nationell strategi för hållbar utveckling (skr. 2001/02:172, bet. 2001/02:MJU16, rskr. 2001/02:315). Strategin hade två syften; att uppfylla det internationella åtagandet att presentera en strategi för hållbar utveckling till FN samt att ge en avstämning och framåtblick angående arbetet med hållbar Strategin redovisade även hur arbetet med internationella processer för hållbar utveckling förankras nationellt. Strategin omfattade alla dimensioner av hållbar utveckling; miljö- mässiga, sociala inklusive kulturella och ekonomiska. sammanfattning av mål, strategier och åtgärder som återspeglas i den I skrivelsen redovisades de strategiska kärnområden som regeringen lyfter fram som viktiga i det fortsatta arbetet med hållbar utveckling. Kärnområden och mål relaterar till regeringens olika politikområden. För att uppnå de uppställda målen behövs effektiva styrmedel för genomförande, indikatorer för uppföljning och, inte minst, ett brett deltagande från hela samhället. Arbetet för en hållbar utveckling skall ses som en långsiktig och fortlöpande process. Den strategi som presen- terades 2002 skall ses som ett första steg till ett mer samlat och systematiskt arbete för en hållbar utveckling. Föreliggande skrivelse utgör den första revideringen av strategin från Revideringen sker främst med utgångspunkt från resultaten av världstoppmötet i men också med hänsyn till andra händelser sedan den första strategin lades, bl.a. inom för hållbar utveckling och den s.k. Lissabonprocessen. Strategin inleds med en vision och utgångspunkter i kapitel 3. internationella arbetet för hållbar utveckling redovisas i kapitel 4. beskrivs prioriteringarna inom internationella processer och strategier för Internationella åtaganden fångas även upp i övriga delar av strategin integrerat inom respektive sakområde. behandlas det nationella arbetet övergripande ur ett aktörs- och ansvarsperspektiv, kapitel 5. I kapitel 6 beskrivs de strategiska framtids- frågorna som regeringen särskilt vill lyfta fram . Kapitel 7 utgörs av de åtta kärnområden som presenterades i strategin Skr. 2003/04:129 2002. Här återges gällande mål och vilka åtgärder regeringen har vidtagit Pågående och nya åtgärder som regeringen avser att vidta redovisas också. Arbetet med de styrmedel och verktyg för hållbar utveckling som är av generell karaktär beskrivs i kapitel 8. Slutligen återges i kapitel 9 hur regeringen avser följa upp och revidera strategin . 3 Vision och utgångspunkter Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. Det innebär att alla politiska beslut skall utformas på ett sätt som beaktar de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna i ett längre tidsperspektiv. Strategin för hållbar utveckling betonar vikten av ekonomiska framsteg, social rättvisa och skydd av miljön. Hållbar utveckling handlar om att värna och nyttja givna resurser på ett hållbart sätt. Men det handlar också om resurseffektivisering och om att långsiktigt förvalta och investera i mänskliga, sociala och fysiska resurser. Att värna om naturresurser och människors hälsa är en avgörande förutsättning för utveckling och välstånd. Hållbar utveckling bärs upp av människors arbetskraft, kunskap och kreativitet. I visionen om det hållbara samhället är politikens mål solidaritet och rättvisa i alla länder, mellan länder och mellan generationer. Det hållbara samhället är ett samhälle där ekonomisk utveckling, social välfärd och sammanhållning förenas med en god miljö. Samhället tillfredsställer sina aktuella behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov. Det är ett samhälle som genomsyras av demokratiska värderingar. Medborgarna känner delaktighet och möjlighet att påverka samhälls- utvecklingen och de har vilja och förmåga att ta ansvar för den. Det hållbara samhället är också ett samhälle som långsiktigt investerar i dess viktigaste resurser människor och miljö. Samhället formas inom ramen för vad miljön och människors hälsa tål. Samhället ger förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Medborgarna har lika möjligheter oavsett kön, socioekonomisk och etnisk eller kulturell tillhörighet. Det hållbara samhället präglas av god hushållning och effektivt nyttjande av naturresurserna. Företagen är konkurrenskraftiga och den ekonomiska tillväxten är god. Välfärdssystemen är anpassade till demografiska förändringar. I det hållbara samhället är de stora miljöproblemen lösta genom att påverkan på miljön har reducerats till nivåer som är långsiktigt hållbara. Den svenska strategin för hållbar utveckling grundas på respekten för kunskap och demokrati. Den syftar till att säkra god miljö och hälsa, ekonomisk tillväxt, välfärd och social rättvisa för nu levande och kommande generationer. Strategin har tre utgångspunkter. Den första utgångspunkten är att en hållbar utveckling i endast kan uppnås inom ramen för globalt och regionalt samarbete. Den internationella agendan för hållbar utveckling bildar startpunkten för den nationella strategin. EU utgör en viktig arena för samarbete i syfte att stärka såväl det nationella som det globala arbetet för en hållbar utveckling. Den andra utgångspunkten är att hållbar utveckling måste integreras i alla politikområden. Regeringen redovisar hur denna integration kan fördjupas och utvecklas inom åtta kärnområden. Den tredje utgångspunkten är att ytterligare nationella insatser krävs för att långsiktigt värna de kritiska resurser som utgör basen för hållbar utveckling. Till dessa kritiska resurser hör naturresurser, människors hälsa och kompetens samt infrastruktur och bebyggelse. Fyra strategiska framtidsfrågor kommer att stå i fokus för regeringens politik för hållbar utveckling . Dessa fyra framtidsfrågor är Miljödriven tillväxt och välfärd, En god hälsa framtidens viktigaste resurs, En samlad politik för hållbart samhällsbyggande, samt Barn- och ungdomspolitik för ett åldrande samhälle. Regeringen återkommer senare med konkreta förslag inom ramen för de prioriterade framtidsfrågorna. medverkar i arbetet med att genomföra den svenska strategin för en hållbar utveckling. För att samordna arbetet, internationellt och nationellt, och för att stärka de strategiska satsningarna, har regeringen därtill inrättat ett särskilt samordningskansli för hållbar utveckling i Statsrådsberedningen. 4 Internationellt arbete för hållbar utveckling Regeringen informerar: Världstoppmötet i innebar att begreppet hållbar utveckling med dess ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensioner blev definitivt erkänt som en överordnad princip för FN:s arbete. Därmed stärktes ytterligare arbetet med hållbar utveckling på den globala, regionala och nationella nivån. Angelägna frågor på den globala dagordningen för svenskt vidkommande är dels genomförandet av politiken för en rättvis och hållbar global utveckling, dels de sakfrågor som är i fokus gällande uppföljningen av (vatten och sanitet samt energi, boende och hållbar bebyggelse). Regeringen driver även andra frågor, både globalt och genom processer i vårt närområde, t.ex. fattigdoms- bekämpning, hållbara konsumtions- och produktionsmönster, inklusive kemikaliefrågan samt jämställdhet och utbildning. Vidare verkar för ett snabbt återupptagande av förhandlingarna i (), för att få en öppnare internationell handel som omfattar alla och sker med rättvisa spelregler som åstadkoms genom internationella överenskommelser. Regeringen är aktiv i arbetet med och Lissabonprocessen i syfte att öka samstämmigheten i dem. Regeringen driver särskilt frågor om ökad energieffektivitet, miljöteknik och klimat samt arbetar för att EU skall vara en pådrivande global aktör i arbetet med hållbar utveckling. En internationellt överenskommen dagordning för Med 1990-talets världskonferenser, och de tre nyckelkonferenserna som följt därefter i , den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering i och världstoppmötet i har en global dagordning för hållbar utveckling antagits med konkreta och mätbara mål. även bäring på det regionala, mellanstatliga och nationella arbetet. kontrollstation är den rapport som FN:s generalsekreterare skall presentera 2005 om uppföljningen av de åtta millennieutvecklingsmålen (halvering av andelen människor som lever i extrem fattigdom och som lider av hunger till 2015, barns och ungdomars rätt till grundläggande utbildning, jämställdhet och kvinnors ställning, minskad mödra- och spädbarnsdödlighet, vändning i utvecklingen av hiv/aids, malaria och andra sjukdomar, miljömässig hållbarhet samt globalt utvecklings- 2005 är också det år då alla länder enligt beslutet från skall inleda genomförandet av nationella strategier för På europeisk nivå diskuteras hållbar utveckling dels inom ramen för all-europeiska miljösamarbetet, särskilt i uppföljningen från ministermötet i , dels inom Östersjösamarbetet respektive det nordiska samarbetet. De nordiska statsministrarna skall anta en reviderad nordisk hållbarhetsstrategi. Även inom EU är arbetet med hållbar utveckling fast etablerat och stats- och regeringscheferna behandlar frågan vid varje vårtoppmöte. I EU bedrivs arbetet för en hållbar utveckling internt genom unionens hållbarhetsstrategi, vilken revideras , och utåt genom att vara aktiv i det globala arbetet och uppföljningen av . Världstoppmötet om hållbar utveckling i Världstoppmötet om hållbar utveckling i , , t.o.m. innebar en integrerad uppföljning av genomförandet av samt övriga åtaganden från om miljö och utveckling i . Begreppet hållbar utveckling med dess ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensioner blev definitivt erkänt som en överordnad princip för FN:s arbete. Toppmötet resulterade i en politisk deklaration och en genomförandeplan för hållbar utveckling. Resultatet är både ett politiskt och ett moraliskt åtagande. Toppmötet i bekräftade Rio- principerna och lade fast att fattigdomsbekämpning, hållbara kon- sumtions- och produktionsmönster samt bevarande av naturresursbasen för ekonomisk och social utveckling är de tre övergripande målen och nödvändiga förutsättningar för hållbar utveckling. En rad nya mål kompletterade millennieutvecklingsmålen. Toppmötet i var tydligt beträffande sektorsfrågor och de tvärgående frågorna. Det ledde också till nya åtaganden för en hållbar utveckling i partnerskap mellan länder i nord och syd, enskilda organisationer och näringslivet. I genomförandeplanen finns en rad rekommendationer för det framtida arbetet varvid FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) kommer att spela en central roll. fastställdes ett nytt arbetsprogram och nya arbetsformer för CSD . Intentionerna är bl.a. ökad medverkan av experter, större inflytande från den regionala nivån, delat genomförande mellan regeringar och partnerskap, och att öka det internationella samfundets förmåga till förberedelser genom tvååriga arbetscykler. fick gehör för att vissa prioriterade frågor skulle behandlas skyndsamt i det nya arbetsprogrammet. Vattenfrågor kommer således att behandlas 20042005 (tillsammans med frågor om sanitet, boende och hållbar bebyggelse) samt energi 20062007. Dessutom var starkt pådrivande för att de tvärgående frågorna, framförallt jämställdhet och hållbara konsumtions- och produktionsmönster, skulle inkluderas i arbetsprogrammet. Stärkandet av den regionala nivån vid CSD:s elfte möte innebar att FN:s regionala kommissioner har fått en ökad roll i förberedelserna inför CSD:s sessioner. FN:s ekonomiska kommission för , UNECE, höll i enlighet med detta ett regionalt genom- förandeforum i . Vid detta verkade bl.a. för att UNECE:s arbete om hållbar utveckling skall styras av åtagandena från , för att de regionala mötena skall få diskutera konkreta prioriteringar och för att särpräglade erfarenheter från nationell och subregional nivå skall rapporteras till CSD. sakfrågor tog upp märktes jämställdhet, utbildning, hållbara Skr. 2003/04:129 vatten- och sanitetssystem samt boende och bebyggelse samt hållbara konsumtions- och produktionsmönster. var aktivt under förhandlingarna om den tredje påfyllnaden av den Globala miljöfonden som avslutades och resulterade i att fonden har väsentligt ökade resurser till sitt förfogande, ca . bidrag uppgår till . presenterade regeringen en skrivelse om toppmötet i (skr. 2002/03:29, bet. 2002/03:MJU01, rskr. 2002/03:178), där besluten vid toppmötet redovisas och värderas. Regeringen redogör i skrivelsen för pågående insatser i syfte att nå de mål som ingår i genomförandeplanen och pekar på vissa utmaningar som förestår. Dessa gäller såväl nationellt som i samarbetet inom EU, FN och andra internationella organisationer. En uppdatering av pågående insatser inom olika sakområden och förslag till åtgärder för att hantera de förestående utmaningarna återfinns nedan, samt i kapitlen om kärnområden och strategiska framtidsområden. Regeringen har arbetat med jämställdhetsfrågor och att föra in jämställdhetsaspekterna i alla politikområden, nationellt liksom internationellt. Den svenska miljöministern delar ordförande- skapet i nätverket för kvinnliga miljöministrar med vice miljöminister. Nätverket har ca 30 medlemmar. Avsikten med nätverket är att stärka de enskilda medlemmarna i arbetet med att bedriva god miljöpolitik på nationell nivå och att samlat ha en större påverkan i internationella sammanhang. Nätverket höll sitt första möte på den internationella i . Då var syftet att lämna ett bidrag till världstoppmötet om hållbar utveckling i . Centrala frågor som nätverket nu arbetar med är bl.a. energi samt vatten och sanitet. I samband med det internationella klimatmötet i , hölls ett seminarium i nätverket om jämställdhetsperspektivet på energi- och transportfrågan. Vid (United Nations Environment Programme) extra styrelsemöte i , stod miljöminister värd för ett seminarium där kvinnors nyckelroll i frågorna om vatten och sanitet diskuterades. Andra frågor i fokus för nätverkets arbete är hållbar säkerhet och demografifrågor. 4.2Huvudfrågor i det fortsatta globala arbetet för hållbar utveckling Det ömsesidiga beroendet blir allt viktigare i den värld vi lever i. utveckling i hör intimt samman med hållbar utveckling i övriga Vår livsstil och politik påverkar andra. en fortsatt utmaning. I det globala arbetet för hållbar utveckling tar svenska insatser sin utgångspunkt i resultatet från toppmötet i och inriktningen på sakfrågor styrs av den internationella dagordningen, främst CSD:s arbetscykler. Hållbar utveckling handlar om gemensamt ansvar och solidaritet mellan kvinnor och män och mellan generationer. Men det handlar lika mycket om gemensamt ansvar mellan folk och länder. politik innefattar därför en målsättning om en hållbar utveckling för alla världens folk. Som första land i världen har presenterat en samlad politik för en rättvis och global utveckling med syfte att olika politikområden skall sträva åt samma håll. åtaganden vid tydliggör kopplingarna mellan vårt ansvar för fattigdomsbekämpning och utvecklingen av välfärden i . Förändrade konsumtions- och produktionsmönster tillsammans med fattigdomsbekämpande åtgärder är de mest angelägna uppgifterna i uppföljningen av åtagandena från . prioriterar dessa frågor i CSD-arbetet liksom de utvalda frågorna för cykeln 20042005, vatten, sanitet samt boende och hållbar bebyggelse för cykeln 20062007 är energiprioriterat. En rättvis och hållbar global utveckling antog regeringens proposition Gemensamt ansvar politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). Arbetet med propositionen är det största helhetsgrepp som tagits på utvecklingspolitiken . involveras andra politikområden uttryckligen för global utveckling. Propositionen lägger grunden för en sammanhållen och samstämmig svensk politik för en rättvis och hållbar global utveckling. Den innebär en omfattande förstärkning av utvecklingsdimensionen i regeringens samlade politik. Målet är att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Detta skall uppnås genom samstämmighet mellan olika politikområden och genom att politiken i sin helhet genomsyras av två perspektiv; ett rättighets- perspektiv och fattiga människors perspektiv på utveckling.