prop · GR031d3 · 2004-01-01 00:00:00 — En del i detta arbete består av att utveckla modeller och metoder för att värdera garantier, där en samlad dokumentation av modeller och principerna för avgiftssättning skall tas fram . Ett annat centralt led i arbetet är utvecklingen av garantivillkor utifrån statens intressen och roller. Ett ytterligare led i arbetet är att se över de krav som ställs på de garanterade låntagarnas ställning. I en rapport till regeringen lade fram förslag till vidareutveckling av garantimodellen. Bland annat föreslås i rapporten marknadens värdering av en garanti som riktmärke för avgiftssättningen. Syftet är dels att göra styrningen av statens medel bättre och redovisningen av hur budgetmedlen används tydligare, dels att förhindra att garantier ger upphov till dolt stöd i strid med . I rapporten poängteras även att redovisningen av förväntade kostnader och risker i statens garantigivning behöver förbättras. Det framhålls att en samordnad riskredovisning av statens hela garantiportfölj bör ingå i underlaget till beslut om statens budget. föreslår därför att det skapas en samordningsfunktion för statliga garantier. lämnade ett förslag till regeringen om en omläggning av den statliga långivningen. Förslaget, som har remissbehandlats, går ut på att långivningen ändras i enlighet med vad som gäller för den statliga garantigivningen. Förslaget syftar till ekonomisk effektivitet och kontroll av den statliga upplåningen. Detta kräver full kostnadstäckning och att skillnaden mellan lån å ena sidan och bidrag/stöd å den andra görs tydlig. samlade garantiåtagande uppgick /03 till , att jämföra med . huvudsak på att ett par kapitaltäckningsgarantier begränsades i samband med invärderingen till den nya garantimodellen och på att flygförsäkringsgarantierna upphörde att gälla . garantiportfölj innehåller främst garantier för infrastrukturprojekt (, bl.a. Öresundsförbindelsen), garantier till den finansiella sektorn (, bl.a. och Venantius), pensionsåtaganden () och internationella åtaganden (, bl.a. Nordiska investeringsbanken och ). Den ordinarie garantireserven (exklusive Venantius) har ökat med och uppgick /03 till . Reserven har tillförts subventionsmedel från statsbudgeten med och inbetalda garantiavgifter med . Även räntor har tillförts reserven som den belastats med kostnader för administration samt infrianden med ett mindre belopp. För framtida garantiförluster har reserveringar gjorts med . Reserveringarna är alltså större än garantireserven, men alla avgifter och subventionsmedel är ännu inte erhållna vilket innebär att garantireserven kommer att tillföras ytterligare medel. Dessa framtida betalningar beräknas till i nuvärde. Summan av garantireserven och dessa fordringar uppgår till och täcker därmed väl reserveringarna på . Den separata garantireserven för Venantius utgörs av ett särskilt räntekonto som inrättats i enlighet med riksdagsbeslut. På räntekontot för Venantius är krediten begränsad till , vilket är lika med det högsta tillåtna åtagandet. utgjordes intäkterna till garantireserven för Venantius endast av räntor på . Garantireserven uppgick därmed till /03. Åtagandet för Venantius har omprövats av . De medel som avsatts bedöms vara tillräckliga och inget behov av ytterligare avsättning finns. Detta utesluter inte att ytterligare budgetmedel kan behöva avsättas (se Ekonomisk redovisning för de särskilda åtagandena nedan). 14.1 Resultat av garantiverksamhet 19982002 1Avser de medel som avsatts på räntekonto i för framtida infrianden av garantier, inklusive Venantius. 2Ingen uppdelning på nya och äldre garantier eftersom invärdering av äldre garantier genomförts. Sammanfattningsvis har garantiverksamheten innefattat planenliga reservationer av medel för att täcka framtida infrianden. Målet om långsiktig kostnadstäckning har varit styrande för verksamheten. Ekonomisk redovisning för de särskilda åtagandena Venantius uppdrag är att på ett ansvarsfullt sätt hantera obeståndssituationer i den övertagna stocken av bostadskrediter och att i det arbetet beakta statens totala kostnader i samband med låneförvaltningen. Venantius skall inte konkurrera med andra bolåneinstitut om utlåning till nya kunder. I uppdraget ingår att, i den takt det är möjligt, återföra kreditengagemang till den reguljära kreditmarknaden, så att staten kan få tillbaka det kapital som avsatts till verksamheten. Vid invärderingen 2001 fastställdes att en garantiavgift på skulle motsvara den risk som garantiåtagandet medför för staten. Enligt tidigare riksdagsbeslut skall ingen garantiavgift betalas av Venantius, i stället skall medel tas via statsbudgeten. En första avsättning på gjordes . Venantius finansiella ställning har förbättrats avsevärt . Det egna kapitalet har ökat och skulderna minskat. Bolagets totala kreditvolym uppgick /03 till ca , lägre än föregående år. Att skulderna minskat beror bl.a. på att höga fastighetspriser och låga räntor 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 möjliggjort avyttring av tillgångar till gynnsamma villkor. har antalet engagemang minskat , från 8 500 till 5 300. En annan orsak till den positiva utvecklingen för Venantius är de återvinningar som kunnat göras på olika engagemang som bolaget övertagit från staten. Dessa återvinningar har bidragit till att stärka bolagets egna kapital. Venantius räntenetto har också bidragit till att stärka det egna kapitalet. Garantin har haft en avgörande betydelse för storleken på räntenettot då den möjliggjort en upplåning till låg kostnad i förhållande till risknivån i verksamheten. Tabell 14.2 Resultatutveckling m.m. i Venantius Att Venantius finansiella ställning förbättrats medför att risken i statens garantiåtagande minskat markant sedan invärderingen. kommer därför att minska reserveringarna för Venantius . är bedömningen att en reserv på ca är tillräcklig. Därmed kommer inga ytterligare avsättningar att behöva göras . En förutsättning för att ovanstående bedömning skall hålla är att Venantius arbete med att avyttra kreditengagemang fortgår. Avyttringen är direkt avgörande för den risk staten har i sin roll som garantigivare. En högre avyttringstakt innebär att exponeringen mot de negativa konsekvenser som uppstår vid sjunkande fastighetspriser och stigande räntor minskar. Förutom garantireserven för Venantius finns en särskild reserv för garantikapital till internationella finansieringsinstitutioner. Ett infriande av en sådan garanti medför att reserven belastas vartefter motsvarande belopp avräknas från anslag inom respektive departements ansvarsområde. Förfarandet innebär att denna separata garantireserv normalt kommer att ha ett nollsaldo. Kostnaden för dessa åtaganden görs synlig genom att ändamålet för de anslag som täcker kapitaltillskottet har vidgats till att även gälla infrianden av garantikapital. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 14.5.2 Analys och slutsatser Det årliga resultatet för garantier som utfärdats inom ramen för den nya garantimodellen ger en begränsad information om i vilken grad verksamhetsmålet har uppfyllts. Garantiportföljen domineras av ett fåtal stora enskilda åtaganden som vid infrianden kan medföra avsevärda kostnader. Resultatet för varje enskilt år kan därför inte förväntas vara noll. För att på ett bättre sätt kunna bedöma måluppfyllelsen bör arbetet koncentreras på principer och metoder för riskvärdering och prissättning. Inom dessa områden bedriver ett ständigt utvecklingsarbete som är av yttersta vikt för en effektiv riskhantering av statens garantier. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 15 Övrig finansiell förvaltning Övrig finansiell förvaltning omfattar verksamhet som syftar till en effektiv finans- och kapitalförvaltning inom staten. Förvaltningen bedrivs av (verksamheterna in- och utlåning samt statens betalningssystem, hädanefter refererad till som statens internbank), () och (). Målet för statens internbank i () är att bidra till en effektiv likviditetsstyrning och finansförvaltning i staten. Myndigheterna skall erbjudas en god service. Målet för IGN:s verksamhet är att bidra till konsumentskyddet avseende insättningar och till stabiliteten inom det finansiella systemet. IGN skall också bidra till konsumentskyddet avseende värdepapper och andra medel som hanteras för kunders räkning. Målet för PPM:s verksamhet är att administration och förvaltning av premiepensionerna skall bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionsspararna. () skall sätta marknadsmässiga villkor på lån och placeringar till statliga myndigheter och vissa bolag. RGK skall även verka för att det statliga betalningssystemet möjliggör effektiva betalningar, håller hög säkerhet, är anpassat till statens redovisningssystem och tillgodoser statens informationsbehov. RGK:s arbete med att utforma ett effektivt, konkurrensutsatt och transparent betalningssystem är i sitt slutskede. När de nya ramavtalen för betalningsförmedling och koncernkontostrukturer ersätter avtalet om CassaNova som statens enda koncernkontosystem är det ursprungliga regeringsuppdraget slutfört. RGK:s inriktning i arbetet med att utveckla statens internbanksfunktion ligger väl i linje med regeringens intentioner. IGN hanterar frågor om insättningsgaranti och investerarskydd . Insättningsgarantin innebär att kunders insättningar i banker och vissa värdepappersbolag skyddas till maximalt per kund och institut. Investerarskyddet omfattar finansiella instrument och medel som svenska banker och värdepappersbolag hanterar för sina kunders räkning i samband med att en investeringstjänst utförs. Investerarskyddet ger ersättning för förlorade värdepapper och medel 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 upp till ett värde av per kund och institut. PPM:s verksamhet drivs inom ramen för det nya pensionssystemet som består av inkomst- och premiepension. Dessutom kan det utgå garantipension. PPM:s huvudsakliga uppgift är att hantera individuella konton för pensionsmedel i olika värdepappersfonder och förvalta medlen i den traditionella försäkringen, att besluta om att medverka vid utbetalning av pensioner samt att informera om premiepensionssystemet. PPM ansvarar också för den tillfälliga förvaltningen av avgiftsmedel. Övriga delar av det nya pensionssystemet administreras av och de allmänna försäkringskassorna. Därutöver har AP-fonderna en central roll avseende förvaltning. 15.4.1 Insatser inom politikområdet Utvecklingen och moderniseringen av in- och utlåningssystemet SIBSYS har slutförts , vilket innebär att myndigheterna kan erbjudas en bättre service . Myndigheterna kan nu via Internet ansöka om nya lån och ta ut rapporter om engagemang, kontobehållning, kassaflöden m.m. trädde vissa andringar i kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188) som innebar att kan förenkla lånehanteringen gentemot myndigheterna. I och med detta behöver varje myndighet i princip bara ha ett enda lån, vilket bidrar till en effektivare finanshantering. Enligt regeringsbeslut skall in- och utlåningsverksamheten inte längre finansieras med avgifter utan med anslag. driver ett projekt som har till uppgift att dels göra en översyn av de nu gällande villkoren och avgifterna, dels komma med förslag hur en övergång skall ske från finansierande avgifter till styrande avgifter. har utvecklat och successivt tagit i drift ett affärssystem för betalningsinformation, Samordnat IT-stöd för statliga betalningar - SITS. Systemet innehåller information om ramavtal, upphandlade banktjänster, myndigheternas bankkonton, in- och utbetalningar samt statistik över betalningarna. Syftet med registret är att samordna och kvalitetssäkra information om statliga betalningar, att förenkla hanteringen av information och att skapa underlag för analys av de statliga betalningsflödena. inleddes upphandlig av nya ramavtal för statliga betalningar och tecknade ramavtal om betalningstjänster med FöreningsSparbanken, Nordea och . Avtalen omfattar statliga betalningar som skatter, barnbidrag och pensioner på ca och berör 270 myndigheter. De nya avtalen, som gäller , innebär ett antal förbättringar för staten. En väsentlig förbättring är att nya tydliga ersättningsformer införs; float en kostnad som belastar staten centralt i form av uteblivna ränteintäkter och som därmed är beroende av det aktuella ränteläget ersätts av transaktionsavgifter som betalas av respektive myndighet. Med de nya ramavtalen blir kostnaden för betalningstjänster tydlig och den betalas av den myndighet som vill ha tjänsten utförd. Det ökar myndigheternas drivkraft att effektivisera sina betalningstjänster. Avtalen ökar konkurrensen och valfriheten eftersom myndigheterna kommer att kunna välja mellan flera banker för alla betalningstjänster i stället för som vara hänvisade till endast en bank för vissa tjänster. Avtalen innebär också en rationalisering för staten genom att ett antal separata avtal som enskilda myndigheter ingått med olika banker försvinner och blir den centrala motparten inom staten. I proposition 2002/03:139 om reformerade regler för bank- och finansieringsrörelse föreslås bl.a. att inlåningsmonopolet för banker avskaffas. Som en följd av detta får kreditmarknadsföretag möjlighet att ta emot inlåning från allmänheten. Sådan inlåning föreslås i samma proposition bli omfattad av insättningsgarantin. Dåvarande RRV har haft regeringens uppdrag att analysera och värdera administrationskostnaderna för den inkomstrelaterade allmänna pensionen (Fi 2003/2626). Uppdraget redovisades och RRV anser att styrningen och kontrollen inom pensionssystemet kan förbättras (RRV 2003:21). RRV pekar bl.a. på att det inte finns någon för samtliga myndigheter gemensam syn på hur kostnaderna bör beräknas och fördelas och att det därför finns risk för att jämförbara kostnader fördelas på olika sätt. Regeringen beslutade om direktiv till en utredning med uppdrag att lämna förslag hur den framtida socialförsäkringsadministrationen skall utformas (dir. 2002:116). I uppdraget ingår att överväga om det är lämpligt att ändra PPM:s och roller och uppgifter inom pensionsadministrationen. Uppdraget skall slutredovisas . Utredningen () lämnade förslag till en översiktlig organisationsstruktur och ansvarsfördelning för socialförsäkringen i delbetänkandet. En sammanhållen administration av socialförsäkringen (SOU 2003:63). Utredaren anger i delbetänkandet att frågan om administrationen av den allmänna pensionen behöver utredas vidare och avser att återkomma till detta i samband med slutbetänkandet . För att bl.a. stärka konsumentintresset inom pensionsområdet bedrivs ett arbete mellan PPM, RFV och med syfte att skapa en gemensam Internetbaserad pensionsportal. Tanken är att medborgarna via portalen skall få en samlad bild av sina framtida pensionsförmåner inom det statliga området och tjänstepensionsområdet. Även privata pensionsförsäkringar skall kunna omfattas. Ikraftträdandet av efterlevandeskyddet inom premiepensionssystemet har flyttats (prop. 2002/03:14, bet. 2002/03:SfU6, rskr. 2002/03:43). övervägs inom om den nuvarande utformningen av skyddet är tillräckligt ekonomiskt stabilt och vilka reformer som kan vara nödvändiga i det hänseendet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Det utvecklingsarbete som skett inom in- och utlåningen har bidragit till att förenkla lånehanteringen och administrationen hos såväl som myndigheterna och på så sätt bidragit till att effektivisera statens finansförvaltning. Resultat från myndighetsenkäter tyder även på att målet om god kvalitet och service kan anses ha uppnåtts. Det ekonomiska målet för in- och utlåningsverksamheten är att intäkterna skall täcka kostnaderna. Den avgiftsfinansierade in- och utlåningsverksamheten gav ett underskott om . Målet om full kostnadstäckning har därmed inte uppfyllts . var överskotten 3,0 respektive . Resultatutvecklingen har i huvudsak påverkats av de stora investeringar som gjorts i ett nytt modernt in- och utlåningssystem. Tabell 15.1 Resultat för in- och utlåningen inom statens internbank 1998 1999 2000 2001 2002 2 900 2 400 3 048 410 -5 775 Genom att ersätta float med avgifter som form för ersättning vid betalningsförmedling och genom bättre samordning av statliga betalningar via bredare ramavtal och färre separata avtal beräknas de statliga betalningarna kunna hanteras enklare och mer kostnadseffektivt. verksamhet är uppdelad i följande verksamhetsgrenar: Beslut om de årliga avgifterna och hantering av avgiftsmedlen, Förvaltning av avgiftsmedlen, Hantering av ersättningsfall, och Samarbete med företrädare för utländska ersättningssystem. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Insättningsgarantin och investerarskyddet är avgiftsfinansierade system. I lagen (1995:1571) om insättningsgaranti anges att de sammanlagda avgifterna skall uppgå till av insättningarna om de fonderade avgiftsmedlen uppgår till av insättningarna. Om de fonderade avgiftsmedlen är lägre skall avgifter tas ut så att den nivån uppnås, dock lägst och högst av insättningarna. Marknadsvärdet för IGN:s avgiftsmedel per var , vilket översteg av insättningarna. Avgifterna för investerarskyddet tas enbart ut för att täcka utgifterna för administrationen av skyddet. De avgifter som tas ut för insättningsgarantin skall förvaltas så att långsiktigt bästa möjliga avkastning erhålls och avkastningen skall mätas mot ett index som IGN har bestämt. var avkastningen på totalportföljen vilket skall ställas i relation till index som steg . IGN:s aktiva förvaltning har således gett ett negativt resultat. Sedan den aktiva förvaltningen påbörjades har den totala avkastningen varit medan avkastningen för IGN:s jämförelseindex har varit . I kronor räknat har avkastningen för avgiftsintäkterna från insättningsgarantin varit ca . Om avgiftsintäkterna hade förvaltats passivt, dvs. haft samma avkastning som index, hade avkastningen uppgått till ca . Förvaltningsarvodena för den aktiva förvaltningen uppgår för perioden till ca . Den aktiva förvaltningen har därmed bidragit med . IGN har på nytt upphandlat kapitalförvaltningstjänsterna och i samband med detta minskat antalet förvaltare från fem till tre. Tabell 15.2 Resultat för kapitalförvaltningen -0,50 -0,08 infördes en ny modell för förvaltning av avgiftsmedlen inom insättningsgarantin. Modellen innebär att avgiftsmedlen numera även kan placeras på den öppna marknaden för räntebärande värdepapper som är emitterade av den svenska staten. gällde enbart kontoplaceringar på . Inför omläggningen lät IGN genomföra en studie. Studien visade att det inte fanns skäl att göra några större ändringar i placeringsinriktningen. Tillåtna placeringar från är: nominella statsobligationer och statsskuldväxlar som ingår i det fastställda jämförelseindexet, För att säkerställa en snabb och effektiv hantering av ersättningsfall skall beredskapen vara anpassad till den risksituation som råder vid varje enskilt tillfälle. Varken insättningsgarantin eller investerarskyddet har emellertid ännu behövt tas i anspråk. var verksamhet uppdelad i tre verksamhetsgrenar, (1) Försäkring, (2) Information och service till pensionssparare, samt (3) Tillfällig förvaltning av avgiftsmedel inom verksamhetsområdet . uppgick antalet pensionssparare till ca 5,1 miljoner. PPM har t.o.m. betalat ut premiepension till 9 659 pensionssparare. Av dessa hade 8 822 premiepension i form av fondförsäkring och 837 hade valt traditionell försäkring. Antalet pensionerade pensionssparare och därmed antalet ansökningar om premiepension kommer att öka kraftigt och beräknas vid utgången av 2003 uppgå till 80 000 och 2004 till 160 000. För att kunna hantera den stora volymen tillkommande ansökningar och beslut om premiepension arbetar PPM f.n. med att bygga upp ett ändamålsenligt ärendehanteringssystem. ökade antalet fonder och fondförvaltare inom premiepensionssystemet. Vid utgången av 2002 var 644 fonder fördelade på 87 förvaltare registrerade i systemet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 15.3 Antal registrerade fonder och fondförvaltare den resp. år var det 4,4 miljoner pensionssparare som fick möjlighet att välja, varav 3 miljoner gjorde ett aktivt val. Det andra valet som ägde rum omfattade 492 000 sparare, det tredje omfattade 196 000 sparare och det senast genomförda omfattade 150 000 sparare. Flertalet av de tre senaste årens väljare har varit yngre och haft mindre medel att placera. Andelen aktiva väljare har minskat sedan systemet infördes. Det skall dock noteras att en icke väljare mycket väl kan göra ett medvetet val i vetskapen om att medlen hamnar för förvaltning hos Sjunde AP- fondens Premiesparfond. Tabell 15.4 Andelen aktiva väljare i % undersöktes på PPM:s uppdrag hur de nytillkomna pensionsspararna agerat. Av de tillfrågade uppgav ett stort antal att de medvetet avstått från att välja för att Sjunde AP- fondens Premiesparfond skulle förvalta pengarna. hade totalt 5,2 miljoner pensionssparare ett fondinnehav i premiepensionssystemet till ett marknadsvärde om , vilket motsvarade en genomsnittlig behållning på per sparare. Tabell 15.5 Värde fördelat på fondkategori * icke väljarnas fond vid Sjunde AP-fonden Premiepensionsspararen betalar två typer av avgifter för sitt sparande. Dels en årlig administrationsavgift till PPM på maximalt av tillgodohavandet på kontot, dels en avgift till fondförvaltarna. För att pensionsspararna skall kunna få del av lägre kostnader för den del som rör fondförvaltningen lämnas viss rabatt på avgiften. Den första delen är en rabatt om som utgår på den del av fondens förvaltningsavgift som överstiger . Storleken på den andra delen av rabatten är beroende av värdet av PPM:s innehav i fonden. Rabattmedlen från denna del fördelas mellan alla pensionssparare som ett procentuellt påslag. Pensionssparare som har sina medel placerade i Premiesparfonden deltar inte i denna generella återföring av rabattmedel. I stället får dessa sparare dela på samtliga rabattmedel som genereras i Premiesparfonden. Tabell 15.6 Förvaltaravgift och genomsnittliga rabatter för respektive fondkategori 1 Det totala värdet är ett viktat medelvärde. De två rabatterna är avdragna. betalade varje pensionssparare i genomsnitt av pensionsbehållningen i avgifter, dels avgiften till fondförvaltarna på i genomsnitt , dels 0,3 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 procent till myndighetens administration. Avgifterna kommer dock att sjunka i takt med att fondkapitalet ökar. Den kollektiva konsolideringsnivån (förhållandet mellan värdet på PPM:s tillgångar inom den traditionella försäkringen och värdet av de på pensionsspararnas konton fördelade medel) uppgick per till . PPM:s långsiktiga mål är att ha en kollektiv konsolidering mellan . PPM anlitar Kammarkollegiet för förvaltning av tillgångar inom den traditionella försäkringen. För förvaltningen fastställer PPM en policy och ett jämförelseindex. Återbäringsräntan för dem som hade valt traditionell försäkring uppgick i genomsnitt . PPM:s kontakter med pensionsspararna skall kännetecknas av hög tillgänglighet och god service. PPM lägger därför ner betydande resurser på information till pensionsspararna. uppgick de direkta kostnaderna för information till . Av beloppet utgjorde för utskicket av kontobeskedet (porto) och utgjorde PPM:s del i det årliga s.k. kuvertet. genomfördes drygt 231 000 fondbyten och av dessa genomfördes på elektronisk väg. bytte 142 000 pensionssparare fonder vid åtminstone ett tillfälle, vilket motsvarar av pensionsspararna. var motsvarande siffra 82 000. Tabell 15.7 Antal pensionssparare som gjort byten uppdelat på ålder och kön Antalet inloggningar på personligt konto på PPM:s webbplats uppgick till 1 633 858 och året innan var antalet 1 272 170. Tabell 15.8 PPM:s kontakter med pensionsspararna fördelar sig enligt följande Samtal, personlig telefonservice Meddelanden, brev och fax Inloggningar på personligtkonto via telefon Inloggningar på personligt konto via Internet Pensionssparare med annat första språk än svenska kan i flera fall få del av informationen på sitt första språk. För funktionshindrade finns särskilt anpassad information. PPM ansvarar för förvaltningen av de preliminära avgiftsmedel som överför till ().