prop · GR03101 · 2004-04-16 00:00:00 — Dessutom ska skuldinstrumenten i den statliga redovisningen värderas till nominellt slutvärde. De två viktiga förändringar som således gjorts jämfört med redovisning kan närmare beskrivas enligt följande. -Derivatinstrument inkluderas. Utöver statsobligationer, statsskuldväxlar och realobligationer ingår även derivatinstrument i statsskulden. gör t.ex. skuldbytesavtal (swappar) för att ändra skuldens valutasammansättning och ränte- bindningstid. Eftersom skapat en stor del av valutaskulden genom att omvandla lån i kronor till skulder i utländsk valuta, ger ett mått som inkluderar derivatinstrument en mer rättvisande bild av statsskuldens sammansättning. Även deriva- ten värderas enligt principen om nominellt slutvärde och med hänsyn till aktuell valutakurs. -Alla instrument värderas till nominellt slutvärde. Instrumenten tas upp till det belopp som ska betalas på förfallodagen. värderades nominella obligationer till nominellt slutvärde, medan stats- skuldväxlar och reala nollkupongobliga- tioner värderades till anskaffningsvärde. Reala kupongobligationer värderades till slutvärde, men utan hänsyn till upplupen inflationskompensation. Principföränd- ringen betyder att statsskuldväxlar och reala nollkupongobligationer tas upp till det belopp som ska betalas på förfallodagen. och intäkter påverkas i princip inte av det ändrade måttet. Finansieringsanalysen påverkas, men har inte tagit fram ändrade jämförelsetal. Beroende på beräkningarnas komplexitet har det inte heller kunnat göras i årsredovisningen för staten. Påverkan är dock inte av en sådan omfattning att den bedöms vara väsentlig. Principen för redovisning av transfereringar via skattekonto har ändrats. förekommer att transfereringar ges i form av kreditering av en skattskyldigs (t.ex. ett företags) skattekonto så att den skattskyldige inte behöver betala hela den debiterade skatten/avgiften. Det är dock av intresse att redovisa denna subvention bland trans- fereringarna, för att på ett transparent sätt visa statens stöd till olika verksamheter i samhället. (fr.o.m. 2004-01- 01) redovisar f.n. dessa transaktioner både som en kostnad för transfereringar och en minskad skatteintäkt. Den valda metoden har vissa fördelar ur informationssynpunkt, och skapar inte heller problem i myndighetens redovisning eftersom medlen förs till och från statsbudgetens anslag och inkomsttitlar och inte påverkar kapitalförändringen. I den konsoliderade redo- visningen påverkas däremot årets över- eller underskott felaktigt med en sådan redovisning. I årsredovisningen för staten 2002 redovisades denna subvention i not 4 Transfereringar, men därefter eliminerades motsvarande belopp så att nettokostnaden för transfereringar redovisades exklusive subventionen. har metoden ändrats så att transfereringar redovisas brutto i den konsoliderade resultaträkningen som skatteintäkterna redovisas brutto, dvs. opåverkade av subventionen. Det bakom- liggande synsättet är att om tekniken med skattekonto inte använts, skulle bidrag ha betalats ut och skatter betalats in med motsvarande högre belopp. Metoden är endast en teknisk lösning. Den generella redovisningsprincipen Innehåll före form (Substance over form) leder därmed till slutsatsen att transfereringen och skatten ska redovisas brutto. De transfereringar som omfattas är de som redovisas under statsbudgetens inkomsthuvud- grupp 1700 Nedsättning av skatter, med undantag för nedsättning för sjöfart och nedsättning för skattelättnader för vissa byggtjänster (momskompensation). Avgräns- ningen har gjorts utifrån kopplingen till skattelagstiftningen, så att nedsättningar/ subventioner som saknar koppling till skatte- lagstiftningen redovisas som transfereringar. Nedsättningar med koppling till skattelag- stiftningen, men där det av administrativa skäl är enklare med nedsättning jämfört med ändrad skattelagstiftning, räknas av mot skatterna och redovisas inte som transfereringar. Den valda avgränsningen av transfereringar överens- stämmer med nationalräkenskaperna. Enligt , , ska endast skatterabatter som är ett led i den ekonomiska politiken nettoredovisas. har jämförelsetalet ändrats och är därmed högre för både transfereringar och skatteintäkter än vad som redovisades i årsredovisningen . ändrades reglerna om Immateriella anläggningstillgångar i Förordning (2000:605) om årsredovisning och budget- underlag så att den tidigare möjligheten att ta upp vissa tillgångar i balansräkningen gjorts obligatorisk, som möjligheten att aktivera utgifter för forskning tagits bort. Ändringarna har fått till följd att de immateriella tillgångarnas värde i staten ökat. har de nya reglerna tillämpats fullt ut även av () som hade viss dispens från reglerna . RPS har förutom den mer fullständiga tillämpningen omklassificerat vissa licenser m.m. från posten Balanserade utgifter för utveckling till posten Rättigheter och andra immateriella tillgångar med . Jämförelse- talen har ändrats. skall även tillgångar med kulturhistoriskt värde aktiveras (se föreskrifter till 5 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag). har undantag gällt från kravet på att ta upp sådana i balansräkningen. Normalt aktiveras enbart nyanskaffade tillgångar. Den finansiella effekten av förändringen är marginell. En mindre del av de premieintäkter som uppbärs av () för den statliga tjänstepensionsrörelsen utgörs av från statliga bolag, stiftelser m.m. som inte ingår i avgränsningen av staten i den konsoliderade balans- och resultaträkningen. ingår dessutom även tjänstepensioner i tjänstepensionsrörelsen. har dock hela premien eliminerats mot myndigheternas personalkostnader i årsredovisningen för staten. har av totalt som avser dessa enheter tagits upp som en kostnad respektive en intäkt i den konsoliderade resultaträkningen eftersom de inte ingår i avgränsningen för staten. Jämförelsetalet har ändrats med . Dessutom är en andel av pensionskostnaderna hänförlig till de enheter som inte ingår i avgränsningen och bör därför i princip inte redovisas som en personalkostnad, utan som en transferering. SPV har dock inte möjlighet att särskilja dessa kostnader. Med hänsyn till osäkerheten om beloppets storlek har därför endast en kostnad motsvarande premie överförts till transfereringar under antagandet om att kostnaden ungefärligen bör motsvara intäkten. Den övriga delen kvarstår principiellt felaktigt som en personalkostnad, men det bör observeras att detta enbart påverkar fördelningen mellan personalkostnader och transfereringskostnader och inte resultaträkningens saldo. relation till total kostnad uppgår uppskattnings- vis till omkring av personal- kostnaden. Transfereringar till kommuner och landsting i form av momskompensation nettoredovisas kommunernas mervärdesskatt på statsbudgeten. har det generella statsbidraget till kommuner, som tidigare redovisades över anslag, justerats ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel, vilket minskar skatteintäkterna i statsbudgeten. I den konso- liderade resultaträkningen för staten brutto- redovisas momskompensationen som skatte- intäkter respektive lämnade bidrag. Det innebär att både skatteintäkter och lämnade bidrag är högre än nettobeloppen på inkomsttitlar respektive anslag i statsbudgeten. Resultatandelar i dotter- och intresseföretag baserades resultatandelar i dotter- och intresseföretag på det redovisade nettoresultatet hos bolag fram till kvartal tre. redovisning har resultatandelar fram till och med fjärde kvartalet 2003 tagits med, med undantag för ett fåtal fall där delårsbokslut använts. värden har justerats så att de faktiska fyra kvartalen 2002 redovisas i resultaträkningen. Jämförelsetalen påverkas endast marginellt i resultaträkningen med . Nettoförmögenheten per i balansräkningens jämförelsekolumn påverkas däremot relativt kraftigt med jämfört med balansräkningen årsredovisning för staten. Det beror främst på att värdeförändringen av statens aktier i samband med fusionen av TeliaSonera sista kvartalet 2002 efter ändringen av jämförelsetal hänförs till 2002. 4.5.9Ändrade redovisningsprinciper hos vissa myndigheter Försvarsmakten har ändrat princip för redovisning av uppskrivning av beredskapslager. redovisades detta som en minskning av Avskrivningar och nedskrivningar. redovisas uppskrivningarna i stället som en varulagerförändring under posten Övriga driftkostnader eftersom hanteringen av bered- skapslager i praktiken liknar den som gäller för varulager. Jämförelsetalen har ändrats. Detta har minskat Övriga driftkostnader och ökat kostnaderna för Avskrivningar och nedskrivningar med jämfört med årsredovisning. har ändrat sina redovisnings- principer för upplupna intäkter från EU. Föregående år redovisades både rekvirerade och icke rekvirerade belopp inom övriga fordringar. redovisas de belopp som ännu inte rekvirerats inom Övriga upplupna intäkter. Förändringen är i linje med den avgränsning mellan Fordringar och Periodavgränsningsposter som är vanlig bland statliga myndigheter. Det största beloppet avser arealstöd . Arealstöd var vid utgången av 2002 utbetalda av och rekvirerade från EU och redovisades därför rätteligen som Övrig fordran, medan det inte var utbetalda och inte rekvirerade och som därmed redovisades som Upplupen intäkt. Den ändrade redovisningsprincipen leder dock för ett antal mindre poster till att Övriga fordringar minskar något och Upplupna intäkter ökar i motsvarande grad. Affärsverken och har ändrat klassificeringen av vissa av sina avgiftsintäkter från offentligrättsliga avgifter till avgifter i uppdragsverksamhet. För Luftfarts- verket gäller det avgifter vid bilparkeringar på flygplatser, uthyrning av lokaler samt vissa andra avgifter. För avser det avgifter vid försäljning av överföringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. Jämförelsetalen i underindelningen av Intäkter av avgifter och andra ersättningar i not 2 har ändrats med till följd av de ändrade redovisningsprinciperna. och tele- utrustningar klassificerades föregående år som Maskiner, inventarier, installationer m.m. en förnyad bedömning har de nu hänförts till balansposten Byggnader, mark och annan fast egendom. Jämförelsetalet har ändrats med . redovisar ansökningsavgifter, förhandsbesked och förseningsavgifter som intäkter av avgifter och andra ersättningar. Ränteintäkter på skattekonto redovisas som finansiella intäkter. redovisades dessa intäkter bland skatter. Jämförelsetalen har ändrats. Ränte- intäkter ökar därmed med och Avgifter och andra ersättningar med , med motsvarande minskning av skatteintäkter jämfört med års- redovisningen . Härutöver förekommer att ändrade principer hos vissa myndigheter påverkar årsredovisningen för staten i mindre omfattning. I de fall berörd myndighet ändrat jämförelsetal ändras jämförelsetalen även i årsredovisningen för staten, såvida inte beloppet är oväsentligt. Har myndigheten inte ansett detta möjligt har inte heller jämförelsetalen i årsredovisningen för staten ändrats. Påverkan på resultaträkningens saldo 2002 De förändringar som gjorts i jämförelsetal förutom resultatandelarna har i fråga om resultaträkningen endast påverkat fördelningen mellan olika poster i resultaträkningen. Över- skottets totala storlek påverkas därför inte av dessa förändringar. 4.5.10 Kommentarer till särskilda poster Efter rekommendation från revisorerna gjordes en nedskrivning i årsredovisningen för staten 2002 av krigsmateriel med utöver den nedskrivning som Försvarsmakten hade gjort i sin årsredovisning . har Försvarsmakten skrivit ned av detta belopp. Vilket värde tillgångarna bör ha är f.n. oklart. Med hänsyn till osäkerheten om värdet har föregående års nedskrivning fått kvarstå i årsredovisningen för staten. Årets nedskrivning hos Försvarsmakten påverkar således inte kostnaderna i den konsoliderade redovisningen, och värdet i balansräkningen är lägre än i Försvarsmaktens redovisning. Senarelagd leverans till Försvarsmakten Beroende på begränsningar i användningen av anslag har vissa leveranser från () till Försvarsmakten inte gjorts , utan senarelagts. Det får till följd att posten Pågående nyanläggningar (grundat på FMV:s redovisning) är högre och posten Beredskapstillgångar (hos Försvars- makten) är lägre än de annars skulle ha varit. Beloppet uppgår enligt FMV:s årsredovisning till . I den konsoliderade resultaträkningen elimineras kostnad och intäkt hos de båda myndigheterna, och statens resultaträkning påverkas i princip därför inte. Lån med kreditrisk hos Av årsredovisning framgår att RGK har utestående fordringar avseende lån med kreditrisk som uppgick till per . Vidare framgår att för vissa av lånen gäller särskilda villkor. Lånen till och är villkorslån där återbetalningarna till stor del är beroende av försäljningsresultat och trafikutveckling. För lånen till och har låntagarna rätt att låna till räntor och andra kapitalkostnader. Vidare framgår att krediterna kan ge upphov till förluster för staten och ökat lånebehov. RGK har i skrivelse till regeringen föreslagit en omläggning av långivningen för att möjliggöra att kreditriskavgift tas ut. I avvaktan på statsmakternas beslut har RGK redovisat fordringarna till nominellt belopp utan hänsyn till eventuella befarade förluster. Eftersom det inte varit möjligt att innan årsredovisningen för staten lämnas göra kompletterande utredning av värdet efter RGK:s avlämnande av årsredovisning, kvarstår i årsredovisningen för staten fordringarna enligt den nominella värdering RGK gjort, således utan hänsyn till risk för förluster. Beredskapstillgångar i lager vid Försvarsmakten Försvarsmakten redovisar beredskapstillgångar i lager med (del av balansposten Beredskapstillgångar). Försvars- makten har genom regeringsbeslut undantag från de generella reglerna om värdering av tillgångar. De metoder som tillämpas leder till att postens värde bedöms vara behäftat med viss osäkerhet. Det har inte varit möjligt att ta fram en mer exakt värdering av posten. Överföringar till och från pensionssystemet Eftersom AP-fonderna och Premiepensions- myndigheten (PPM) inte konsolideras i årsredovisningen för staten kommer de över- föringar som görs mellan dessa organ och staten i övrigt att behandlas som externa transaktioner. inbetalas socialavgifter och allmänna pensionsavgifter från arbetsgivare, egenföretagare och hushåll. Dessa redovisas brutto som intäkter under posten Skatter m.m. Därefter görs löpande överföringar av den andel som är hänförlig till ålderspensionssystemet till AP-fonderna och PPM. Löpande rekvirerar som betalar ut pensio- nerna dessutom medel från AP-fonderna för de månatliga utbetalningarna av pension. Efter utgången av ett taxeringsår görs i samband med att pensionsrätter fastställs slutjusteringar av de medel som löpande överförts till AP-fonderna och PPM. överstiger de socialavgifter m.m. som inbetalas och överförs till AP-fonderna och PPM de pensionsmedel som rekvireras från AP-fonderna för utbetalning av pension. I resultaträkningen i årsredovisningen för staten redovisas pensions- utbetalningarna som transfereringskostnader under rubriken socialförsäkring. De löpande överföringarna till och från AP-fonderna elimineras i årsredovisningen för staten. Endast årets nettoöverföring till AP-fonderna och PPM redovisas, och då som ett lämnat bidrag under rubriken övriga transfereringar. Myndigheter följer normalt generella värderings- principer för statlig redovisning i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och Det finns dock myndigheter som p.g.a. verksamhetens särart, genom dispens, särskilt regeringsbeslut eller av annat särskilt skäl avviker ifrån dessa. Sådana avvikelser före- kommer dock i mycket begränsad omfattning. Omsättningstillgångar värderas enligt lägsta värdets princip. Detta innebär att de tas upp till anskaffningsvärdet eller till det verkliga värdet om detta är lägre. Med verkligt värde avses försäljningsvärde med avdrag för beräknad försäljningskostnad. Om tillgångens särskilda beskaffenhet eller andra omständigheter ger anledning till detta får det verkliga värdet bestämmas till återanskaffningsvärdet eller annat värde som är förenligt med god redovisningssed. Vidare får omsättningstillgångar tas upp över anskaffningsvärdet om det föreligger särskilda omständigheter och det är förenligt med god redovisningssed. Osäkra fordringar redovisas med det belopp varmed de beräknas inflyta. Fordringar och skulder i främmande valuta värderas till balansdagens kurs. Anläggningstillgångar värderas till anskaffnings- värde med avdrag för ackumulerade avskrivningar. Avskrivningstider anpassas till respektive tillgångs förväntade ekonomiska livslängd. Aktier och andelar i dotter- och intresseföretag har värderats enligt kapitalandelsmetoden. Metoden innebär att statens andel av företagens egna kapital tas upp som en tillgång i balansräkningen. Årets andel av företagens resultat redovisas i resultaträkningen. Även affärsverkens dotter- och intresseföretag redovisas enligt kapitalandelsmetoden. I bilaga 3 Statliga bolag redovisas kapitalandelsvärdet för varje bolag. I de fall staten innehar aktier i börsnoterade företag presenteras även marknadsvärdet för dessa aktier i bilagan. I den senare sker omföringar och nedbrytning av vissa belopp för att tydligare 4.6.1Noter till resultaträkningen (112) redovisa hur inbetalningarna fördelar sig mellan Intäkter av skatter m.m. Inkomstskatter, fysiska personer Inkomstskatter, juridiska personer Övriga skatter på varor och tjänster vid Skattetillägg, dröjsmålsavgift m.m. Summa intäkter av skatter m.m. Nedsättningar, sjöfartsstöd, Summa tillkommer/avgår Upplupna kostnader slutregl. Periodiserade intäkter av skatter Periodisering vid övriga myndigheter Skatter m.m. minskade med . Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultaträkningen avviker på flera punkter från den redovisning som görs på statsbudgetens skatt på inkomst och socialavgifter etc. Den största skillnaden mellan den redovisning som görs i resultaträkningen och den som görs avseende statsbudgeten är att i de inbetalningar av arbetsgivaravgifter som redovisar ingår de avgifter som överförs till pensionssystemet. I statsbudgeten redovisas dessa netto efter avdrag för de utbetalningar som sker till AP-fonderna och premiepensions- systemet. Andra väsentliga skillnader mot statsbudgeten är dels att arbetsgivaravgifter som avser statligt anställda har eliminerats, dels att hänsyn tagits till värdering av skattefordringar. nettoredovisas kommunernas mervärdesskatt på statsbudgeten som det generella statsbidraget till kommuner justerats ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel, vilket minskar skatteintäkterna i statsbudgeten. I årsredovisningen för staten har kommun- momsen bruttoredovisats, vilket innebär att både skatteintäkter och lämnade bidrag är högre än i statsbudgeten. Fysiska personers inkomstskatt ökade med , medan juridiska personers inkomstskatt minskade med . De bokförda skatterna för fysiska och juridiska personer utgörs dels av preliminär- skatter avseende inkomståret, dels av slut- regleringar (skillnaden mellan slutlig och preliminär skatt) avseende det föregående inkomståret. Detta innebär att 2003 redovisas preliminärskatter avseende 2003 och slut- regleringar avseende 2002. Preliminärskatterna för fysiska personer ökade med , varav ca förklaras av övergången från nettopensioner till bruttopensioner (se not 4), medan resterade ökning förklaras av en högre lönesumma och högre utdebitering. Slutregleringen, som i huvudsak består av skatter och skattereduktioner som inte ingår i preliminärskatteuttagen, minskade med . Lägre skatt på kapitalvinster och förmögenhetsskatt förklarar , medan den beslutade skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa och fackförening förklarar Minskningen av juridiska personers inkomstskatt förklaras huvudsakligen av att slutregleringen minskade . Minskningen förklaras framförallt av minskade bolagsvinster , men till viss del även av minskad avkastningsskatt. Utbetalningarna av kommunalskatter ökade med . Ökningen förklaras i huvudsak av övergången från nettopensioner till bruttopensioner ca (se not 4), slutreglering avseende föregående år och en ökad utdebitering med . Arbetsgivaravgifterna ökade med på grund av en högre lönesumma. Myndigheternas arbetsgivaravgifter är inom- statliga och har eliminerats. Elimineringen bruttoredovisas i tabellen. Mervärdesskatten ökade med till följd av ökad privat och offentlig konsumtion. Mervärdesskatt redovisas av och . I beloppet mervärdesskatt, , ingår återbetald mervärdesskatt till statliga myndig- heter med . En stor del av minskningen av Skatter m.m. förklaras av den extra utdelning på till staten av överskott som gjordes 2002. inlevererade över- skott redovisas av Kammarkollegiet. Fullmäktige i fastställde riktlinjer för bokslutsdispositioner och inleve- rans till statsverket. Enligt riktlinjerna skall det årsresultat som läggs till grund för inleveransen till staten inte påverkas av en eventuell upp- eller nedskrivning av kronans värde eller av växelkurs- effekter som en följd av en växelkursregim med flytande krona. För att uppnå stabilitet i inleveransen till staten skall av det genomsnittliga resultatet före bokslutsdispos- itioner ligga till grund för beräkning av inleveransen till statsverket. Till dispositionsfonden skall avsättas av samma underlag. Återstoden av årets överskott avsätts till ett resultatutjämningskonto. redovisar upplupen kostnad för slutreglering av kommunalskatt som Övriga skulder. (Se avsnitt 4.5 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar.) redovisar skatteintäkter enligt en modifierad bokföringsmässig princip i stället för som tidigare kassamässigt. underskott på skattekonto (debiterade, ej betalda skatter) tas upp som fordringar och att överskott (inbetalda, ej debiterade skatter) tas upp som skulder. Nettoeffekten av periodise- ringen redovisas ovan som periodiserad upp- börd. Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter utgör ersättning som betalas till staten för en motprestation. Avgifterna utgör ersättning för kostnader som staten via myndig- heterna har för att tillhandahålla varor och tjänster. Övriga ersättningar som redovisas utgör ersättningar som inte betraktats som avgifter. Intäkterna indelas efter om de genererats i offentligrättslig verksamhet, uppdragsverksam- het eller är att betrakta som annan ersättning. Sammantaget ökade avgifter och andra ersättningar något . Då det rör sig om offentligrättsliga, s.k. tvingande avgifter, ska ha beslutat att verksamheten ska bedrivas och att den ska vara avgiftsbelagd. En avgift betraktas som offentlig- rättslig om den innebär ett ingrepp i enskildas ekonomiska förhållanden. Verksamheten styrs av bestämmelser i lag och förordning. En offentligrättslig avgift tas i regel ut för verksam- het som en myndighet bedriver med ensamrätt inom landet. Till uppdragsverksamhet hänförs samtliga avgifter som inte klassificerats som offentligrättsliga. Med uppdragsverksamhet avses i regel försäljning av varor och tjänster som är frivilligt efterfrågade. Andra ersättningar avser intäkter där ingen direkt motprestation erhålls. De avgiftsintäkter som hänförs till offentlig- rättslig verksamhet ökade med . Totalt redovisar omkring 110 myndigheter offentligrättsliga avgifter som tas ut i många olika verksamheter. offentligrättsliga avgifter omfattar huvudsakligen de utsökningsavgifter, avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m. som kronofogdemyndigheterna tar ut. offentligrättsliga avgifter omfattar bl.a. avgifter för auktorisation av fordons- tillverkare, yrkesförare och andra förare.