prop · GR03115 · 2004-03-16 00:00:00 — Om fastighetsdomstolen finner att sakägare bör höras över överklagandet, skall skrivelsen med överklagandet och därvid fogade handlingar delges sak- ägaren och föreläggande meddelas honom att inkomma med skriftlig förklaring. Om det för målets beredande eller avgörande krävs att yttrande inhämtas från , en sådan nämnd som avses i 4 kap. 15 § andra stycket eller någon annan myndighet eller från sak- kunnig eller att skriftligt bevis företes, särskilt sammanträde hålls eller annan liknande åtgärd vidtas, skall domstolen utan dröjsmål Om fastighetsdomstolen finner att en sakägare bör höras över överklagandet, skall skrivelsen med överklagandet och därvid fogade handlingar delges sak- ägaren. Denne skall föreläggas att avge en skriftlig förklaring. Om det för målets beredande eller avgörande krävs att yttrande inhämtas från , den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet eller någon annan myndighet eller från sak- kunnig eller att skriftligt bevis företes, särskilt sammanträde hålls eller annan liknande åtgärd vidtas, besluta om detta. Till huvudförhandlingen skall sakägarna kallas. Sakägare vars närvaro uppenbarligen är utan betydelse för hans rätt eller eljest för målets avgörande behöver dock ej kallas. Har talan fullföljts av företrädare för allmänt intresse, skall denne kallas till förhandlingen. När sakägares överklagande rör allmänt intresse, kallas eller, om målet avser sådan fastighetsbildning som anges i 15 kap. 8 § andra stycket, en sådan nämnd som avses i 4 kap. 15 § andra stycket. Företrädare för eller tjänsteman vid myndighet vars verksamhet beröres av målet kan kallas för att lämna upplysningar. För detta ändamål kan även förrättnings- lantmätaren kallas. Kallelse skall delges. När någon sakägare har över- klagat, får lantmäterimyndighetens beslut eller åtgärd ändras endast om övriga sakägare och, när överklagandet rör allmänt intresse, eller en sådan nämnd som avses i 4 kap. 15 § andra stycket fått tillfälle att yttra sig. Ändring till fördel för en sakägare får dock ske, även om han inte haft tillfälle att yttra sig. Vad som föreskrivits skall tilllämpas också när överklagandet gjorts av en företrädare för allmänt intresse eller av lantmäterimyndigheten. Om domstolen finner att över- klagandet bör föranleda ändring i avslutad förrättning eller i skall domstolen utan dröjsmål besluta om detta. Till huvudförhandlingen skall sakägarna kallas. Om en sakägares närvaro uppenbarligen är utan betydelse för hans rätt eller eljest för målets avgörande, behöver han dock inte kallas. Har talan fullföljts av en företrädare för ett allmänt intresse, skall denne kallas till för- handlingen. När en sakägares överklagande rör ett allmänt intresse, kallas eller, om målet avser sådan fastig- hetsbildning som anges i 15 kap. 8 § andra stycket, den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet. En företrädare för eller tjänste- man vid en myndighet vars verksamhet berörs av målet kan kallas för att lämna upplysningar. För detta ändamål kan även förrättningslantmätaren kallas. Kallelsen skall delges. När någon sakägare har över- klagat, får lantmäterimyndighetens beslut eller åtgärd ändras endast om övriga sakägare och, när överklagandet rör ett allmänt intresse, eller den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet fått tillfälle att yttra sig. Ändring till fördel för en sakägare får dock ske, även om han inte haft tillfälle att yttra sig. Vad som har föreskrivits skall tillämpas också när överklagandet har gjorts av en företrädare för ett allmänt intresse eller av lant- mäterimyndigheten. Om domstolen finner att över- klagandet bör föranleda ändring i en avslutad förrättning eller i ett fastighetsbildnings- eller fastig- hetsbestämningsbeslut som har överklagats särskilt, får domstolen göra ändring även i den del som inte har överklagats, om det behövs för att uppenbar mot- stridighet eller oenhetlighet inte skall uppkomma i förrättningen eller beslutet. Finner domstolen att beträffande förrättning föreligger en sådan omständighet som avses i 15 kap. 10 §, får domstolen besluta om behövlig åtgärd, även om över- klagandet inte har avsett ifråga- varande del av förrättningen. fastighetsbildnings- eller fastig- Prop. 2003/04:115 hetsbestämningsbeslut som har Bilaga 2 överklagats särskilt, får domstolen göra ändring även i den del som inte har överklagats, om det behövs för att det inte skall uppkomma någon uppenbar mot- stridighet eller oenhetlighet i förrättningen eller beslutet. Finner domstolen att det beträffande en förrättning före- ligger en sådan omständighet som avses i 15 kap. 10 §, får domstolen besluta om behövliga åtgärder, även om överklagandet inte har avsett den ifrågavarande delen av förrättningen. Denna lag träder i kraft . Bestämmelserna i 4 kap. 25 a § skall fortfarande tillämpas vid förrättningar som har inletts före ikraftträdandet. I fråga om sådana förrättningar skall 4 kap. 10 b § inte tillämpas. Förslag till lag om ändring i lagen (1971:1037) om äganderättsutredning och legalisering Härigenom föreskrivs att 2 och 19 §§ lagen (1971:1037) om ägande- rättsutredning och legalisering skall ha följande lydelse. förrättning, som handlägges förrättning, som handläggs Om äganderättsutredningen är av betydelse för en annan förrättning som handläggs av lantmäterimyndigheten, får myndigheten handlägga äganderättsutredningen och den andra förrättningen gemensamt. Bestämmelserna i 4 kap. 17, 12 Bestämmelserna i 4 kap. 17, 12 och 13 §§, 14 § första och fjärde och 13 §§, 14 § första och fjärde styckena, 1624, 28 och 29 §§, 30 § första stycket samt 31 och 29 a §§, (1970:988) tillämpas också i fråga ningslagen (1970:988) tillämpas också i fråga om äganderätts- underrätta den eller de kom- uppgifter inom plan- och bygg- nadsväsendet om tid och plats för och 3 § denna lag lagen (1970:988) tillämpas också i fråga om legalisering. stycket och 3 § denna lag 4 kap. 110, 1223, 28, 29 29 a §§, 30 § första 3140 §§ fastighetsbildningslagen (1970:988) tillämpas också i fråga om legalisering. skall underrätta den eller de kom- munala nämnder som fullgör uppgifter inom plan- och bygg- nadsväsendet om tid och plats för sammanträden. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i ledningsrättslagen (1973:1144) Härigenom föreskrivs i fråga om ledningsrättslagen (1973:1144) dels att 21 § skall upphöra att gälla, dels att 16 § skall ha följande lydelse. I fråga om förrättning enligt denna lag tillämpas 4 kap. 124, 2735 och 3740 §§ samt 6 kap. 6 och 7 §§ fastighetsbildningslagen (1970:988). Om förrättningen bara gäller att ett inskrivet servitut eller en inskriven nyttjanderätt för rätt att framdraga och bibehålla ledning dra fram och behålla en ledning skall förändras till en ledningsrätt, skall dock sammanträde med sak- skall dock sammanträde med ägarna hållas bara om särskilda sakägarna hållas bara om det finns skäl talar för det. särskilda skäl för det. hänskjutas enligt 21 § till den eller Vid förrättning som avses i andra stycket får inskrivet servitut avseende rätt att framdraga och bibehålla ledning, som utgör tillbehör till annan fastighet eller annan inskriven tomträtt än den där ledningen finns, förändras till ledningsrätt endast om därvid förordnas att ledningsrätten skall höra till den fastighet eller tomträtt till vilken ledningen hör. Svarar fastighet för fordran, får inskrivet servitut eller inskriven nyttjanderätt förändras till ledningsrätt endast om sådana medgivanden som avses i 14 § andra stycket föreligger. Medgivande av rättsägare behövs dock ej, om förändringen är väsentligen utan betydelse för honom. 1.Denna lag träder i kraft . 2.16 § i dess äldre lydelse samt 21 § skall fortfarande tillämpas vid förrättningar som har inletts före ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i anläggningslagen (1973:1149) Härigenom föreskrivs att 23 § anläggningslagen (1973:1149) skall upphöra att gälla vid utgången av . Paragrafen skall dock fortfarande tillämpas vid förrättningar som har inletts . Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över promemorian Ändringar i fastighetsbildnings- lagen m.m. (Ds 1999:42) Remissyttranden har avgetts av , , , Kammarrätten i , , Lantmäteri- myndigheten i län, , , i , , , , kommun, , , kommun, kommun, , , , och . har bifogat ett remissyttrande från Lant- mäterimyndigheten . Yttrande över promemorian har även avgetts av Hela ska leva! och av Fastighetsrådens och . har avstått från att yttra sig. Förslag till ändringar i 16 kap. 14 §, 17 kap. 3 § och 18 kap. 2 § fastighetsbildningslagen (1970:988) Med anledning av att lantmäterimyndigheternas beslut att debitera förrättningskostnader överklagas till fastig- hetsdomstol får föreslå att vardera parten skall svara för sin rättegångskostnad i mål om överklagande av förrättningsräkning. Enligt mening bör följande ändringar göras i fastighetsbildningslagen (FBL). I 16 kap. 14 § bör införas ett nytt sjätte stycke med följande lydelse. I mål om avgift för lantmäteriförrättning skall vardera parten svara för sin rättegångskostnad. I 17 kap. 3 § och 18 kap. 2 § bör hänvisning ske även till 16 kap. 14 § sjätte stycket. I 16 kap. 14 § FBL finns bestämmelser om ansvaret för rättegångs- kostnaderna i fastighetsdomstol. Bestämmelserna äger motsvarande tillämpning i hovrätt respektive (17 kap. 3 § respektive 18 kap. 2 §). Första, andra och tredje styckena i 16 kap. 14 § FBL reglerar förhållandet mellan sakägare. I femte stycket regleras frågan om ansvaret för kostnader för bevisning eller särskild åtgärd. Enligt fjärde stycket, som reglerar ansvaret mellan sakägare och det allmänna, kan domstolen tillerkänna sakägare ersättning för rättegångskostnad om det finns synnerliga skäl. Till frågan om enskild part bör kunna få ersättning för sina kostnader i mål mot företrädare för det allmänna anför departementschefen i prop. 1969:128 Fastighetsbildningslag (sid. 921 f) sammanfattningsvis följande. Inom förvaltningsförfarandet gäller som allmän regel att enskild part inte har rätt till kostnadsersättning av det allmänna. Besvärssakkunniga, som i sitt betänkande Lag om förvaltningsförfarandet (SOU 1964:27) inte föreslog någon ändring i denna del, ansåg att det åligger en enskild part som en allmän medborgerlig skyldighet att medverka i förvaltnings- förfarandet utan rätt till ersättning för olägenheter och kostnader som det kan vara förknippat med. Motsvarande uppfattning gör sig gällande i fråga om mål vid fastighetsdomstol mellan enskild part och företrädare för allmänt intresse. Samma regler som gäller mellan enskilda parter kunde därför inte komma i fråga. I stället bör den enskilda med undantag för vissa särskilda situationer själv svara för sina kostnader i process mot representant för det allmänna. Motsvarande synpunkter framförs i prop. 1988/89:126 om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m. (sid. 1 och 7). Enligt den tidigare gällande lantmäteritaxan (1971:1101) och den nu gällande förordningen (1995:1459) om avgifter vid lantmäteriförrätt- ningar var t.o.m. sista instans för prövning av förrättningsräkningar. I Lantmäteri- och inskrivningsutredningens slutbetänkande (SOU 1994:90) konstaterades bl.a. att den då gällande ordningen inte stämde överens med artikel 6 i Europeiska konventionen (d. skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Utredaren föreslog därför att enskilda skulle få överklaga förrättnings- räkningarna till fastighetsdomstol. I en PM från Några överklagandefrågor fann departementet att ett överklagande av beslut om förrättningskostnader, trots att det är ett administrativt beslut, av hänsyn till sakägarna och av praktiska skäl bör ske till fastighetsdomstol. 1997/98:101 Översyn av förvaltningsprocesslagen; en allmän regel om domstolsprövning av förvaltningsbeslut m.m. behandlas förslagen i departementspromemorian. Regeringen bedömde att de i sak överensstämde med de egna förslagen och hänvisade även till betänkandet SOU 1994:90. Genom SFS 1998:371 beslutade den ändringen i 15 kap. 6 § FBL att lantmäterimyndighets beslut om debitering av förrättnings- kostnader får överklagas hos fastighetsdomstol, där det i enlighet med definitionen i 1 § handläggs som ett fastighetsbildningsmål. I lagstiftningsärendet om ändringen i 15 kap. 6 § FBL berördes inte frågan om rättegångskostnader i mål om avgift för lantmäteriförrätt- ningar. beslut om förrättningskostnader är ett förvalt- ningsbeslut som meddelas med stöd av förordningen (1995:1459) om avgifter vid lantmäteriförrättningar. Ett överklagande av ett sådant beslut prövades före av som sista instans. Till den helt övervägande delen var förfarandet skriftligt. Något undantag från huvudregeln att den enskilde själv skall svara för sina kostnader i förvaltningsärenden gjordes inte. Förvaltningsbeslut överklagas normalt hos förvaltningsdomstol. Lagstiftaren har emellertid av olika skäl ansett det lämpligast att lantmäterimyndigheternas beslut om debitering av avgifter för lantmäteriförrättningar överklagas till fastighetsdomstol. Detta för- hållande medför emellertid inte att debiteringsbeslutet förlorar sin karaktär av förvaltningsbeslut. Huvudregeln om att den enskilde själv skall svara för sina kostnader i förvaltningsärenden bör därför alltjämt gälla trots att överklagade debiteringsbeslut handläggs som fastighets- bildningsmål i domstolarna. FBL bör därför ändras i enlighet med detta synsätt. Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över skrivelse Remissyttranden har avgetts av , , , Kammarrätten i , , advokat- samfund och . Förslag till lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetsbildningslagen (1970:988)1 dels att 4 kap. 15, 17, 18, 24 och 29 §§, 7 kap. 5 §, 14 kap. 9 §, 15 kap. 7 §, 16 kap. 3, 5 och 11 §§ samt 17 kap. 3 § och 18 kap. 2 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 4 kap. 33 a § och 16 kap. 14 a §, av följande lydelse. Finns det anledning antaga att förrättning kan handläggas helt utan sammanträde, skall ansök- ningshandlingen delges sakägare, som ej biträtt ansökningen, och tillfälle lämnas honom att yttra sig över denna inom utsatt tid. Detta gäller inte den som är sakägare endast därför att han har del i samfällighet, om underrättelse enligt 6 kap. 7 § har lämnats. Handläggs en förrättning utan sammanträde, skall den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom plan- och bygg- nadsväsendet underrättas om förrättningen innan den avslutas. Om det finns anledning att anta att förrättningen kan handläggas helt utan sammanträde, skall an- sökningshandlingen delges de sak- ägare som inte har biträtt ansökan. skall de ges tillfälle att yttra sig över ansökan . I fall som avses i 6 kap. 7 § och 7 kap. 5 § tredje stycket behöver de som är sakägare endast därför att de har del i en berörd sam- fällighet eller är innehavare av ett berört servitut inte delges ansökan eller ges tillfälle att yttra sig över den. Handläggs en förrättning utan sammanträde, skall lantmäteri- myndigheten underrätta den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet om förrätt- ningen innan denna avslutas, om nämnden har begärt att få en sådan underrättelse. 1 Lagen omtryckt 1992:1212. Såsom lantmäterimyndighetens beslut gäller, om förrättningsmännen har olika mening, vad två av dem säger. Har varje förrättningsman sin mening, gäller förrättningslantmätarens mening. I fråga om pengar eller annat som utgör viss mängd skall dock den mening gälla som avser den näst största mängden. I beslut skall anges de skäl på Ett beslut skall innehålla skälen Skälen får dock ute- motivering av beslutet inte kan lämnas om en motivering kan an- Ett beslut som har meddelats i samband med för- meddelats i samband med att för- rättningens avslutande eller in- ställande, och beslut, som får ställts in samt sådana beslut, som överklagas särskilt, skall dessutom får överklagas särskilt, skall dess- innehålla anvisning om hur be- utom innehålla uppgift om hur slutet kan överklagas. beslutet kan överklagas. Meddelas beslut vid samman- träde, skall det uppläsas för de manträde, skall det läsas upp för Om i annan ordning meddelas beslut om förrättningens med förrättningens avslutande, be- slut som får överklagas särskilt, skall sakägare och annan som får överklaga underrättas om beslutet lämnas genom skriftligt med- delande eller i sådan särskild ord- ning som beslutats enligt 20 § förrättningen skall samtliga kända förrättningen skall samtliga kända dock ej, om det kan antagas att dock inte, om det kan antas att sakägaren ändå infinner sig. sakägaren ändå infinner sig. det föreligger anledning antaga att det finns anledning anta att det okända sakägare finns, utfärdas kallelse även på dessa. kallelse utfärdas även på dessa. I fall som avses i 6 kap. 7 § och behöver inte utfärdas till den som 7 kap. 5 § tredje stycket behöver är sakägare endast därför att han de som är sakägare endast därför har del i samfällighet, om under- att de har del i en berörd rättelse enligt 6 kap. 7 § har av ett berört servitut inte kallas. yrkande, gäller första stycket. Har de framställt yrkande, gäller dock första stycket. Kallelse skall delges sakägarna 2 Senaste lydelse 1995:1394. sammanträdet delges sakägarna. Om en sådan nämnd som avses i underrätta en sådan nämnd som 15 § tredje stycket har begärt det, avses i 15 § andra stycket om tid och plats för sammanträde. derrätta nämnden om tid och plats Sedan förekommande ersätt- ningsfrågor avgjorts och alla till förrättningen hörande göromål utförts, skall lantmäterimyndig- heten förklara förrättningen av- slutad (avslutningsbeslut). Avslutningsbeslut skall med- delas på sammanträde eller på tid och plats som myndigheten till- kännagivit för sakägarna och annan som får överklaga beslutet. Sådant tillkännagivande skall läm- nas vid sammanträde eller också genom skriftligt meddelande eller i sådan särskild ordning som be- slutats enligt 20 § andra stycket. 3Senaste lydelse 1995:1394. 4Senaste lydelse 1995:1394. När alla ersättningsfrågor har avgjorts och alla åtgärder som hör till förrättningen har utförts, skall lantmäterimyndigheten besluta att förrättningen är avslutad (avslut- ningsbeslut). Sakägarna skall underrättas skriftligen om beslut som har med- delats i samband med att en för- rättning har avslutats eller ställts in och om beslut som får över- klagas särskilt. En sådan under- rättelse skall också lämnas till andra som har rätt att överklaga beslutet. Underrättelsen skall innehålla uppgifter om innehållet i beslutet och om hur beslutet kan överklagas. bestäm- mer om underrättelsen skall ske genom vanligt brev, genom delgivning eller på något annat sätt. I fall som avses i 6 kap. 7 § och 7 kap. 5 § tredje stycket behöver de som är sakägare endast därför att de har del i en berörd samfällighet eller är innehavare av ett berört servitut inte underrättas. Har de framställt yrkande, gäller dock första stycket. Kan i fall som avses i 4 § första stycket olägenheten ej undanröjas genom ändring, får servitutet upphävas. Servitut får även upphävas, om till följd av ändrade förhållanden servitutet ej behövs för den härskande fastigheten eller nyttan av servi- tutet är ringa i jämförelse med belastningen på den tjänande fastigheten. Detsamma gäller, om servitutet ej utövats och omständigheterna även eljest är sådana att det måste anses övergivet. Om det är uppenbart att ett Om det är uppenbart att ett ser- servitut är övergivet och att ett vitut är övergivet och att ett upp- upphävande av servitutet inte hävande av servitutet inte minskar minskar den härskande fastig- den härskande fastighetens värde, hetens värde, får servitutet upp- får servitutet upphävas utan att hävas utan att ägaren av denna ägaren av denna fastighet har getts fastighet har lämnats tillfälle att tillfälle att yttra sig i förrättningen. yttra sig i förrättningen. alltid skicka en underrättelse om förrättningsansökan till ägare med känd postadress. Om avslutande av förrättning vid vilken även handlägges fråga om fastighetsbildning och om åtgärder i samband med av- slutandet gäller 4 kap. 29 och 30 §§. Beträffande annan förrättning äger 4 kap. 29 § motsvarande tillämpning. Kommunen skall dock alltid underrättas om avslutande av förrättning som den har sökt. I fråga om avslutandet av för- rättningen tillämpas 4 kap. 29 §. Bestämmelser om underrättelse om avslutningsbeslut finns i 4 kap. 33 a §. En kommun som har ansökt om förrättning skall alltid underrättas när förrättningen har avslutats. Om det vid förrättningen även har handlagts en fråga om fastig- hetsbildning, skall också 4 kap. 30 § om åtgärder i samband med avslutandet tillämpas. ningsbeslut får överklagas av en ningsbeslut får överklagas av en sådan nämnd som avses i 4 kap. sådan nämnd som avses i 4 kap. 15 § andra stycket på sätt och 15 § tredje stycket på sätt och inom tid som gäller för sakägare. inom tid som gäller för sakägare. Om fastighetsdomstolen finner att sakägare bör höras över över- klagandet, skall skrivelsen med överklagandet och därvid fogade handlingar delges sakägaren och föreläggande meddelas honom att inkomma med skriftlig förklaring. Om det för målets beredande eller avgörande krävs att yttrande inhämtas från , en sådan nämnd som avses i 4 kap. 15 § andra stycket eller någon annan myndighet eller från sak- kunnig eller att skriftligt bevis företes, särskilt sammanträde hålls eller annan liknande åtgärd vidtas, skall domstolen utan dröjsmål besluta om detta. Till huvudförhandlingen skall sakägarna kallas. Sakägare vars närvaro uppenbarligen är utan betydelse för hans rätt eller eljest för målets avgörande behöver dock ej kallas. Har talan fullföljts av företrä- dare för allmänt intresse, skall denne kallas till förhandlingen. När sakägares överklagande rör allmänt intresse, kallas läns- styrelsen eller, om målet avser sådan fastighetsbildning som anges i 15 kap. 8 § andra stycket, en sådan nämnd som avses i 4 kap. 15 § andra stycket. Företrädare för eller tjänsteman vid myndighet vars verksamhet beröres av målet kan kallas för att Om fastighetsdomstolen finner att en sakägare bör höras över överklagandet, skall skrivelsen med överklagandet och därvid fogade handlingar delges sak- ägaren. Denne skall föreläggas att svara skriftligen. Om det för beredande eller avgörande av målet krävs att ytt- rande inhämtas från , en sådan nämnd som avses i 4 kap. 15 § tredje stycket eller någon annan myndighet eller från sak- kunnig eller att skriftligt bevis företes, särskilt sammanträde hålls eller annan liknande åtgärd vidtas, skall domstolen utan dröjsmål besluta om detta. Till huvudförhandlingen skall sakägarna kallas. Om en sakägares närvaro uppenbarligen är utan betydelse för hans eller hennes rätt och även i övrigt saknar betydelse för målets avgörande, behöver sakägaren dock inte kallas. Har talan fullföljts av en företrä- dare för ett allmänt intresse, skall denne kallas till förhandlingen. När en sakägares överklagande rör ett allmänt intresse, kallas läns- styrelsen eller, om målet avser sådan fastighetsbildning som anges i 15 kap. 8 § andra stycket, en sådan nämnd som avses i 4 kap. 15 § tredje stycket. En företrädare för eller tjänste- man vid en myndighet vars verksamhet berörs av målet kan För detta ändamål kan även förrättnings- lantmätaren kallas. Kallelse skall delges. När någon sakägare har över- klagat, får lantmäterimyndighetens beslut eller åtgärd ändras endast om övriga sakägare och, när över- klagandet rör allmänt intresse, eller en sådan nämnd som avses i 4 kap. 15 § andra stycket fått tillfälle att yttra sig. Ändring till fördel för en sakägare får dock ske, även om han inte haft tillfälle att yttra sig. Vad som föreskrivits skall tillämpas också när överklagandet gjorts av en företrädare för allmänt intresse eller av lantmäterimyndigheten.