prop · GR031 · 2004-01-01 00:00:00 — Detta förklaras i huvudsak av att arbetslösheten beräknas bli högre än vad som beräknades i vårpropositionen. I förhållande till anvisade medel 2003 minskar utgifterna med 2004. Förändringen förklaras huvudsakligen av reformer som minskar utgifterna för arbetslös- hetsförsäkringen. Den konsekvensberäknade ramen 2006 minskar utgifterna med i förhållande till den föreslagna ramen . Detta beror främst på att antalet arbetslösa beräknas minska. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Arbetslivspolitik och Jämställdhetspolitik. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition ökar med . Detta förklaras i huvudsak av en nivåhöjning av anslag. I förhållande till anvisade medel 2003 minskar utgifterna med 2004. Förändringen förklaras huvudsakligen av att tidsbegränsade reformer avslutas. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Utbildningspolitik. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition ökar med . Detta förklaras i huvudsak av att anslaget 25:2 Studiemedel m.m. engångsvis justerats upp med 2004, varav avser en retroaktiv inbetalning till följd av att den preliminära inbetalningen av statliga ålderspensionsavgifter understeg den fastställda slutliga avgiften. I förhållande till anvisade medel 2003 ökar ramen för utgiftsområdet med 2004. Förändringen förklaras delvis av ovan redovisade justering avseende den statliga ålderspensionsavgiften . Därutöver återställs den av beslutade minskningen av anslaget 25:3 Studiemedelsräntor m.m. med (prop. 2002/03:46, bet. 2002/03:FiU24, rskr. 2002/03:119). Ökningen beror dessutom på att anslaget 25:2 Studiemedel m.m. tillfälligt minskas med till följd av förslag till tilläggsbudget i anslutning till denna proposition. Dessa utgiftsökningar motverkas av att antalet studiestödstagare beräknas minska. Detta beror främst på att statens räntekostnader stiger då den totala skuldstocken av studielån ökar och förändringar avseende prisbasbeloppet. Därutöver ökar anslaget 25:4 Rekryteringsbidrag med i förhållande till 2004. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. Utgiftsområde 16 Utbildningspolitik och universitetsforskning 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Utbildningspolitik och Forskningspolitik. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition minskar med . Detta förklaras i huvudsak av en höjning av högsta avgiften i maxtaxan för förskole- verksamhet och skolbarnsomsorg, vilket medför lägre statsbidrag till kommunerna med , neddragning av grund- utbildningsanslagen samt överföringar till respektive från andra utgiftsområden. I förhållande till anvisade medel 2003 ökar utgifterna med 2004. Förändringen förklaras huvudsakligen av att anslaget 25:10 Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem ökar med samt av pris- och löneomräkningar. Den konsekvensberäknade ramen ökar utgifterna med i förhållande till den föreslagna ramen . Detta förklaras bl.a. av att anslaget 25:10 Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem ökar med sammanlagt samt pris- och löneomräkningar. minskas anslaget 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna i och med att överförs till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. Det riktade statsbidraget för vuxenutbildning inordnas därmed i det generella statsbidraget till kommunerna. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. Kultur, medier, trossamfund och fritid 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Kulturpolitik, Ungdomspolitik och Folkrörelse- politik samt delar av politikområdena Mediepolitik, Finansiella system och tillsyn, Utbildningspolitik och Forskningspolitik. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition ökar med . Detta förklaras i huvudsak av att anslagen 2:1 Lotteriinspektionen respektive 28:26 Bidrag till kulturmiljövård tillförs medel. I förhållande till anvisade medel 2003 ökar utgifterna med 2004. Förändringen förklaras huvudsakligen av pris- och löneomräkning. Den konsekvensberäknade ramen ökar utgifterna med i förhållande till den föreslagna ramen . Detta beror främst på pris- och löneomräkning. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Bostadspolitik och Regional samhällsförvaltning samt delar av politikområdena Ekonomisk familjepolitik och Miljöpolitik. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vårproposi- tion minskar med . Detta förklaras i huvudsak av lägre beräknade kostnader för bostadsbidrag och räntebidrag. I förhållande till anvisade medel 2003 minskar utgifterna med 2004. Förändringen förklaras huvudsakligen av att utgifterna för bostadsbidraget beräknas minska samt av att den tidsbegränsade satsningen på lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet upphör. Den konsekvensberäknade ramen ökar utgifterna med i förhållande till den föreslagna ramen . Detta förklaras främst av att kostnaderna för räntebidrag förväntas öka . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Regional utvecklingspolitik. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vårproposition minskar med . Detta förklaras i huvudsak av att anslaget 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. flyttas från utgiftsområde 19 till utgiftsområde 22. I förhållande till anvisade medel 2003 minskar utgifterna med 2004. Förändringen förklaras huvudsakligen av den ovan nämnda anslagsflytten. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. Allmän miljö- och naturvård 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Miljöpolitik och del av politikområdet Forskningspolitik. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition minskar med . Detta förklaras framförallt av att överförs till utgiftsområde 23. Medlen avser ökade insatser för biotopskydd inom skogsbruket. I förhållande till anvisade medel 2003 ökar utgifterna med 2004. Förändringen förklaras huvudsakligen av de satsningar som beslutat med anledning av regeringens proposition Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU03, rskr. 2001/02:36). Den konsekvensberäknade ramen är lägre än den föreslagna ramen . Detta beror främst på att tids- begränsade satsningar upphör efter 2004. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Energipolitik. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- propositionen ökar med . Detta förklaras i huvudsak av åtgärder som följer av regeringens förslag i propositionen Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). I förhållande till anvisade medel 2003 minskar utgifterna med 2004. För- ändringen förklaras huvudsakligen av den avtalsreglerade ersättningen för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid Barsebäcks- verket. Den konsekvensberäknade ramen minskar utgifterna med i förhållande till den föreslagna ramen . Detta beror främst på att energi- program avslutas vid utgången av 2004. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar de två politikområdena Transportpolitik och IT, elektronisk kom- munikation och post. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition ökar med . Detta förklaras i huvudsak av att anslaget 37:7 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. flyttats från utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling till utgiftsområde 22, vilket innebär en ökning med . I förhållande till anvisade medel 2003 ökar utgifterna med 2004. Förändringen förklaras dels av ovan nämnda anslagsflytt, dels av tidigare beslut om att tillföra utgiftsområdet medel i enlighet med beslut med anledning av propositionen om Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126). Den konsekvensberäknade ramen ökar utgifterna med i förhållande till den föreslagna ramen . Detta beror främst på pris- och löneomräkning. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Skogspolitik, Djurpolitik, Livsmedelspolitik, Landsbygdspolitik samt delar av Samepolitik, Forskningspolitik och Utbildningspolitik. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition ökar med . Detta förklaras huvudsakligen av satsningar på forskning och utvecklingsverksamhet avseende ekologisk produktion samt fiske- och viltvård. Därutöver överförs till utgiftsområdet från utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Medlen avser ökade insatser för biotopskydd inom skogsbruket. I förhållande till anvisade medel 2003 ökar utgifterna med 2004. Förutom ovanstående satsningar förklaras för- ändringen huvudsakligen av den tidigarelagda utbetalningen av arealstöds- ersättningar Den konsekvensberäknade ramen är högre än den föreslagna ramen . Detta beror främst på ökade obligatoriska EU-stöd. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Näringspolitik, Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande, Konsumentpolitik samt delar av politikområdet Forskningspolitik. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition ökar med . Detta förklaras i huvudsak av en förstärkning av Verket för innovationssystem på samt förstärkningar till Verket för näringslivsutveckling () och Turist- främjande på vardera . I förhållande till anvisade medel 2003 ökar utgifterna med 2004. Förändringen förklaras huvudsakligen av ovan nämnda förstärkningar samt att en tillfällig neddragning av rymdanslaget upphör. Dessa förstärkningar tas delvis ut av att anslaget 39:6 Näringslivsutveckling i upphör. ökar utgifterna med i förhållande till den föreslagna ramen . Detta beror främst på den satsning på export- främjande verksamhet 20032006 som föreslogs i budgetpropositionen . Resterande förändring förklaras till största delen av pris- och löneomräkningar. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. Allmänna bidrag till kommuner 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Allmänna bidrag till kommuner. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition ökar med . Förändringen är en effekt av såväl minskningar som ökningar inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår i propositionen Utjäm- ning för vissa kostnader för stöd och service till funktionshindrade (prop. 2003/04:151), som överlämnats till , att ett nytt kostnadsutjämningssystem för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) skall införas . Ett nytt obetecknat anslag införs med och anslaget motsvaras av en ny lika stor inkomsttitel på statsbudgetens inkomstsida. Regeringen föreslår en slutreglering av för- ändringen i kommunkontosystemet, som genomfördes från , vilket innebär en nedjustering av det generella stats- bidraget 2004 med . Av regleringsbeloppet avser en engångsvis reglering för att reglera underskott avseende utbetalningar som kostnadsmässigt är från tiden före . Resterande av regleringsbeloppet avser en permanent reglering. Regeringen föreslår vidare en slutreglering av ersättningen till landstingen för viss vuxen- tandvård genom att det generella statsbidraget 2004 justeras upp med , varav avser en permanent reglering. tillförs ytterligare permanent. Regeringen föreslår därutöver en slutreglering av maxtaxan m.m. inom äldreomsorgen genom att permanent tillföra det generella statsbidraget . I förhållande till anvisade medel 2003 ökar utgifterna med 2004. Förändringen förklaras delvis av förslaget till nytt kostnadsutjämningssystem för LSS- kostnader och ovan nämnda regleringar. fortsatt förstärkning av hälso- och sjukvården. ökar utgifterna med i för- hållande till den föreslagna ramen . Detta beror främst på att avseende tillfälliga åtgärder som tidigare låg på statsbudgetens inkomstsida tillförs det generella statsbidraget till kommuner och landsting . Resurserna avser dels den generella delen av det tillfälliga sysselsättnings- stödet () dels den statliga skatt som kommunsektorn tillfälligt disponerat, den så kallade 200-kronan (). Det riktade statsbidraget för vuxenutbildning inom utgiftsområde 16, inordnas i det generella statsbidraget till kommunerna, som därmed justeras upp med . Det engångsvisa regleringsbeloppet avseende kommunkontosystemet 2004 innebär att det generella statsbidraget ökar med 2005. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter samt Riks- gäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgifts- området ingår inte under utgiftstaket för staten. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition ökar med . Detta förklaras i huvudsak av ränteutgifter till följd ett ökat lånebehov vilket beror på en försämring av statsbudgetens saldo. I förhållande till anvisade medel 2003 ökar utgifterna med ca 2004. Förändringen förklaras huvudsakligen av lägre överkurser. Den konsekvensberäknade ramen ökar utgifterna med ca i förhållande till den föreslagna ramen . Detta beror främst på ökade utgifter för lån i svenska kronor på grund av ett beräknat högre ränteläge och att inga överkurser beräknas . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. Avgiften till den Europeiska gemenskapen 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Avgiften till Europeiska gemenskapen. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition ökar med . Detta förklaras i huvudsak av att det preliminära budgetförslaget för europeiska unionen, som inte fanns tillgängligt i samband med ekonomiska vårproposition, nu har använts i beräkningarna. Den beräknade ramen ökar utgifterna med i för- hållande till den föreslagna ramen . Förändringen förklaras av an- taganden om den ekonomiska utvecklingen i och i Europeiska unionen Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. Ålderspensionssystemet vid sidan om statsbudgeten Utgifterna omfattar ålderspension i form av tilläggspension, inkomstpension och premie- pension samt kostnaderna för administrationen av dessa system. Utgifterna 2004 jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition minskar med ca . Detta förklaras i huvudsak av ett sänkt antagande om inkomst- index. I förhållande till 2003 ökar utgifterna med 2004. Förändringen för- huvudsakligen av en trendmässig ökning av antalet individer med inkomstgrundad pen- sion och genomsnittligt ökade pensionsnivåer. Den beräknade utgiften ökar med i förhållande till 2004. Detta beror främst på ett ökat antal individer med inkomstgrundad pension och genom- snittligt ökade pensionsnivåer. Beräknat belopp för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten uppgår till 2004. Bemyndiganden och övriga ekonomiska förpliktelser m.m. 7 Bemyndiganden och övriga ekonomiska förpliktelser m.m. 7.1Finansiering av anläggningstillgångar och rörelsekapital Regeringens förslag: Regeringen får be- sluta om lån i för investe- ringar i anläggningstillgångar som används i sta- tens verksamhet intill ett belopp av 25 . Regeringen får besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i Riksgälds- kontoret intill ett belopp av 17 . För Sjunde AP-fondens verksamhet får regeringen dels besluta om lån i Riks- gäldskontoret för investeringar i anläggningstill- gångar som används i verksamheten intill ett belopp av , dels besluta om kredit på räntekonto i intill ett belopp av . Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten fast- ställer en total låneram i Riks- gäldskontoret för investeringar i anläggningar som används i statens verksamhet (20 §). Vidare fastställer en total kreditram i för att täcka behovet av rörel- sekapital (21 §). I tabell 7.1 redovisas för varje utgiftsområde be- räknade sammanlagda låneramar för invester- ingar i anläggningstillgångar . Den totala låneramen avser summan av lån för detta ändamål som regeringen via myndigheterna (exkl. Sjunde AP-fonden) högst får ha i Riks- gäldskontoret . Summan per utgifts- område innefattar också tidigare tagna lån. Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier, Jord- och skogsbruk, fiske Anm: Beloppen per utgiftsområde är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summeringen. Låneramen för Sjunde AP-fonden behandlas separat (avsnitt 7.1.3) och ingår därför inte i tabellen. Regeringen beräknar att det behövs en sammantagen låneram på . För att kunna möta oförutsedda behov kommer preliminärt inte att fördelas till myndigheterna. Jämfört med den låneram som fastställt innebär förslaget till låneram en ökning med eller . Den genomsnittliga ökningstakten av låneramen har uppgått till . Myndigheternas totala skuld avseende inve- steringar i anläggningstillgångar uppgick till , vilket är ca mindre än . Diagram 7.1 Myndigheternas investeringslån Diagram 7.1 visar lånevolymens utveckling sedan systemet infördes . Tabell 7.2 Investeringslån och låneramar 1998 - 2003 Källa: och . Som framgår av tabell 7.2 har utnyttjandegraden per respektive år uppgått till mellan . Det bör dock observeras att upplåningen i regel ökar , varför utnyttjan- degraden som redovisas ovan är lägre än utnytt- jandegraden vid utgången av respektive år. Myndigheterna placerar överskottslikviditet och finansierar sitt behov av rörelsekapital i Riks- gäldskontoret. Respektive myndighet har för dessa ändamål ett räntekonto med kredit. Ramen för räntekontokrediten varierar men ligger normalt i intervallet av respektive myndighets anslag, bidrag och avgiftsinkomster. Beräknade kreditramar redovisas per utgiftsområde i tabell 7.3, tillsammans med totalt saldo och bruttoskuld på räntekontona per . Vid beräkningen av bruttoskulden ingår endast de myndigheter som hade ett negativt saldo på räntekontot och som därmed utnyttjat sin kredit. Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier, Jord- och skogsbruk, fiske Anm: Beloppen per utgiftsområde är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summeringen. Räntekontokrediten för Sjunde AP-fonden behandlas separat (avsnitt 7.1.3) och ingår därför inte i tabellen. 1 Ett negativt belopp på saldo innebär en behållning i . Regeringen föreslår att summan av kredit- ramarna för myndigheternas räntekonton (exkl. Sjunde AP-fonden) får uppgå till högst , vilket innebär att den totala ramen ökar med 200 miljoner jämfört med . För att kunna möta oförutsedda behov kommer preliminärt inte att fördelas till myndigheterna. Av tabellens första kolumn framgår att myndigheterna hade betydande inlåning på sina räntekonton. Den främsta orsaken till att inlåningen är större än utlåningen är det omfattande anslagssparande som myndigheterna har byggt upp. En effekt av detta är att endast 81 av de 251 myndigheter som har räntekonton med kredit i behövde utnyttja sin kredit januari . Sjunde AP-fonden har bildats för att förvalta premiepensionsmedel inom det reformerade ålderspensionssystemet. En del av pensions- avgiften, motsvarande av pensions- grundande inkomster, ger rätt till premiepension och förvaltas i värdepappersfonder efter individuella val. För de personer som avstår från att välja någon annan fond skall medlen placeras i Premiesparfonden som förvaltas av Sjunde AP- fonden. Därutöver förvaltar Sjunde AP-fonden ytterligare en fond, Premievalsfonden, som kan väljas på samma sätt som andra värdepappers- fonder inom premiepensionssystemet. Sjunde AP-fonden har inga uppgifter utöver för- valtningen av dessa fonder. För detta ändamål har organisation och verksamhet byggts upp från grunden. Kostnaderna för Sjunde AP-fondens verk- samhet skall täckas med de förvaltningsavgifter som tas ur fonderna. Detta gäller även kostnaderna för att bygga upp verksamheten. Starka skäl talar för att kostnaderna under upp- byggnadsskedet sprids över för att inte oproportionerligt belasta några enstaka årgångar av premiepensionssparare. För detta ändamål disponerar Sjunde AP-fonden krediter i (). disponerar Sjunde AP-fonden dels ett räntekonto med kredit på högst , dels ett lån på högst för finansiering av investeringar i anläggningstillgångar (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:FiU1, rskr. 2002/03:24). Vid ingången av 2003 var kontokrediten utnytt- jad upp till medan Sjunde AP-fondens lån för finansiering av anläggningstillgångar vid samma tillfälle uppgick till . /03 uppgick Premie- sparfondens och Premievalsfondens marknads- värderade tillgångar till respektive . När Premie- pensionsmyndigheten (PPM) fördelade ytterligare premiepensionsmedel tillfördes Premiesparfonden och Premievalsfonden . Den förra är således ojämförligt större och spelar därför en avgörande roll för Sjunde AP-fondens finansiering. Förvaltningsavgiften, som uppgår till av förvaltat kapital , reduce- ras genom det rabattsystem som tillämpas av PPM. Rabatten kommer premiepensions- spararna till del genom att PPM köper nya fond- andelar för rabattbeloppet. För Premiespar- fonden innebär detta att nettoavgiften efter rabatt begränsas till . kan de totala kostnaderna uppskat- tas till medan Sjunde AP-fondens avgiftsintäkter netto kan beräknas till . Det budgeterade underskottet 2003 kan därmed uppskattas till . Det balanserade under- skottet i Sjunde AP-fondens verksamhet beräknas till 2003 och 2004. Mot den bakgrunden bedömer regeringen att det behövs en ram på för kredit på räntekonto . Ramen avseende lån för finansiering av anläggningstillgångar bedöms kunna reduceras från högst 15 till högst 2004. Beräkningar utifrån en rad antaganden inne- fattande bl.a. in- och utflöden i Premiespar- fonden och Premievalsfonden, förväntad av- kastning och kostnadsutveckling visar att Sjunde AP-fonden kommer att redovisa successivt för- bättrade årsresultat. Med de förutsättningar som gällde /03 beräknades dock årsresultaten förbli negativa fram . Genom årliga överskott därefter beräknas det balanserade underskottet bli allt lägre för att elimineras efter ytterligare . Enligt 23 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten kan för en viss myndighet eller för viss anskaffning besluta att lånefinansiering skall ske på annat sätt än genom ovan beskrivna låne- och kreditramar.