prop · GR031d7 · 2004-01-01 00:00:00 — Detta utredningsarbete skall bl.a. utgöra underlag inför försvarsbeslutet . Försvarsmaktens mål att reducera de förtida avgångarna för kvinnliga officerare har uppnåtts. Försvarsmakten har därutöver arbetat med att öka nyrekryteringen av kvinnor till officersyrket. För att eliminera risken för indirekt diskriminering av kvinnor genom fysiska baskrav som närmast utestänger dem från officersyrket har Försvarsmakten istället tagit fram ett träningskrav. Detta används på prov inom Försvarsmakten för att sedan kunna utvärderas. Regeringens krav på en påtaglig ökning av andelen kvinnor inom officersyrket har Försvarsmakten omsatt till ett mål som innebär en 40 procentig ökning. Myndighetens mål är således att den totala andelen kvinnliga officerare 2007 skall öka från ca fyra till . För att nå detta mål har myndigheten inom ramen för sin jämställdhetsplan infört speciella rekryteringsåtgärder riktade till kvinnor. Den positiva särbehandlingen innebär inte att Försvarsmakten gör några kravunderskridanden, men att kvinnor som uppfyller samtliga antagningskrav också antas till yrkesofficersprogrammet. I ett läge där Försvarsmakten inte har lyckats rekrytera planerat antal personer till den grundläggande officersutbildningen och där så få som av de män som sökt utbildningen har behörighet blir myndighetens behov av att utöka ansträngningarna för att använda kvinnor som en rekryteringsbas mycket tydligt. Regeringens bedömning är att Försvarsmaktens utökade ansträngningar att rekrytera kvinnor till officersyrket är av stor betydelse för myndighetens möjligheter att skapa en god framtida personalförsörjning. För att nyrekryteringen skall fullföljas enligt plan krävs att åtgärderna för att uppnå detta mål kontinuerligt utvärderas och utvecklas. Avvecklingsmålen för civilanställda har enligt Försvarsmakten inte nåtts . Målet var att det skulle finnas 8 220 årsarbetare . Målet reviderades till 9 000. Utfallet blev ca 9 000 årsarbetare. Orsaken till detta har Försvarsmakten förklarat med att kärnverksamheten utökats med 255 befattningar och att Försvarsmaktens logistik har utökats jämfört med den ursprungliga planen främst på grund av att Muskövarvet inte överförts till annan huvudman. Enligt Försvarsmakten är planerade civilanställda årsarbetare 8 600 per . I fråga om kompetensutvecklingen för de civilanställda har projektet pågått . En utvärdering av projektet har gjorts av Försvarshögskolan. Även i andra former pågår en kompetensutveckling för den civila personalen. Den positiva nedåtgående trenden som har uppmätts vad gäller medelåldern (och ) har tillfälligt avstannat. Enligt regeringens mening synes vissa brister i Försvarsmaktens personalredovisningssystem alltjämt finnas kvar. Enligt regeringens bedömning har Försvarsmakten inte kunnat redovisa om befattningar som innehas av militär personal har kunnat eller kan ersättas av civilanställda. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Personal som fullgjort värnplikt har Försvarsmakten anställt ca 450 personer efter fullgjord värnpliktsutbildning. Anställningstiderna har varierat och motsvarar ca 350 årsarbetare. Personalen har i likhet huvudsakligen anställts för instruktörsuppgifter och erfarenheterna av detta är goda. Antalet innebär i det närmaste en fördubbling i jämförelse med 2001 (180 årsarbetare). Enligt regeringens mening visar utvecklingen att det bör vara möjligt att utnyttja och utveckla befintliga anställningsformer för den personal som Försvarsmakten anställer för dessa syften. Det senare var också något som regeringen framhöll i propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10). En fortsatt positiv utveckling förutsätter dock att Försvarsmakten och de fackliga organisationerna är överens om tillämpningen av befintliga avtal alternativt ingår ett nytt avtal som reglerar hur kompetensen hos som dem som fullgjort värnplikt bör tillvaratas. Omfattningen av den internationella verksamheten fortsätter att öka. Försvarsberedningen har i sina rapporter framhållit att bemanningen av de internationella insatserna är den enskilt viktigaste personalförsörjningsfrågan inför Försvarsbeslutet . Antalet yrkesofficerare som tjänstgör utomlands har ökat från 500 (2001) till 564 personer, därtill har även antalet reservofficerare som tjänstgjort ökat från 150 (2001) till 182 personer. Det är framför allt vid de personalintensiva missionerna, t.ex. i Kosovo, som det finns många tjänster. Antalet tjänster vid internationella staber fortsätter att öka i omfattning, framför allt med anledning av den fortsatta utvecklingen av EU:s militära krishantering. Ökningen förväntas fortsätta , speciellt avseende högre befattningar. Erfarenheter från internationell tjänstgöring har fått ett större genomslag, bl.a. prioriteras utbildning avseende fackspråk, internationell stabsarbetsmetodik och konflikthantering. godkände regeringens proposition Tjänstgöring i utlandsstyrkan (prop. 2002/03:26, bet. 2002/03: FöU2, rskr. 2002/03: 141). 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 (1999:568) om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten möjliggör för Försvarsmakten att agera för att fr.o.m. ikraftträdandet av lagändringarna utöka arbetsskyldigheten för anställda i Försvarsmakten till att omfatta tjänstgöring i utlandsstyrkan. Regeringen har därefter beslutat en ändring i officersförordningen (1994:882) med ikraftträdande . Ändringen innebär att då en yrkesofficer anställs i Försvarsmakten skall det framgå av det enskilda anställningsavtalet om arbetsskyldigheten omfattar tjänstgöring i internationell verksamhet utomlands för de syften som anges 1 § tredje stycket lagen om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten. Personalkostnaderna har enligt Försvarsmakten ökat med ca till ca . Av ökningen står avvecklingskostnader för personal för ca . De totala avvecklingskostnaderna för personal utgör ca . De fasta lönetilläggen har minskat . Utdragna löneförhandlingar (RALS) innebär enligt Försvarsmakten att 150 miljoner i lönemedel betalas ut först . Överbefälhavarens s.k. 10-punktsprogram om personalfrågor, som myndigheten fastställde 2001, har genomförts till del och fortsätter . Programmet syftar till att driva personalfrågorna på ett konsekvent sätt så att personalpolitiken stöder verksamhetens utveckling. För att tydliggöra ansvarsförhållanden m.m. har direktiv utarbetats till staber och förbandsledningar. I den långsiktiga planeringen har Försvarsmakten reserverat medel för programmets införande och utveckling med och därefter för med . Försvarsmaktens uppfattning är att det fortfarande finns ett behov av att stärka arbetsgivarbeteendet hos myndighetens chefer. har arbetet fortsatt med att stärka chefers förutsättningar att företräda arbetsgivaren. Förtroendet för myndigheten i frågor som rör arbetsgivarrollen kan förbättras om omvärlden konstaterar att arbetsgivarfrågorna hanteras konsekvent över tiden och utifrån hela myndighetens verksamhetsbehov och enligt god sed på svensk arbetsmarknad. Inom Försvarsmakten har arbete bedrivits för att detta synsätt skall prägla budskapet i utbildningsprogram för Försvarsmaktens anställda. Detta synsätt skall enligt Försvarsmakten också få genomslag i utvecklingssamtal, arbetsplatsträffar, lönebildning och andra avtalsbestämmelser samt uppföljning av arbetsgivarbeslut. Enligt Försvarsmakten har stora förändringar gjorts i avtalsbestämmelserna för såväl löner som arbetstid för att bättre stödja verksamheten. Lokala avtal och policy skall genomgås och följas upp efterhand. Enligt regeringens bedömning är det viktigt att Försvarsmakten fortsätter att arbeta med att förbättra sin arbetsgivarroll i enlighet med det arbete som inletts efter kritik som främst riktat mot myndigheten. Även expertgruppen för studier i offentlig ekonomi har i en rapport I rikets tjänst (Ds 2001:45) granskat löneutvecklingen för officerare. Sjukfrånvaron inom Försvarsmakten har fortsatt att öka . Särskilt tydligt är detta i fråga om längre sjukskrivningsperioder där frånvaron ökat från 2000 till 2002. Sjukfrånvaron skiljer sig markant mellan olika personalgrupper och mellan könen. Störst genomsnittlig långtidsfrånvaro 2002 hade de civilanställa kvinnorna (). Minst genomsnittlig långtidsfrånvaro redovisades för de manliga yrkesofficerarna () Försvarsmakten har redovisat ett åtgärdspaket som syftar till att minska sjukfrånvaron. Regeringen avser följa myndighetens arbete och har som en del i underlaget inför nästa försvarsbeslut begärt en redovisning av det arbete som bedrivs för att förbättra arbetsmiljön och för att minska sjukfrånvaron. Försvarshögskolans uppgifter är att utbilda yrkes- och reservofficerare på högre nivåer, att kompetensutveckla chefer för totalförsvarets behov samt att bedriva viss forskning inom ämnen som nära anknyter till skolans utbildningsområden. Den grundläggande officersutbildningen och övrig militär utbildning bedrivs inom Försvarsmakten vid bl.a. fack- och funktionsskolor. Försvarsmakten konstaterar att både utbildning av officerare vid militärhögskolor och vid genomförts med gott resultat samt att skolsystemet i allt väsentligt motsvarar kraven på en modern utbildning. För samtliga utbildningsprogram redovisas dock ett lägre antal examinerade elever än vad som planerats. Försvarsmakten lyfter även fram problem med att personalförsörja skolor och centra i en sådan utsträckning att det medfört sänkta ambitioner för vissa delar av utbildningarna. Försvarsmakten belyser de kompetensbrister som följer av problemen med att fylla de s.k. fackprogrammen och att drabbade områden är NBC, stridsfordon, verksamhetssäkerhet samt lednings- och informationssäkerhet. Regeringen bedömer att de grundläggande förutsättningarna för en lösning ligger i ett flerkarriärsystem där specialist- och expertkarriärer ges högre status. Bakgrunden till problemet med att lärarförsörja det militära utbildningssystemet är enligt Försvarsmakten förbandens svårigheter att uppfylla ställda bemanningskrav. I likhet med problemen att fylla fackprogrammen och att lyfta fram specialist- och expertkarriärer bottnar problemet både i frågan om status och personalvolymer inom ett antal olika trånga sektorer. Vid bedrivs även forskning och har myndigheten arbetat med att strukturera undervisningen så att den ämnesvis kan kopplas till skolans forskning. I utvecklingen av ämnen är krigsvetenskapen det viktigaste. Ytterligare ämnen som har utvecklats är statsvetenskap med inriktning på internationella relationer och krishantering samt militärhistoria. Försvarshögskolan har 18 professorer anställda och sammanlagt 42 disputerade var verksamma vid skolan, vilket har medgett att andelen undervisningstimmar med forskarutbildade lärare varit fortsatt hög. I arbetet med att förebygga och motverka sexuella trakasserier redovisar Försvarsmakten att ytterligare 58 lokala rådgivare utbildats. Totalt är de nu 200 stycken som kan stödja förbanden. Därutöver har myndighetens centrala arbetsgrupp för stöd och samtal påbörjat sitt 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 arbete och en nyinrättad utredningsgrupp har konstituerats. Inom HBT-området (homosexuella, bisexuella och transpersoner) pågår projektet som ingår i EU:s Equalprogram. Projektet kommer att löpa fram till utgången av 2004 och har som syfte att skapa en god nulägesbeskrivning av situationen inom Försvarsmakten för att utgående från den kunna ta fram verktyg som kan ge en varaktig attitydförändring. Inom ramen för kartläggningen inleddes, bl.a. en enkätundersökning i samarbete med som omfattar 3 000 personer, anställda och totalförsvarspliktiga inom Försvarsmakten. Några särskilda åtgärder för att direkt öka den etniska mångfalden genom rekrytering har inte vidtagits. Däremot har Försvarsmakten vidtagit åtgärder som bl.a. bidrar till att underlätta för religiösa minoriteter inom myndigheten. Utbildningar kring rasism har genomförts på flera olika nivåer. Jämställdhet och mångfald avseende de totalförsvarsgemensamma myndigheterna De totalförsvarsgemensamma myndigheterna påverkar i varierande utsträckning arbetsmiljö och attityder inom det militära försvaret. För samtliga myndigheter gäller att de har ett arbetsgivaransvar som bl.a. innebär att de skall verka för att ge alla oaktat kön, etnisk tillhörighet, religion, funktionshinder eller sexuell läggning - samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter i arbetslivet. Uttalade krav på samtliga myndigheter har därför varit att de verkar för att förbättra arbetsvillkoren för de anställda i dessa avseenden. Därutöver har regeringen särskilt betonat Totalförsvarets pliktverks och Försvarshögskolans viktiga roller i att bemöta totalförsvarspliktiga och studeranden. har bedrivit ett aktivt jämställdhetsarbete där ett antal åtgärder vidtagits för att främja jämställdheten mellan kvinnor och män. beaktar, bl.a. jämställdhet vid nyrekrytering för att nå en jämnare könsfördelning. Vidare satsade medvetet på kvinnor med högskolekompetens lokala löneförhandlingar. Ett positivt resultat av jämställdhetsarbetet är att andelen män bland de föräldralediga ökade . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringens bedömning är att jämställdhetsarbete utvecklas positivt och att myndigheten uppnått flera av sina uppställda mål. Totalförsvarets pliktverks mål är att det underrepresenterade könet för respektive yrkesgrupp inte skall underskrida av det totala antalet. För gruppen inskrivningsförrättare är andelen kvinnor , medan för gruppen psykologer är männen . Sjukfrånvaron bland kvinnorna är betydligt högre än för männen. Detta avser analysera djupare . Den uppåtgående trenden vad avser ökningen av sjukskrivningstalen har brutits och planat ut jämfört med , men är fortsatt hög. Regeringen bedömer att det arbete som bedrivit för att öka intresset bland unga kvinnor för värnplikten gett ett mycket gott resultat. bedömer regeringen att det svåra arbetet med att förändra föråldrade attityder inom myndigheten så att alla, oaktat t.ex. kön och sexuell läggning kan känna sig välkomna inte fått tillräckligt genomslag . Försvarshögskolan har i förhållande till ökat sina ansträngningar med jämställdhetsarbetet. En handlingsplan mot sexuella trakasserier har fastställts och två jämställdhetsutbildningar, den ena med chefer som målgrupp och den andra med inriktning på hur genusaspekter kan belysas i utbildningen har anordnats. Därutöver inleddes kartläggningar av arbetsmiljö och löneläge utgående från ett jämställdhetsperspektiv. Regeringen bedömer att det nu redovisade arbetet med jämställdhetsfrågor, mångfald och diskriminering innebär en välkommen ambitionshöjning i förhållande till . Regeringen bedömer dock att det är för tidigt att bedöma vilket resultat arbetet ger och om det kommer att få nödvändigt genomslag inom myndigheten. Försvarets radioanstalts jämställdhetsarbete bedrivs främst med målsättningen att öka andelen kvinnliga anställda inom de tekniska områdena. Myndigheten har trots olika åtgärder haft svårigheter att uppnå detta. Regeringen anser att det är nödvändigt att myndigheten ökar sina ansträngningar att jämna ut obalanser i rekryteringen och därmed nå målsättningen. tog fram gemensamma handlingsplaner för jämställdhet, jämställda löner och mot sexuella trakasserier och kränkande särbehandling. Åtgärder för att främja jämställdhet har genomförts på både en övergripande nivå och avdelningsnivå, bl.a. har en centralt placerad jämställdhetshandläggare för samordning och stöd utsetts. Seminarier om kränkande särbehandling har ägt rum . Rekryteringssatsningar har bl. a. lett till ökad andel kvinnliga forskare och myndigheten strävar efter en personalsammansättning med ökad etnisk mångfald. Regeringen ser positivt på de åtgärder som vidtagits inom området . Bedömningen är att det är av stor vikt att fortsätter sitt arbete med att främja jämställdhet, etnisk mångfald och att motverka all form av diskriminering. I proposition 2001/02:11 Bättre villkor för totalförsvarspliktiga skriver regeringen att den moderna plikten, till skillnad från invasionsförsvarets tillämpning, bygger på en högre grad av frivillighet. Totalförsvarsplikten utgör grunden för bemanningen i totalförsvaret. Genom plikten garanteras totalförsvaret den bästa bemanningen. Den som är bäst lämpad för en befattning skall tas ut till uppgiften. Utbildningsresultatet blir oftast bäst om individen uppfattar utbildningen som relevant för försvaret eller för individen själv. För att detta system skall fungera krävs ett antal förbättringar som rör den totalförsvarspliktiges situation före, under och efter att grundutbildningen genomförs. Regeringen har därför vidtagit en rad olika åtgärder. I och med proposition 2001/02:11 Bättre villkor för totalförsvarspliktiga höjde regeringen dagersättningen som en utbildningspremie infördes. Även stora förbättringar i personskadeskyddet infördes. Att höja den ekonomiska ersättningen är ett sätt att öka attraktionskraften för att genomföra en pliktutbildning. Ett annat sätt är att öka det civila meritvärdet av att ha genomfört en totalförsvarsutbildning. Mot bakgrund av detta har det inom Försvarsdepartementet tillsatts en arbetsgrupp med representanter från Försvarsdepartementet, Arbetsgruppen har till uppgift att ta fram ett underlag för regeringens samlade syn på civilt meritvärde. Arbetet innebär att gruppen bl.a. skall definiera vad som menas med civilt meritvärde samt presentera riktlinjer för det fortsatta arbetet. Resultatet från arbetsgruppens arbete kommer att presenteras för . Vid utgången av uppgick medlemsantalet i de frivilliga försvarsorganisationerna till drygt 730 000 personer. har 21 av totalt 23 av organisationerna haft uppdrag från Försvarsmakten. Utbildningsverksamheten har minskat något , från strax över till ca 2002. Verksamhetsmålen har uppnåtts till i fråga om utbildningsdeltagare. Antalet personer med frivilligavtal (samarbetsavtal mellan Försvarsmakten och åtta av frivilligorganisationerna) minskade från ca 20 000 till ca 19 300. Behovet av avtal är dock fortfarande stort hos Försvarsmakten och uppskattas till ca 28 600. tecknades 870 nya avtal. av dessa tecknades med kvinnor. Ungdomsverksamheten har bedrivits med ett minskat antal deltagare men under ett ökat antal utbildningsdagar. Antalet deltagare i ungdomsverksamheten har minskat från drygt 23 000 personer 2001 till drygt 17 100 . Antalet utbildningsdagar ökade med ca 40 000 2002. Av anslaget 6:17 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförvaret har utnyttjats för ungdomsverksamhet. De kvalitativa och kvantitativa målen för utbildning har i huvudsak uppnåtts, medan målen gällande avtalsuppfyllnad inte har kunnat uppnås. Regeringen anser det vara oroande att frivilligrörelserna alltjämt inte kan uppnå de mål Försvarsmakten satt upp i fråga om antalet avtalsbundna och avser därför följa utvecklingen. Positivt är dock att den stödjande verksamheten i , , , och har blivit etablerad och efterfrågad. Samtliga dessa stater har framfört önskemål om att samarbetet bör fortsätta. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Med utgångspunkt från propositionen 2001/02:159 Frivillig försvarsverksamhet inom totalförsvaret har Försvarsmakten och getts i uppdrag att i samråd redovisa förslag rörande fördelning av organisationsstöd, utarbeta handlingsregler för organisationer som skall omfattas av förordningen (1994:524) om frivillig försvarsverksamhet samt att inleda ett arbete i syfte att inför försvarsbeslutet lämna förslag på vilka organisationer som skall omfattas av nämnda förordning. Regeringen redovisade i budgetpropositionen (prop. 2002/03:1) delar av stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna och har aviserat ytterligare redovisning i föreliggande proposition. har Försvarsmakten fördelat organisationsstöd till frivilliga försvarsorganisationer på ca . Av dessa medel fick CFB) och () , dvs. Försvarsmakten utbetalade även ersättning för de frivilliga försvarsorganisationernas utbildningsverksamhet på totalt . Av dessa uppdragsmedel erhöll CFB , SLK och Svenska röda korset . Inom ramen för sitt ansvar som sektorsmyndighet har Försvarsmakten lämnat en samlad miljöredovisning för försvarssektorn . Sektorn omfattar Försvarsmakten, , , , och . Miljöarbetet inom sektorn har utvecklats , bl.a. genom att en miljödelegation med representanter från ledningen för respektive myndighet i sektorn har tillsatts. Med utgångspunkt i de av beslutade miljökvalitetsmålen har försvarssektorn formulerat gemensamma sektorsmål. Dessa mål har i sin tur brutits ned till mål för de olika myndigheterna. Försvarssektorns verksamhet påverkar främst elva av de 15 miljökvalitetsmålen. Försvarssektorns miljöarbete jämförs i redovisningen med de nationella miljökvalitetsmålen och med sektorsmålen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 konstaterar att utvecklingen med något undantag där en entydig förändring inte kan noteras gått i rätt riktning avseende samtliga miljökvalitetsmål. I det följande anges några exempel ur redovisningen. -Miljökvalitetsmålet Rikt odlingslandskap, dvs. att bevara en god och hälsosam livsmiljö och att bevara natur- och kulturvärden. En åtgärd inom sektorn för att nå detta miljökvalitetsmål är att införa övnings- och miljöanpassade skötselplaner för övnings- och skjutfälten. har sex sådana planer upprättats. -Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, dvs. att städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö. Viktiga åtgärder som genomförs inom försvarssektorn är att bullerisolera bostadshus runt flygflottiljerna och att sanera miljöfarliga lämningar efter tidigare försvarsverksamhet. -Miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt, dvs. att avveckla ämnen som bryter ned ozonskiktet. Ämnen som bryter ned ozonskiktet används inom försvaret som kylmedel och som brandsläckningsmedel. Sektorn har redan avvecklat merparten av dessa ämnen, bl.a. CFC/ freon och halon, och ersatt dem med ämnen som är mindre farliga. Detta arbete fortsätter. -Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, dvs. att begränsa utsläppen av koldioxid. Försvarssektorn har vidtagit åtgärder bl.a. för att minska energiförbrukningen för uppvärmning. Vidare har Försvarsmakten börjat köra sina fordon på ett mer miljövänligt körsätt, s.k. ecodrive. Miljöutbildningen har fortsatt inom sektorns myndigheter, liksom arbetet med att införa miljöledningssystem. Försvarsmakten har vidare minskat användningen av farliga kemikalier. kunde således ca 100 kemiska produkter ersättas med mindre farliga alternativ. Det internationella samarbetet på försvarsmiljöområdet har fortsatt . Försvarsmaktens insatser , och har utvecklats vidare. har översatts till estniska och anpassats till estniska förhållanden. Motsvarande arbete pågår i och . Projektet vid Adazibasen i har fortsatt med en bullerutredning. I har det svensk- amerikansk-litauiska centrumet för miljöutbild- ning i Nemencine utvecklats till ett interregionalt centrum. Regeringen konstaterar att försvarssektorn bedriver ett systematiskt och ambitiöst miljöarbete i linje med de miljökvalitetsmål har lagt fast. I det internationella sammanhanget kan regeringen konstatera att arbetet fortsätter att utvecklas i en positiv riktning. Regeringen vill också peka på att tillsammans med och tog initiativ till att utveckla försvarsmiljösamarbetet i , det s.k. Riga-initiativet. Syftet med detta arbete är att utveckla en strategi för försvarsmiljösamarbete i . leder genom Försvarsdepartementet det informella sekretariatet i detta samarbete. Försvarsmiljösamarbetet mellan EU- staternas försvarsministerier fortsätter också att utvecklas. Miljöfrågor avseende de totalförsvarsgemensamma myndigheterna upprättade ett processbaserat miljöaspektsregister, grundat på miljöutredningens resultat. miljömål är baserade på de miljöaspekter som identifierades miljöutredning och på de principer för miljöarbetet som framgår av myndighetens miljöpolicy. En av de främsta uppgifterna är att ställa krav på verksamhetsledningssystem. Myndigheten har ett processorienterat arbetssätt där kraven på ett systematiskt miljöarbete omhändertas i processerna.