prop · GS0356 · 2004-12-22 00:00:00 — Turistnäringen omsatte , vilket motsvarade av totala bruttonationalpro- Turistnäringen genererade i exportintäk- ter och stod för av totala tjänsteexport. Turistnäringen sysselsatte drygt 127 000 personer 2003, en ök- Turistnäringen är den enda exportnäring som genererar mervär- desskatt till statskassan, ca från Resandets utveckling stämmer väl med hur den allmänna konjunkturen Efter devalveringen av den svenska kronan ökade bruttonationalprodukten (BNP) och också resandet i , särskilt de Efter en relativt stabil och positiv utveckling under den senare delen av försämrades den totala ekonomiska ut- vecklingen och det nationella och internationella resandet minskade Bakom det ras som drabbade resandet finns flera förklaringar. Den relativa prisökningen på den svenska turistprodukten, tillsammans med den allmänna nedgången i ekonomin, ledde till minskad efterfrågan i både affärs- och privatresemarknaden. Därtill inträffade krig och terroristaktioner på olika platser i världen, vilket kraftigt hämmade det internationella resandet. började BNP-kurvan och resandekurvorna vända uppåt igen. differentierades momssatserna, också på turisttjänster, och flera änd- ringar i momsstrukturen gjordes under resten av 1990-talet. Från novem- ber 1992 tilläts den svenska kronan flyta med följd att kronkursen för- svagades. Det blev billigare för utländska besökare att resa till, och vistas i , som det blev dyrare för svenska resenärer att åka utomlands. har det funnits en tillväxt i ekonomin och en god utveckling av svenska och utländska övernattningar i . Bakom totalsiffrorna finns emellertid förändringar och omfördelningar i det internationella resandet som påverkats av epidemier och terrorattacker. Då turistnäringen inte är definierad i nationalräkenskaperna och fördelas över en mängd branscher har det tidigare varit svårt att göra beräkningar av dess effekter på exempelvis ekonomi och sysselsättning. För att lösa problemet har så kallade satelliträkenskaper introducerats. Genom dessa kan separata räkenskaper för turistnäringen ställas upp med utgångspunkt i de befintliga nationalräkenskaperna. I mäter vi tu- ristnäringens effekter på ekonomi och sysselsättning enligt denna modell. Metoden, Account (TSA), har tagits fram av WTO i nära samarbete med och turistnäringens organisationer. Den är godkänd av FN och snabbt på väg att bli en etablerad standard i hela världen för att mäta turistnäringens ekonomi. ligger långt fram i utvecklingen och användandet av TSA. I görs detta genom be- räkningar i nationalräkenskaperna av () på uppdrag av Turistdelegationen. I nationalräkenskaperna delas all ekonomisk aktivitet in i 17 olika branscher. Turistnäringen finns inte med som en egen bransch, utan utgör en del av många andra branscher. Enkelt uttryckt handlar satellitberäk- ningarna om att lyfta ut den del av produktionen som har sitt ursprung i turism från de olika branscherna och samla dem på ett separat konto, ett så kallat satellitkonto. Satellitkontot blir ett samlingskonto för de ekono- miska aktiviteter i samhället som är turistrelaterade. Satellitkontot uttrycker värdet av svenska och utländska fritidsresenä- rers och affärsresenärers totala konsumtion av svenska varor och tjänster. Beräkningsunderlaget inhämtas genom intervjuer med turister. Det är två faktorer som i första hand styrt vilka frågor som ställs i de svenska reseundersökningar som Turistdelegationen ansvarar för eller är part i. Den första handlar om att få fram underlag för att göra satellit- kontoberäkningar och den andra handlar om att möjliggöra internatio- Prop. 2004/05:56 nella jämförelser. Inkvarteringsstatistiken, som insamlas och redovisas av SCB på uppdrag av Turistdelegationen, visar övernattningar på kommer- siella anläggningar i och är den viktigaste statistikkällan för in- ternationella jämförelser. Den innehåller inga uppgifter fördelade på kön. I konsumentundersökningar finns könsvariabeln i allmänhet med, men beroende på syftet med undersökningen behandlas den olika i olika un- dersökningar. I exempelvis undersökningen om Inkommande Besökare i , Turistdelegationen, gällde ett antal bakgrundsfrågor, som frågan om kön, enbart den som besvarade frågorna i en enkät, medan andra frå- gor avsåg hela ressällskapet. Här blir svaren på bakgrundsfrågorna inte representativa för hela resepopulationen. Enligt undersökningen uppgick antalet övernattande besökare från utlandet till totalt 7,5 miljoner. Av dessa var män och kvinnor. Enligt analysen antas antalet män vara överrepresenterade beroende på att det ofta varit män som besvarat frågorna för en hel familj eller annat sällskap. Besökarnas åldersfördelning visar att andelen unga besökare är större bland kvin- norna än bland männen, . Besökarnas utbild- ningsnivå uppvisar ytterst små skillnader. Besökarna har angivit sin in- komstnivå som låg, medel eller hög. Resultatet visar att kvinnorna har lägre genomsnittlig inkomst än männen. Rese- och TuristDataBasen (TDB) behandlar svenskars resande i och till utlandet. Uppgifter från undersökningen redovisas kvar- talsvis och för helår och säsonger. I undersökningen frågas efter hur många resor som gjorts och uppgifterna kan fördelas på kön, ålder, ut- bildningsnivå och inkomstnivå. Den senaste undersökningen (2003) re- sulterade i följande: Det totala antalet gjorda resor uppgick till 65 miljoner. Av dessa gjordes av resorna av män och av kvinnor. Det totala antalet resor inom var 52 miljoner. Av dessa gjordes av resorna av män och av kvin- nor. Det totala antalet resor till utlandet var 13 miljoner. Av dessa gjordes av resorna av män och av kvin- Resenärernas åldersfördelning visade att fler kvinnor (upp till ) än män reser i och till utlandet. Vidare är resandet till utlandet för- skjutet uppåt i åldrarna jämfört med resandet i , både för kvinnor och för män. Bland resenärer inom har en större andel kvinnor än män efter- gymnasial utbildning, medan det bland utlandsresenärer är en större an- del bland kvinnorna som har lägre utbildning. Andelen kvinnor med lägre inkomster är större både när det gäller re- sor i och till utlandet. Inkomstnivån är högre för utlandsresenä- rer, särskilt avseende männen. Det finns inga vedertagna modeller för hur beräkningar av antalet företag och vem som driver företagen eller antalet anställda fördelat på kön, ål- der, etniskt ursprung, utbildningsnivå etc. skall tas fram. Det görs heller inga regelbundna beräkningar eller skattningar i . Enstaka studier av turistnäringen där man försökt göra bedömningar/skattningar har ut- förts, men de har olika beräkningsgrunder och är därmed inte direkt jäm- förbara. Några resultat från sådana studier är följande: I för nöjes skull (Ura 2001:3) beskrivs turistnäringen som en del i den s.k. upplevelseindustrin. I rapporten konstateras att turistnäringen är den delnäring inom upplevel- seindustrin som sysselsätter mest kvinnor. kvinnor och män sysselsattes 2000 inom turistnäringen. Inom upplevelsein- dustrin sysselsattes det lika många kvinnor som män. Av ett material från om Turismutveckling och för- ändringar i arbetsmarknaden på landsbygden , framgår att kvinnor och män i turistrelaterade branscher har lägre inkomster än kvin- nor respektive män på den totala arbetsmarknaden. Skillnaderna inom turistnäringen är stabila över åren medan skillnaderna mot totala arbets- marknaden ökar, dvs. inkomstutvecklingen i turistnäringen går långsam- mare. Materialet visar också att den ekonomiska nedgången , som resulterade i färre sysselsatta i turistnäringen, slog hår- dare mot kvinnor än mot män. Den totala turistkonsumtionen uppgick till 2003. Svenska hushåll stod för , svenskt näringsliv för och utländska besökare för . De tre största konsumtionsområdena för hushållen varuhandel, nytt- jande av fritidshus och transporter svarar tillsammans för nära 60 pro- cent av hushållens totala utlägg. Det svenska näringslivet lägger av konsumtionen på två områden transporter och boende. De utländska besökarnas utlägg redovisas endast som en totalsumma i satellitkontot, inte fördelat på hushåll och näringsliv. Här finns två starka konsumtionsområden varuhandel och restaurang med tillsammans av de totala utläggen. Turisternas konsumtion i gav 2003, som en effekt i produk- tionsledet, ett förädlingsvärde om , motsvarande av BNP. De branscher som svarade för de största andelarna av förädlingsvärdet var hotell- och restaurang , transporter och reseförsäljning , varuhandel och fri- tidshusens användning . Det totala antalet sysselsatta uppgick till drygt 127 000. sammanställer kvartalsvis statistik om resevalutautveck- lingen. Resevalutan avser utgifter som resenärer från ett land har när de besöker ett annat land. Svenskars utgifter i utlandet är import medan ut- ländska besökares utgifter i är export. håller, förutom de direkta utgifter som resenärer har, även poster som valutaspekulation, återväxling, Internethandel och privatimport av bilar. För vissa av dessa poster gör korrigeringar. Turismens importvärde (svenska turisters konsumtion i utlandet) upp- gick 2003 till (enligt resevalutastatistiken). Export- värdet (utländska turisters konsumtion i ) var 42,8 miljarder kro- nor (enligt resevalutastatistiken). Exportvärdet i resevalutan har ökat över hela perio- den 19902003 och importvärdet . Importvärdet ökade mycket snabbt under den senare delen av , men har minskat . Exportvärdet har haft en stadig tillväxt sedan mitten av 1990- talet och en nedgång först . Inkvarteringsstatistik avseende hotell, stugbyar och vandrarhem insamlas av SCB, på uppdrag av Turistdelegationen. Camping- och Stug- företagares () samlar på Turistdelegationens upp- drag in statistik från landets campingplatser. Inkvarteringsstatistiken mäter övernattningar på kommersiella boende- anläggningar, dvs. hotell, stugbyar, vandrarhem och campingplatser, och ger information om resandet i och till landet. Antalet övernattningar på kommersiella anläggningar uppgick till 44,1 miljoner. De största logiformerna var hotell och campingplatser som tog emot 21,1 respektive 17,1 miljoner övernattningar. Av det totala antalet övernattningar var svenska och utländska. Tillväxttakten för utländska övernattningar var nästan dubbelt så stor som för svenska. Utbudet för boende i kommersiella anläggningar är drygt 1 700 hotell med sammanlagt 96 000 rum, 300 stugbyar, 650 vandrarhem och nära 1 100 campingplatser. Kapacitetsutnyttjandet visar stora variationer regionalt och under olika delar av året. Hotellens kapacitet utnyttjades till i genomsnitt med toppar och un- der affärsresandets högsäsong vår och höst. Genom regelbundna konsumentundersökningar, som redovisas i Rese- och TuristDatabasen, framkommer uppgifter om svenskars resor i och till utlandet. gjordes 7,6 miljoner affärsresor i och 2,5 miljoner till utlandet. Vidare gjordes 44 miljoner fritids- resor i och 10 miljoner till utlandet. De dominerande motiven för både i och till utlandet var att träffa släkt och vän- ner samt lugn och ro, avkoppling. Motiven för affärsresorna, både de i och de till utlandet, var enskild tjänsteresa, konferens, kon- gress eller seminarium samt ordinarie arbete på annan ort. De beräk- nade dygnsutläggen vid resor i var för affärsresenä- rer och för fritidsresenärer och vid resor till utlandet respektive . För , , och är det möjligt att jämföra in- kvarteringsstatistik insamlad för liknande typer av boendeanläggningar. Boendet i kommersiellt uthyrda stugor, en stor verksamhet främst i Prop. 2004/05:56 , boende i egna hus, hos släkt och vänner m.m. tas inte med i jämförelserna då tillgången på statistik om dessa boendeformer varierar starkt mellan länderna. över hela perioden 19952003 har och haft den klart mest positiva utvecklingen av de nordiska länderna. har haft en i stort sett kontinuerlig ökning och marknadsan- delen har vuxit från till av det totala antalet över- nattningar i de nordiska länderna. I har utvecklingen också varit tämligen jämn och positiv och marknadsandelen har vuxit från 27 pro- cent till . och har noterat minskat antal övernattningar under pe- rioden. har minskat sin marknadsandel från till . ligger och på ungefär samma nivå. har minskat sin andel från till . 4.5Turistpolitikens genomförande aktörer och strategier Samhället har ett intresse av att främja turism och resande utifrån flera olika utgångspunkter; för att få exportinkomster genom tillresta turisters konsumtion, öka kvinnor och mäns sysselsättning och öka kännedomen om en region och bidra till Sverigefrämjande mer allmänt. De flesta län- der har en lång tradition av att främja turismen. Traditionellt har detta främjande gjorts i form av marknadsföring och då vanligen i utlandet. Detta avsnitt behandlar turistfrämjande i , både ur perspektiven information, marknadsföring och marknadsbearbetning och perspektiven produktutveckling, kvalitetssäkring, kvalitetsmärkning och utbildning. Staten har haft ett engagemang i turistfrågor . Be- roende på den allmänna politikens inriktning och på ekonomiska och politiska förhållanden i omvärlden har turistpolitikens styrka och fokus varierat (se avsnitt 4.1). har staten hanterat turistfrågorna dels genom en myndighet under , Turistdelegationen, dels ge- nom ett hälftenägande i . Även länssty- relserna har viktiga uppgifter som påverkar turismens förutsättningar. De övergripande målen för AB:s och Tu- ristdelegationens verksamhet har baserats på att verksamheten skall bidra till att skall ha en hög attraktions- kraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring. Turistdelegationens uppdrag har en inriktning mot utveckling av turistut- budets kvalitet och innehåll medan AB:s uppdrag är att föra ut och stärka turistutbudets image i första hand i ut- landet. Turistdelegationen är en liten myndighet och därmed beroende av ett stort och starkt nätverk både i turistnäringen och i andra samhällsorgan med inflytande på näringens utveckling. Kontakterna med näringens företrädare är en viktig del i Turistdelega- tionens arbete och konkretiserades när Framtidsprogrammet arbetades fram. På motsvarande sätt har kontakter etablerats och utvecklats med offent- liga aktörer där många har direkta tillsyns- och utvecklingsuppdrag på områden som är av avgörande betydelse för turistnäringens utveckling. Detta gäller särskilt de myndigheter på nationell och regional nivå som hanterar natur- och kulturresurser, transportinfrastruktur, forskning och utbildning. En genomgång av regleringsbreven för Turistdelegationen visar att staten kraftigt stärkt sitt engagemang i turist- frågorna och vidgat sin syn på turistnäringen och turismens roll i sam- hället och näringslivet. Turistdelegationen återrapporterar insatser bl.a. inom områdena Sam- ordning, Kunskapsutveckling, Statistik, Europeisk samverkan, Hållbar utveckling, Regional utvecklingspolitik och övrigt utredningsarbete. Turistdelegationens verksamhet har vuxit från att i huvudsak varit fo- kuserad på kunskapsutveckling, statistik, analyser och utredningar till att dessutom omfatta deltagande i stora områden som hållbar utveck- ling, utvecklingsarbete inom EU, samordning av statliga insatser för tu- ristutveckling och deltagande i regional utvecklingspolitik. En ökad tyngdpunkt har lagts på tillväxt, förutsättningar för företagande, entre- prenörskap, internationalisering, hållbar utveckling, förnyelse och sam- ordning, vilket är en spegling av den svenska näringspolitiken i stort. De samhällssektorer som har betydelse för turismen har stärkts. inom turismen är en fristående stiftelse med syfte att främja utvecklingen av kunskap inom svensk turism. Stif- telsen delar ut ett antal stipendier för turismforskning och för genomförande av utvecklingsprojekt som behandlar viktiga problem- ställningar och företeelser inom rese- och turistområdet. är Turistdelegationen huvudman för stiftelsen och har totalt 104 kvinnor och män beviljats stipendier till en total summa av . Stiftelsen delar också ut till en person, ett företag eller en organisation som på ett förtjänstfullt sätt har bidragit till att främja och utveckla turismen i . 4.5.2Andra statliga myndigheter och bolag turistiska attraktionskraft ägs inte bara av turistnäringen utan är organiserad, reglerad och förvaltad av en rad sektorsmyndigheter. Exem- pel på statliga myndigheter och bolag som direkt eller indirekt påverkar turistnäringens verksamhet är , , , , , , Riksantikvarieäm- betet, , , , Jordbruksver- ket, , länsstyrelserna och . Länsstyrelserna ansvarar för insatser som påverkar turistnäringens förutsättningar, bl.a. kulturmiljö, naturvård, infrastrukturutveckling samt jakt- och fiskevård. Länsstyrelserna står på så sätt för en betydande del av statens insatser för utvecklingen av svensk turism. Turistföretag är ofta verksamma i områ- den som är program- och stödområden, såväl för den nationella regionala utvecklingspolitiken som för EU:s regional- och strukturpolitik. Länssty- relserna hanterar stora delar av de medel som är en viktig finansierings- källa för många av dessa turistföretag. I hela landet finns dessutom EU- program för stöd till landsbygdsutveckling genom vilka stöd till småska- ligt turistföretagande ges. Länsstyrelserna har också uppgiften att sam- ordna de statliga insatserna i det regionala utvecklingsarbetet. förvaltar mark och av produktiva skogsmark. Mot den bakgrunden föreslog rege- ringen i budgetpropositionen att , utöver de rikt- linjer som tidigare beslutats för bolaget, även bör kunna bedriva utökad verksamhet inom området naturturism, rekreation och upplevelser. Riks- dagen har beslutat bifalla förslaget. blir mot bakgrund av det stora markinnehavet en betydande aktör. Huvudsyftet är att ställa mark till förfogande för privata entreprenörer. Staten äger genom några myndigheter betydande markarealer: Fastig- hetsverket, , länsstyrelserna samt . När nu utökar och utvidgar sin verksamhet inom detta om- råde är det angeläget att en samverkan sker med de statliga myndigheter som förvaltar större statliga markinnehav. AB kanalbolag bedriver kanal- och fastighetsrörelse. Kanalrörel- sen omfattar fritids- och passagerartrafik. I fastighetsrörelsen ingår för- valtning av skog, mark och fastigheter om historiskt och praktiskt är kopplad till kanalen. är vårt lands största kulturhistoriska byggnadsverk och ett attraktivt turistmål. Lokalt engagemang för turismen Turistnäringen är, mer än många andra näringar, beroende av att sam- hällsplaneringen är funktionellt anpassad till dess behov. Tillväxten i turistnäringen är därför direkt beroende av att kommuner och landsting satsar på att skapa gästvänliga, attraktiva miljöer med behovsanpassade vägar och kommunikationer för boende, besökare och företag. Den offentliga sektorn har en viktig roll när det gäller att stimulera och under- lätta företagandet. För att turismens perspektiv skall få genomslag i den kommunala infrastrukturplaneringen behöver detta beaktas även i arbetet med översiktsplaner. Det kan till exempel gälla framförhållning i frågor som rör mark för hotell, kongresshallar eller områden som skall upplåtas för natur- och fiskeföretag. Medvetenheten om behovet av att satsa stra- tegiskt på turistnäringen är stor, framför allt i de kommuner som har många besökare samt i glesbygdsområden, där turismen både skapar sys- selsättning och möjligheter att kunna behålla välfärdsservice. Landstingen i och har på försök övertagit vissa regionala utvecklingsuppgifter från länsstyrelserna i dessa län. Dessa två landsting har påtagit sig uppgiften att stödja och stimulera ut- vecklingen av turistnäringen. Ett sådant mer formaliserat och fördjupat samarbete mellan kommuner och landsting bidrar till kontinuitet och samsyn om hur man skall öka tillväxten i turistnäringen. I flertalet regionala tillväxtprogram finns turism, enskilt eller som en del i upplevelsesektorn, angiven som ett prioriterat område. Tillväxtpro- grammen ger därför en bra utgångspunkt för staten att föra en dialog med kommuner och landsting om hur en långsiktigt hållbar tillväxt i turist- näringen kan prioriteras och stimuleras. Det finns 21 regionala turistorganisationer. Dessa är Turism, Turistråd, , Turism, Turism, Tur, /Turism, Länsturis- men i län, Länsturismen läns landsting, Mitt Turism, , /ekono- miska förening, , , Södra Turistråd, , WestmannaTurism, Värm- lands Turistråd, Turism, och . Det finns också anledning att lyfta fram och . Dessa organisationer arbetar för att marknadsföra och främja hela Stockolmsregionen respektive . De regionala turistorganisationerna är en spegel av sin tid. Den tidigare mer enhetliga strukturen med huvudsakligen landstingsfinansierade stif- telser är bruten. Några ingår i /och en be- drivs i projektform inom ett kommunalförbund. Övrigas organisations- form varierar mellan aktiebolag, ideell förening, stiftelse och ekonomisk förening. Allt fler regionala turistorganisationer har också en verksamhet som är direkt knuten till, eller har en koppling till, ett regionförbund eller kommunalt samverkansorgan som ansvarar för regional utvecklingspla- nering, regionala tillväxtprogram och infrastrukturfrågor. Det innebär att turismens utveckling och finansiering diskuteras med politiskt ansvariga företrädare för samtliga kommuner och i länet. Detta gäller för turismen i Region , , Region , , i län, sam, , län, Re- gion och Region (). Flertalet regionala turistorganisationer arbetar tillsammans med turist- företag kring produkt- och destinationsutveckling och samordnar pake- teringen av företagens produkter. Detta kan jämföras med turistorgani- sationernas tidigare roll som allmän främjare med uppgiften att ta fram broschyrer för marknadsföring av länet mot en bred allmänhet. , och har valt att samordna den turistiska marknadsföringen med annan investeringsfrämjande verksam- het och profilering av länet. Andra uppgifter för de regionala turistorga- nisationerna är att svara för utbildningsinsatser, IT-samordning och sam- ordning av olika turistprojekt. Ett nät av lokala turistbyråer I kommunerna har turistbyråerna en central roll för information om des- tinationen. Det finns totalt 321 auktoriserade turistbyråer i . Av dessa har 88 en högre servicegrad, vilket bland annat innebär att de är helårsöppna och kan hjälpa till med bokning över Internet och ge över- gripande information om hela . Merparten av turistbyråerna är en del av den kommunala förvaltningen eller kommunala aktiebolag med en offentlig basfinansiering. Det är stor skillnad både vad gäller ekonomi och verksamhet om turistbyrån finns på landbygden eller i en större tätort. På många håll är turistbyråns verk- samhet under omprövning. I utredningen framtid 2003, genomförd av turismforskningsinstitutet på uppdrag av FörTur,1 konstaterades bland annat att turistbyråverksamheten står inför ett vägval och behöver en dialog med sina huvudmän kring strategiska frågor för att få ett tydligare uppdrag och effektivisera sin roll i kommunens/regionens turismutveckling. Statens samverkan med turistnäringen Informationsverksamhet har som traditionellt turistfrämjande funnits i , vilket också beskrivs i kapitel 4.2 Bakgrund. tionsaktiviteter kan vara personliga möten, broschyr- och trycksaksdistri- bution, pressresor m.m. har Internet tillkommit som viktigt Utanför utförs detta marknadsföringsarbete främst av och dess utlandskontor, men också av ambassader, generalkonsulat och konsulat, , exportråd och Myndigheten för utländska investeringar i NSU, där samtliga aktörer för Sverigefrämjandet ingår, har en koordinerande roll i arbetet med Sverigeprofilering. beslutade om inriktningen och utformningen av bildades ett av staten och turistnäringen gemensamt ägt företag . Bolaget ägs till hälften av staten och till hälften av turistnäringen. lagets styrelse består av åtta ledamöter av vilka de båda ägarna utser fyra Bolagets viktigaste uppgifter enligt aktieägaravtalet är att tydliggöra en Sverigeidentitet och att marknadsföra utomlands på ett övergri- pande sätt, varvid påpekas att bolaget skall framhålla de fördelar som