prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — Myndigheten skall i samband härmed även redovisa behovet av eventuella åtgärder på området, t.ex. förslag om författningsändringar. Uppdraget skall slutredovisas . Reggio institutets verksamhet har varit en inspirationskälla i utvecklingen av svensk förskolepedagogik. fick av regeringen för av ett treårigt utvecklingsprojekt om språk och kommunikation i den mångkulturella förskolan. Institutets projekt bedrivs vid förskolan i inom . Förskolan har fem avdelningar och de inskrivna barnen representerar 17 olika språk. Ett nätverk med andra mångkulturella förskolor har knutits till projektet. Projektet kommer att utvärderas på barnnivå, verksamhetsnivå och pedagogisk dokumentationsnivå. 5.1.4Förskolan och skolbarnsomsorgen i ett internationellt perspektiv Svensk förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg har rönt ett stort intresse från andra länder både inom och utom EU. Verksamheten framhålls ofta som ett internationellt föredöme. Inom EU har en överenskommelse om ett gemensamt mål satts upp för utbyggnaden av förskoleverksamheten; en tredjedel av 13 åringarna samt av 35-åringarna skall ha tillgång till förskolan. För del innebär målet att verksamheten för de yngre barnen redan mångfalt överträffats och för de äldre barnen nu börjar nås. var av 13-åringarna och av 45-åringarna inskrivna i förskola samt av 15-år- ingarna i familjedaghem. har i en treårig tematisk studie studerat förskoleverksamheten i tolv länder, varav har varit ett. Avsikten med studien har varit att dra slutsatser från de olika länderna för att utröna vilka faktorer som är de mest väsentliga för en framgångsrik barnomsorgspolitik. pekar i sin rapport ut nyckelområden för förskoleverksamheten och har därvid valt att framhålla den generella välfärdsmodellen för barnomsorgens utveckling internationellt. Det innebär att ligger i 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 frontlinjen i förhållande till framgångsfaktorer inom området. Perspektivet på förskolan som det första steget i det livslånga lärandet har av också tydligt framhållits. har i ett andra steg utvidgat studien till att omfatta ytterligare ett antal länder. Dessutom har uppföljningar och fördjupningar gjorts inom vissa områden. Konferenser har hållits i , , och bl.a. om barn i utsatta uppväxtmiljöer och förbättrad statistikinsamling samt finansiering av barnomsorgen. anordnade i samarbete med en konferens i om det pedagogiska innehållet i förskolan and Curriculas in and Care med ett tjugotal länder representerade. Föreläsare från , , och lämnade bidrag till konferensen. Utifrån dessa underlag och på uppdrag av kommer en grupp svenska forskare att utarbeta en rapport. Personaltätheten inom skolbarnsomsorgen har minskat betydligt som barnantalet har ökat. Ökningen av antalet barn i fritidshem har troligen flera orsaker. Sannolikt har maxtaxan, som infördes , bidragit. Skolbarnsomsorgen är en priskänslig verksamhet och en sänkning av avgifterna kan antas öka efterfrågan. En annan orsak kan vara den ökade integrationen mellan fritidshem, förskoleklass och grundskola. Den kan ha inneburit att fler skolor erbjuder alla barn verksamhet under en samlad del av dagen. För att bryta den negativa trenden inom bl.a. skolbarnsomsorgen infördes från och med /02 ett statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem. Statsbidraget utgick med det första läsåret och avsikten är att stödet successivt skall höjas med tills nivån 5 miljarder är nådd. Bidraget är frivilligt för kommunerna att ansöka om och det är kommunerna och skolorna själva som avgör vilken personal som behövs till vilken verksamhet för att på bästa sätt öka måluppfyllelsen. Uppföljningar visar att det endast är en liten del av statsbidraget som har använts till att anställa personal inom fritidshemmen. Se vidare avsnitt 5.1.3. I syfte att öka kvaliteten inom skolbarnsomsorgen har regeringen i utvecklingsplanen (skr. 2001/02:188) aviserat att även skolbarnsomsorgen bör upprätta kvalitetsredovisningar. har fått i uppdrag att kartlägga förekomsten av kvalitetsredovisning inom skolbarnsomsorgen samt analysera dem. Verket skall dessutom ta fram ett underlag till regeringen inför den aviserade regleringen av kvalitetsredovisning i skolbarnsomsorgen. Resultatredovisning och analys av förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen finns även redovisade i regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2002/03:102). De statistiska uppgifterna i detta avsnitt är främst hämtade ur , skola och vuxenutbildning i siffror 2003, del 2. Rapporten finns på (). De reformer som genomförts 2001 och 2002 har ökat efterfrågan på och tillgången till förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. En övervägande andel av kommunerna kunde erbjuda plats till barnomsorgen utan oskäligt dröjsmål, enligt skollagens (1985:1100) krav, dvs. , även om antalet kommuner som inte klarar dessa krav ökat något. Antalet barn i förskolan ökade med knappt 19 000. Av dessa var 15 000 barn till föräldrar som var föräldralediga, vilket är en effekt av att föräldraledigas barn nu tillåts ha syskon i barnomsorg . An- delen familjedaghem fortsatte att reduceras och minskningen av antalet barn i familjedaghem uppgick till . Minskad efterfrågan från föräldrarna samt svårigheter att rekrytera dagbarnvårdare uppges vara anledningen till familjedaghemmens reducering. Den preliminära kostnaden för per inskrivet barn i förskolan har ökat till . Det är en ökning jämfört med året innan. Motsvarande siffra för barn i familjedaghem är vilket är en ökning jämfört med . Barnantalet i fritidshem har ökat efter maxtaxans införande med cirka 14 000. ca en fjärdedel barn vars föräldrar är föräldralediga. Den stora gruppen nya barn i fritidshem är dock barn till förvärvsarbetande eller studerande föräldrar som var ensamma hemma eller hade omsorgen ordnad med hjälp av grannar, släktingar etc. Den preliminära kostnaden per inskrivet barn i fritidshem har ökat till . Det är en ökning jämfört med . En studie från som presenterades visar att barngruppernas storlek inom förskola har varit oförändrade . Däremot har gruppernas storlek vuxit betydligt och . Genomsnittet i förskolan var 17,4 barn . För fritidshem är det svårare att presentera ett relevant genomsnitt. Gruppstorlekarnas spridning är märkbart större än inom förskolan. En fjärdedel av alla fritidshemsavdelningar hade fler än 41 barn. Den ökning av antalet barn per årsarbetare inom förskolan som har varit tycks ha vänt och en svag minskning kan i stället skönjas. Genomsnittet för var 5,4 barn per årsarbetare vilket sjönk till 5,3 för . Spridningen mellan olika kommuner är 3,0 till 10,6 barn per årsarbetare. Inom fritidshemsverksamheten visar siffrorna på en ökning av antalet barn per årsarbetare. var genomsnittet per årsarbetare 17,4 barn. Det snittet ökade till 18,4 barn per årsarbetare för . Den relativt dramatiska ökningen kan bero på att antalet inskrivna barn på fritidshem har ökat kraftigt, sannolikt beroende på maxtaxereformen. Spridningen är dock stor. Den kommun som har lägst personaltäthet 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har 34,4 barn per årsarbetare och den som har högst har 9,5 barn per årsarbetare. Andelen årsarbetare med pedagogisk högskoleutbildning minskar inom såväl förskolan som fritidshemmen. Inom förskolan har den sjunkit till och inom fritidshemmen till . Det råder efterfrågan på högskoleutbildad personal inom förskolan, vilket bl.a. användningen av statsbidraget för kvalitetssäkrande åtgärder i förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg visar. Statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder Statsbidraget för kvalitetssäkrande åtgärder som uppgår till är kopplat till maxtaxan inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg och syftar till att säkra kvaliteten i verksamheterna. Uppföljningen av statsbidrag visar att användes till personalförstärkningar och användes till kompetenshöjande åtgärder. Av den personal som anställdes inom förskoleverksamhet var 510 barnskötare, 743 förskollärare och 135 övrig personal. Personalförstärkningarna inom skolbarnsomsorgen bestod av 40 barnskötare, 75 fritidspedagoger, 17 förskollärare och 19 övrig personal. Kommunerna använde av statsbidraget till kompetenshöjande åtgärder inom förskoleverksamheten och inom skolbarnsomsorgen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 6 Barn- och ungdomsutbildning Det övergripande målet är en skola som ger alla kunskap och utveckling en skola där alla elever har rätt och möjlighet till framsteg. Alla skall ha möjlighet till en likvärdig utbildning av hög kvalitet. Statens skolverks omfattande uppföljning av skolans resultat visar emellertid att graden av måluppfyllelse varierar och att skillnaderna mellan olika kommuner är stora och ännu större mellan olika skolor. har staten gjort omfattande insatser för att stimulera och stödja likvärdigheten i och utvecklingen av kommunala och fristående skolor. Utvecklingen i det decentraliserade skolsystemet påverkas av många aktörer. Staten ställer upp nationella mål och följer upp resultaten, skolhuvudmännen skapar förutsättningar och personalen svarar för själva verksamheten, som i sin tur är beroende av engagemang från elever, föräldrar och det omgivande samhället. Effekterna av de statliga insatserna framträder därför inte alltid tydligt i ett skolsystem med många aktörer, framför allt inte på kort sikt. Utbildning är en långsiktig process. har ett stort antal åtgärder vidtagits i enlighet med vad som tidigare aviserats i regeringens utvecklingsplan (skr. 2001/02:188). Regeringens kvalitetsprogram för skolan Statens omfattande ekonomiska satsning på skolan måste följas av en tydlighet vad gäller insatser för att uppnå en nationellt likvärdig och kvalitativt god utbildning. ökade resurser räcker inte för att skolan skall utvecklas. En decentraliserad skola kräver en stark säkring av kvaliteten för att alla skolor skall vara bra skolor. Detta ansvar ligger såväl hos den enskilda skolan som hos kommunen/skolhuvudmannen och staten. presenterades regeringens kvalitetsprogram för skolan Alla skolor skall vara bra skolor. Det presenterades både genom en skrift och vid fyra regionala upptaktskonferenser. Konferenserna samlade deltagare från en stor andel av landets kommuner samt från berörda myndigheter och organisationer. Kvalitetsprogrammet omfattar insatser för stöd till enskilda elever, ökad individanpassning, tydligare och tidigare information till elever, förbättrat samspel mellan hem och skola samt insatser för att stärka skolors och kommuners kvalitetsredovisningar. Vidare omfattar insatserna en renodling av uppgifter och ett inrättande av en myndighet för skolutveckling. Som exempel på insatser för ökad individanpassning kan nämnas att Myndigheten för skolutveckling på uppdrag av regeringen givit ett antal grundskolor resurser för att utveckla och dokumentera formerna för individuell planering och dokumentation. Avsikten är bl.a. att få fram lärande exempel. Förstärkt information mellan skola och hem Regeringen har beslutat om ändringar i grundskoleförordningen (1994:1194) och motsvarande skolformsförordningar som tydliggör skolans ansvar för att eleven och föräldrarna informeras om elevens studieutveckling. Informationen vid utvecklingssamtalen bör grunda sig på en bedömning av elevens utveckling i relation till målen i läroplanen och kurs- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ändringen trädde i kraft . Det är regeringens uppfattning att utvecklingssamtalen regelmässigt skall leda fram till en framåtsyftande individuell utvecklingsplan, som visar vilka insatser som behöver vidtas för att eleven skall nå målen. Regeringen har även beslutat att skolan skall vara skyldig att utfärda skriftliga omdömen för varje elev som inte når målen i årskurs 9 i ett eller flera ämnen eller ämnesblock i årskurs 9 och specialskolans årskurs 10. De skriftliga omdömena skall redovisa vilka kunskaper och färdigheter i ämnet eleven tillägnat sig. Även elever som avbryter ett språkval före årskurs 9 respektive årskurs 10, så att betyg inte kan sättas enligt kursplanen för språkval, skall alltid få ett skriftligt omdöme. Ändringen trädde i kraft . Regeringen anser att det strukturerade kvalitetsarbetet på skol- och kommunnivå behöver stärkas. Kvalitetsredovisningarna skall vara det centrala dokumentet för att utvärdera och rapportera skolans resultat. Det är viktigt att många aktörer såväl förvaltning, skolor, lärare, elever etc. är involverade i denna process. Regeringen avser att vidareutveckla kvalitetsredovisningarna och utforma tydligare regler. Kvalitetsredovisningarna skall på ett lättillgängligt och mer jämförbart sätt visa hur skolan lyckas utveckla undervisningens kvalitet och nå de nationella målen och vilka åtgärder som behöver vidtas för att komma tillrätta med eventuella brister. I den fortsatta beredningen av skollagskommitténs förslag (SOU 2002:121) kommer det att övervägas om det nuvarande kravet på arbetsplan och skolplan skall tas bort. bör också ges rätt att utfärda föreskrifter om kvalitetsredovisning. har fått i uppdrag att utreda och utveckla systemet för resultatinformation för förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, skolan och vuxenutbildningen. I uppdraget ingår att dels föreslå en struktur för hur kvalitetsindikatorer skall redovisas i kvalitetsredovisningarna (indikatorområden), dels föreslå sådana kvalitetsindikatorer för kvalitetsredovisning. (Se även text om kvalitetsredovisning i förskolan under avsnitt 5.1.1) I uppdraget ingår även att föreslå sådana - kvalitetsindikatorer för den nationella nivån som motsvarar den information som skall finnas på nivå och på verksamhetsnivå. Verket skall också bedöma från vilken tidpunkt och på vilket sätt man kan sammanställa och analysera resultaten från de nationella proven i årskurs 5 och specialskolans årskurs 6 samt analysera vilka skolor som inte använder proven och varför. Vidare skall redovisa en bedömning av dagens nationella provsystem med avseende på kvalitet och kostnadseffektivitet samt analysera förutsättningarna för att bredda systemet. I regeringens skrivelse Utbildning för kunskap och jämlikhet regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet för förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188) gjordes bedömningen att Statens skolverks granskande uppgift borde tydliggöras och separeras från den utvecklingsstödjande verksamheten. I syfte att uppfylla utvecklingsplanens intentioner och stärka den nationella likvärdigheten inrättades Myndigheten för skolutveckling . renodlades uppgifter och koncentrerades till kvalitetskontroll genom uppföljning, utvärdering samt granskning och tillsyn. Det gemensamma målet för de båda myndigheterna är att främja en utbildning av god kvalitet och öka måluppfyllelsen i alla landets skolor. förändrade roll innebär att verket skall bli en starkare och mer synlig statlig aktör, som granskar verksamheten och hävdar kraven på kvalitet och likvärdighet. , som omfattar kvalitetsgranskning och tillsyn, skall stärkas så att varje skolhuvudman och i princip alla skolor skall inspekteras regelbundet. Regeringen har avsatt medel för att ytterligare förstärka myndighetens inspektions- och tillsynsverksamhet. Målet är att inspektionen skall fördubblas jämfört med tidigare situation. har fått i uppdrag att redovisa en plan över hur utbildningsinspektionen skall genomföras för att nå målet att varje kommun och alla skolor skall omfattas av en inspektion minst . Myndigheten för skolutveckling skall bidra till ökad måluppfyllelse och till likvärdighet i utbildningen dels genom generella utvecklingsinsatser, främst inom nationellt prioriterade områden, dels genom riktat stöd till kommuner, skolor och andra lokala enheter vars resultat indikerar ett tydligt behov av stöd. Myndigheten skall bidra till ett kunskapsbaserat arbete i den pedagogiska verksamheten. Insatserna skall bl.a. utgå från tillgänglig kunskap om såväl skolförbättring som hur organisation och ledarskap kan utvecklas. Myndighetens första och viktigaste uppgift kommer att vara utvecklingsinsatser för att nå bättre måluppfyllelse och för att förbättra utbildningsvillkoren i segregerade områden. genomförde en nationell kvalitetsgranskning av betygssättningen hos 20 kommunala huvudmän. Som en fortsättning har under 20012002 gjort motsvarande granskning i 18 fristående skolor. Resultatet har redovisats i rapporten i fristående skolor (). Syftet har varit att beskriva, bedöma och värdera hur skolhuvudmän, rektorer och lärare tar ansvar för att betygssättningen är rättvis och likvärdig. Några avsevärda skillnader har inte konstaterats mellan de granskade kommunala och fristående skolorna. Dock finns exempel på större inbördes variationer mellan de fristående grund- och gymnasieskolorna än mellan de cirka 100 kommunala skolor som granskats. I sin återrapportering till de granskade skolorna och deras huvudmän har framhållit att de bör rikta mer uppmärksamhet mot likvärdighetsfrågorna. ansåg vidare att personal i fristående skolor bör inbjudas att delta i kompetensutvecklingsinsatser på nationell och nivå. I media har förekommit uppgifter om att förhållandena vid vissa fristående skolor inte svarar mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller såväl i det offentliga skolväsendet som för fristående skolor. Det har vidare ifrågasatts om den utpekade kategorin skolor har förutsättningar att bedriva skolverksamhet i enlighet med gällande villkor. har med anledning av detta fått i uppdrag att inom ramen för sin utveckling av utbildningsinspektionen skapa nya rutiner och skarpa metoder för inspektion av fristående skolor, liksom för verkets tillsyn under skolor- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nas andra verksamhetsår. skall vidare dels utveckla och skärpa sina rutiner och metoder vid prövning om godkännande och rätt till bidrag för fristående skolor, dels utveckla och pröva metoder för regelbundna uppföljningsbesök vid nyetablerade fristående skolor. bör i dessa sammanhang särskilt uppmärksamma hur det kan säkras att läroplanernas värdegrund och allmänna mål följs i verksamheten. Uppdragen skall redovisas . skall därutöver genomföra en särskild inspektion av fristående skolor med konfessionell inriktning eller motsvarande. Uppdraget skall redovisas . För att ytterligare förstärka myndighetens inspektions- och tillsynsverksamhet tillför regeringen . Förtydligande av de integrationspolitiska målen Uppgiften att minska invandrares utanförskap är en av regeringens högst prioriterade uppgifter. En arbetsgrupp bestående av företrädare för ett antal departement samt har tillsatts med uppgift att se över hur genomförandet och uppföljningen av integrationspolitiken kan förtydligas inom ett antal politikområden i syfte att förbättra de integrationspolitiska resultaten. Utbildning för barn och ungdomar är ett av de områden som kommer att uppmärksammas i en första etapp. För utbildning har två mål fastställts; ett för och ett för gymnasieskolan. Båda ansluter till generella nationella mål. Målet för är att andelen elever med utländsk bakgrund som lämnar med fullständiga betyg successivt skall öka. Målet för gymnasieskolan är att andelen elever med utländsk bakgrund som slutför utbildning på ett nationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan successivt skall öka. Med utländsk bakgrund avses elever som är födda utomlands samt elever födda i med båda föräldrarna födda utomlands. Målen skall kontinuerligt följas upp. fortsatta analys av resultaten från PISA-undersökningen visar att det finns en rad förklaringar till att skillnaden i skolresultat mellan elever med svensk och elever med ut- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ländsk bakgrund är förhållandevis stor. Strävan måste vara att öka insatserna för elever med utländsk bakgrund för att utjämna skillnaderna. En viktig sådan insats är att öka andelen lärare med utländsk bakgrund. Regeringens bedömning är att detta är ett av de mest strategiska områdena för ökad måluppfyllelse. Förbättrade utbildningsvillkor i segregerade områden I många kommuner finns områden som är präglade av social och etnisk segregation. I dessa områden finns en överrepresentation av elever som har svårigheter att nå målen för utbildningen. Det är väl känt att elevernas möjligheter till framgång i skolan inte enbart beror på faktorer inom skolan. Faktorer som barns vistelsetid i , föräldrarnas utbildningsbakgrund och anknytning till arbetsmarknaden har också stor betydelse för elevernas möjligheter i skolan. fördjupade analys av resultatet i PISA-undersökningen bekräftar också dessa iakttagelser. Skolan har dock en viktig roll i sammanhanget. Det är därför angeläget att särskilt uppmärksamma utbildningsvillkoren för elever i områden som präglas av social och etnisk segregation. Regeringen har mot denna bakgrund gett Myndigheten för skolutveckling som det första och viktigaste uppdraget att arbeta för förbättrad förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skolor i segregerade områden. Myndigheten skall främja utvecklingen i dessa områden präglade av social och etnisk segregation, i syfte att en större andel av eleverna i dessa områden skall nå målen för utbildningen. Förskolans, förskoleklassens samt fritidshemmens roll skall särskilt beaktas. Myndigheten skall kartlägga, samla in och analysera framgångsfaktorer samt sprida lärande exempel, t.ex. avseende kunskaper och strategier i skolor med olika förutsättningar. I arbetet med uppdraget skall särskild uppmärksamhet riktas mot situationen för de elever som kommer till sent under sin skoltid samt förutsättningarna för undervisningen i ämnet svenska som andraspråk och användningen av skönlitteratur och bibliotek. I uppdraget ingår också att myndigheten skall ta tillvara erfarenheter och systematisera kunskap från storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal. Försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning i årskurserna 7 t.o.m. 9 Regeringen har beslutat om en fyraårig försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning i årskurserna 7 t.o.m. 9 i . Syftet är att förhindra att elever, som kommit sent till , kommer efter kunskapsmässigt medan de utvecklar sina färdigheter i svenska. har det varit möjligt att bedriva ämnesundervisning på elevernas modersmål i årskurserna 1 t.o.m. 6. Detta har enligt undersökningar gett goda resultat och möjligheten har utvidgats till att gälla hela . Undervisning på ett annat språk än svenska får dock omfatta högst halva den sammanlagda undervisningstiden. Myndigheten för skolutveckling skall stödja och utvärdera verksamheten. Inom ramen för storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal genomförs ett stort antal insatser på område i syfte att förbättra elevernas skolresultat och stärka den språkliga utvecklingen. Liksom på förskoleområdet används medel till kompetensutveckling av personal och utvecklande av nya pedagogiska metoder. Flera skolor har utökat sina öppettider och erbjuder t.ex. läxhjälp efter skoltid, men även kultur- och fritidsaktiviteter. Andra exempel på insatser är projekt för att stärka samverkan mellan föräldrarna och skolan, särskilda språkutvecklingsgrupper med samordningsansvar för språkutveckling samt upprättandet av regelbundna språkutvecklingsanalyser för eleverna. I några av kommunerna är nätverk för erfarenhets- och kunskapsutbyte mellan skolorna under uppbyggnad. Insatserna inom de lokala utvecklingsavtalen är i stor utsträckning tvärsektoriella mellan olika samhällssektorer, i syfte att stimulera ett helhetsperspektiv på stadsdelarnas utveckling. Stadsdelarnas lokala utvecklingsplaner omfattar t.ex. insatser där svenskutbildning för vuxna kombineras med arbetsplatsförlagd praktik. 2002 aviserades att storstadspolitiken skall utvecklas. Ytterligare steg måste tas för att utifrån de goda erfarenheter som gjorts inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen utveckla och bredda samverkan mellan de inblandade aktörerna. Detta bör ske genom att staten, kommuner och myndigheter omvandlar framgångsrika insatser till ordinarie strukturer och arbetssätt. Storstadspolitikens framtida inriktning har förtydligats i den ekonomiska vårpropositionen.