prop · GR031 · 2004-01-01 00:00:00 — Den del som myndig- heten inte kan driva in skrivs av. Tabell 5.16 Specifikation av restförda skatter m.m. 2001 2006 -5,2 -7,3 -5,9 -6,2 -6,4 -6,7 -2,3 -2,7 -2,4 -2,5 -2,6 -2,8 -2,9 -4,6 -3,5 -3,6 -3,8 -3,9 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Jämfört med beräkningen till vårpropositionen har övriga skatter justerats upp med mellan 0,1 till . 5.3Offentliga sektorns inkomster enligt nationalräkenskaperna Skatteinkomsterna svarar för av den offentliga sektorns totala inkomster. Skatterna för den offentliga sektorn som de redovisas enligt nationalräkenskaperna (NR) skiljer sig från de periodiserade skatterna genom perio- diseringseffekter samt att de periodiserade skatterna även inkluderar skatter som tillhör EU. Periodiseringseffekter uppstår genom att NR redovisar skillnaden mellan den slutliga och preliminära skatten för hushåll och företag året efter inkomståret medan denna skillnad redo- visas under inkomståret i den periodiserade redovisningen. har bes- lutat att frångå den nuvarande redovisningen och övergå till en periodiserad redovisning (se avsnitt 5.1). Huvuddelen av tullmedel, sockeravgifter samt den momsbaserade delen i EU-avgiften är skatter som tillhör EU. ökar skatterna med enligt NR och med enligt den periodiserade redo- visningen (se tabell 5.17). De höga skatteintäk- terna enligt NR förklaras av periodiseringseffekter, dvs. att skatten på hus- hållens kapitalvinster samt bolagsskatter i NR- redovisningen till stor del bokförs året efter in- komståret. Tabell 5.17 Periodiserade skatter, skatter enligt NR samt skattekvoten 20012006 Miljarder kronor och procent I tabell 5.18 redovisas den offentliga sektorns skatteinkomster fördelat på sektorer samt övriga inkomster. I absoluta tal beräknas kommunsek- torns skatter öka med . Ökningen för pensions- systemet och staten beräknas uppgå till 20 res- pektive . Tabell 5.18 Offentliga sektorns totala inkomster enligt NR 20012006 5.4Statsbudgetens inkomster kassamässig redovisning Regeringens förslag: Den beräkning av statsbud- getens inkomster som sammanställts i bilaga 1 godkänns. I avsnitt 5.4 redovisas statsbudgetens inkomster, som utgörs av skatter och övriga inkomster. De senare består främst av inkomster av statlig verksamhet, försäljning av statlig egendom samt bidrag från EU. Inkomsterna på statsbudgeten är i huvudsak kassamässiga. Beräkningen finns sammanställd i bilaga 1. Övergången från periodiserad till kassamässig redovisning I avsnitt 5.2 redovisas skatterna periodiserat. Det innebär att de är beräknade utifrån gällande skatteregler och de inkomster den skattskyldige har ett visst inkomstår. De periodiserade skatterna avser hela den offentliga sektorn, medan statsbudgeten enbart omfattar statens skatteinkomster. Statsbudgetens inkomster redovisas huvudsakligen kassamässigt, vilket innebär att det är de skatter och avgifter som under budgetåret betalas in till staten som redo- visas. Skillnaden mellan intäkter, dvs. periodise- rade skatter, och inkomster, dvs. kassamässiga skatter, förklaras av förskjutningar i den månat- liga uppbörden och av att vissa skatter betalas in som preliminära skatter med slutreglering ett till . För de skatter som redovisas över skatte- kontot finns ytterligare skillnader genom att inkomsttitlarna inte redovisar inbetalda utan debiterade skatter. För t.ex. inkomsttiteln 1121 Juridiska personers inkomstskatt innebär detta att underuttaget av slutlig skatt avseende inkomst- (kvarstående skatt) redovisas som inkomst trots att betalningen i huvudsak sker 2004. Om betalningen avviker från de deklarerade beloppen redovisas denna skillnad mot 1600 Betalningsdifferenser, skatte- konto. Betalningsdifferensen kan således uppvisa antingen ett positivt eller ett negativt belopp. För de skatter som ingår i den samordnade uppbörden, och som omförs från inkomst- titlarna fysiska och juridiska personers inkomst- skatt, kan skillnaden bli än större. Den fastighets- och förmögenhetsskatt som redovisas i statsbudgeten avser den periodiserade skatten . Detta innebär att fastig- hetsskatten som avser 2002 redovisas mot inkomsttiteln fastighetsskatt i statsbudgeten först . Redovisningsordningen innebär att vissa titlar redovisar ett mellanting mellan intäkt och inkomst medan andra endast redovisar inkoms- ter. Statsbudgetens totala skatter blir däremot alltid kassamässigt redovisade eftersom även betalningsdifferenser ingår. Utöver uppbördsförskjutningar förklaras skillnaden mellan statens periodiserade skatter och statsbudgetens skatter av förskjutningar i utbetalningar till kommunsektorn och pensions- systemet, nedsättningar av skatter som är att likställa med bidrag samt av att en del skatter och avgifter som inte redovisas under inkomsttypen 1000 Skatter m.m. i statsbudgeten inkluderas i de periodiserade skatterna. Bland de senare kan nämnas inleveranser från AB och avgifter till kärnbränslefonden. Statens utbetal- ningar av kommunalskatt avseende baseras på de uppräkningsfaktorer som regeringen fastställde . Om det kommunala skatteunderlaget utvecklas snabbare än prognosen innebär detta att de högre kommunalskatterna, i form av preliminär- skatter, tillfaller staten innevarande år medan kommunerna får del av denna ökning som en slutreglering . Även gentemot pensionssystemet förekommer slutregleringar. Redovisningen av enskilda inkomsttitlar framgår av tabell 5.19. De inkomster som i statsbudgeten redovisas under inkomsttypen 1000 Skatter m.m. skiljer sig från de periodiserade skatterna för staten. Som framgår av tabell 5.21 förklaras skillnaden av kommunala utjämningsavgifter, redovisningen av statlig och moms, övriga skatter, betalningsförskjutningar samt av de nedsätt- ningar som enligt nationalräkenskapernas defini- tion inte är att betrakta som en nedsättning av skatter utan är att likställa med en transferering. Samtliga nedsättningar, även sådana som enligt nationalräkenskapernas definition påverkar de periodiserade skatterna, finns redovisade under inkomsttypen 1700 Nedsättningar. Den kommunala utjämningsavgiften samt den föreslagna kostnadsutjämningen för stöd och service för vissa funktionshindrade (LSS), som är inomkommunala avgifter, bruttoredovisas i statsbudgeten, vilket innebär att inkomsterna redovisas på inkomstsidan medan utgifterna redovisas på utgiftssidan. Kommuner och landsting samt statliga myn- digheter får ersättning för erlagd moms. Stats- budgeten påverkas såväl av att den ingående momsen för staten avräknas som av kompensa- tionen för kommuners och landstings ingående moms. Övriga skatter utgörs av skatteintäkter som antingen redovisas under statsbudgetens övriga inkomster eller som ligger utanför statsbud- geten. Nedsättningar av skatter innebär att den skattskyldige under vissa förutsättningar inte behöver betala en del av de skatter som debite- ras. Exempelvis medges en viss nedsättning av betalningen av debiterade arbetsgivaravgifter i de fall en arbetsgivare anställer personer som varit arbetslösa . Nedsättningen påverkar inte de avgifter som debiterats utan minskar i stället de inbetalningar av skatter och avgifter som den skattskyldige gör. Vissa nedsättningar (se tabell 5.20) påverkar varken de periodiserade skatterna eller NR- skatterna eftersom de är att likställa med trans- fereringar. Dessa nedsättningar är; anställnings- stöd, sysselsättningsstöd till kommuner och landsting, stöd för offentligt skyddad anställ- ning, stöd för långtidssjukskrivna samt nedsätt- ning för bredbandsanslutning i den mån de till- kommer kommuner. Nedsättningarna är som störst 2004. permanentas sysselsättningsstödet och blir en del av det generella statsbidraget (se avsnitt 6.3, UO 25). Tabell 5.20 Nedsättningar som påverkar statsbudgeten, men ej de periodiserade skatterna -1,4 -4,0 -7,3 -7,6 -2,8 -2,9 -1,4 -1,4 -1,5 -2,0 -2,0 -2,1 -0,4 -0,8 -0,8 -0,8 -2,6 -5,1 -4,2 -0,2 -0,6 -0,0 -0,0 -0,1 -0,1 Tabell 5.19 Statsbudgetens inkomster 20012006 -17,2 -33,5 -19,3 -11,9 -17,7 Skatt på fast egendom 1400 Skatt på varor och tjänster Övriga skatter på varor och tjänster -2,3 -6,3 -7,5 -8,8 -19,7 -4,2 -3,1 -7,2 -5,5 -7,0 -1,6 -5,4 -8,9 -10,3 -5,4 -6,6 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens aktier Inkomster av försåld egendom Övriga inkomster av försåld egendom Bidrag från EU m.m. beräknas statsbud- getens skatteinkomster öka med . minskade emellertid inkom- sterna med , vilket förklaras dels av tredje steget i den påbörjade inkomst- skattereformen, dels av förändringen i periodise- ringseffekter . Även 2003 minskar skatteinkomsterna, vilket förklaras av att betalningsförskjutningarna påverkar stats- budgetens inkomster negativt samt att momskompensationen till kommuner ökar. Tabell 5.21 Statsbudgetens skatter 20012006 Moms stat och kommun Jämfört med ekonomiska vårpropo- sition beräknas skatteinkomsterna 20032006 bli lägre. I princip är det samma förklaringsfaktorer som för de periodiserade skatterna, dvs. framför allt min- skade inkomstskatter till följd av en minskad sysselsättning och därmed lägre utvecklingstakt för lönesumman. Statsbudgetens övriga inkomster beräknas uppgå till ca och till ca 20042006. Förklaringen till att inkomsterna beräknas bli större framöver är att försäljningsinkomsterna antas uppgå till 20042006. 2000 Inkomster av statens verksamhet Under Inkomster av statens verksamhet redovisas bl.a. aktieutdelningar, affärsverkens inlevererade överskott, inlevererade överskott, överskott från spelverksamhet samt räntein- komster. De relativt höga utfallen 20012002 jämfört med prognosåren förklaras av extrautdelning på respektive år. För prognosåren 20032006 förväntas inga extraordinära inkomster, varför inkomster av statlig verksamhet beräknas uppgå till ca 30 mil- jarder kronor . Jämfört med beräkningen till ekonomiska vårpropositionen har prognosen reviderats upp , bl.a. till följd av högre aktieutdelningar, skattetillägg och ränteinkomster på studielån. Räntor på skatte- konto har sänkts 2003 och 2004 jämfört med beräkningen i vårpropositionen. För 20042006 har prognoserna reviderats upp avseende bl.a. Inkomster av statens aktier, Avgifter för årlig revision och Avgifter för etikprövning av forsk- ning. 3000 Inkomster av försåld egendom -14,9 Under Inkomster av försåld egendom redovisas försäljning av olika typer av statlig egendom. Försäljning av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen. väntas inga ytterligare försäljningar genomföras. budget- eras i försäljnings- inkomster. Försäljningsbeloppen och tidpunk- terna är behäftade med stor osäkerhet. Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen har försäljningsinkomsterna reviderats ned med 2003. 4000 Återbetalning av lån Under Återbetalning av lån redovisas bl.a. Åter- betalning av studiemedel (avser lån upptagna ) och Återbetalning av övriga lån. uppgick inkomsterna till varav återbetalningar av studiemedel utgjorde den största delen. beräknas inkomsterna minska till följd av att studielån upptagna efter 1988 finan- sieras utanför statsbudgeten. Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen är prognosen i stort sett oförändrad. Under Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, som utgör merparten av in- komsterna. uppgick inkomsterna till . beräknas inkomsterna minska med till följd av lägre amortering av statskapital. Åren 20042006 beräknas inkomsterna minska ytterligare, vilket delvis beror på att ett nytt statligt pensionsavtal tecknats. Det nya avtalet innebär bl.a. att pensionen övergår till att vara avgiftsbestämd från att tidigare ha varit förmånsbestämd. Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen har prognosen reviderats upp 2003 och 2004. Upprevideringen förklaras i huvudsak av att inte har lämnat några rabatter för de preliminära premierna på grund av att för- säkringsrörelsens ekonomiska ställning försäm- rats . 6000 Bidrag m.m. från EU -0,9 -0,2 Under Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EG-fonder. De största enskilda bid- ragen avser arealbidrag och bidrag från . uppgick inkomsterna till . beräknas inkomsterna öka till . 2006 beräknas inkomsterna uppgå till ca . Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen har prognosen reviderats ned med , främst till följd av förseningar inom strukturfondsprogrammen. 5.4.3Ändrad redovisning av inkomsttitlar I statsbudgeten tillkommer följande ändringar. Under inkomsttypen 1000 och 2000 föreslås följande nya inkomsttitlar: 1513 Utjämningsavgift för LSS-kostnader 1718 Nedsättning, stöd till anställning av lång- tidssjukskrivna 1719 Nedsättning, stöd till skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare 2558 Avgifter för årlig revision 2559 Avgifter för etikprövning av forskning 2561 Efterbevaknings- och tillsynsavgifter Följande inkomsttitlar används inte längre och tas därför bort: 1257 Sjömanspensionsavgift, netto 1429 Särskild avgift på svavelhaltigt bränsle 1442 Systembolaget AB:s inlevererade överskott 1715 Nedsättning, skattereduktion pensionärer Systembolaget AB:s inlevererade överskott redo- visas på inkomsttitel Inkomster av statens aktier. 5.4.4Uppföljning av statsbudgetens inkomster Jämfört med den av fastställda stats- budgeten beräknas de totala inkomsterna bli lägre 2003. Skatteinkomsterna har reviderats ned med och övriga inkomster med . Statens skatteintäkter utvecklas annorlunda än statsbudgetens skatteinkomster till följd av be- talningsdifferenser. Skillnaden i redovisning mel- lan statens periodiserade skatter och statsbud- getens skatteinkomster framgår av tabell 5.21. Statens periodiserade skatteintäkter har revi- derats ned med . Bolagens inkomstskatter beräknas bli lägre främst beroende på att konjunkturvänd- ningen förväntas dröja. Även sysselsättningen i form av antal arbetade timmar är lägre, vilket har medfört att både socialavgifter och inkomst- skatter har justerats ned. De lägre skatteintäk- terna påverkar statsbudgetens skatteinkomster framför allt genom lägre preliminärskatter från fysiska och juridiska personer. De lägre skatteinkomsterna på statsbudgeten förklaras även av att utbetalningar till kommuner beräknas bli högre. De högre utbetalningarna förklaras till stor del av att de skattehöjningar som kommuner och landsting beslutade om , vilket medförde att medelutdebiteringen ökade med . Utfallet för hushållens kapitalskatter 2002 beräknas bli ca lägre än beräkningen till bud- getpropositionen, vilket påverkar statsbudgetens skatteinkomster . Övriga inkomster har reviderats ned med . Detta förklaras av att inkom- ster av försåld egendom reviderats ned med och att kalkylmässiga inkom- ster beräknas bli högre. Kommunernas skatteinkomster är framför allt beroende av lönesummans utveckling, dvs. av sysselsättning och timlön. Även utvecklingen av skattepliktiga transfereringar är viktig. Av skatteunderlaget 2003 beräknas löner m.m. ut- göra , utgörs av pensioner och av transfereringar exklusive pensioner medan inkomst av näringsverksamhet Nivån på skatterna är även beroende av den kommunala utdebiterin- gen. Medelutdebiteringen är för kommunerna och för lands- tingen (inklusive s.k. landstingsfria kommuner), dvs. antas en höjning av utdebiteringen i sektorerna med . Kommunskatterna redovisas enligt tre prin- ciper periodiserat avseende inkomståret, enligt NR och kassamässigt avseende budgetåret (ut- betalt). Den kassamässiga skatten utgörs dels av ett förskott avseende inkomståret, dels av en slutavräkning som avser inkomståret . Slutregleringar påverkar prognosen av- seende de kassamässiga skatterna . Även NR-skatterna påverkas av slutreglerin- garna, men endast med eftersläpning, vilket innebär att NR-skatterna i prognosen överensstämmer med den periodiserade skatten . I tabell 5.22 redovisas den beräk- nade utvecklingen av kommunernas skatteun- derlag 20012006. Tabell 5.22 Utvecklingen av skatteunderlaget 20012006 Kommunernas skatteunderlag beräknas 2004 ha ökat jämfört med senast kända utfall. Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen är utvecklingen något lägre, vilket fram- för allt förklaras av att utvecklingen av utbetalda löner nu beräknas bli lägre både 2003 och 2004 (se tabell 5.5). Utvecklingen av skatterna under prognos- perioden framgår av diagram 5.9. beräknas de periodiserade skatterna öka med i genomsnitt . Ökningen är densamma även för NR-skatterna och de kassamässiga skatterna. Den under- liggande utvecklingen för den periodiserade kommunalskatten uppgår till . Den lägre underliggande utvecklingen förklaras framför allt av pensionsomläggningen 2003. I tabell 5.10 redovisas den underliggande årsvisa förändringen. Diagram 5.10 Kommunskatter 19992006 Skatteuttaget kan beroende på syfte redovisas på ett flertal olika sätt. Vissa mått baseras på aggregerade data, dvs. i form av de totala skatte- intäkterna , medan andra är baserade på individdata. När det gäller mått som baseras på aggreger- ade data är det mest frekventa måttet skatte- kvoten definierad som det totala skatteuttaget dividerat med BNP. Andra mått är implicita skattekvoter som sätter skatteuttaget i relation till skattebasen för den aktuella skatten. Båda dessa skattemått är tillbakablickande och används i huvudsak för att beskriva hur skatte- uttaget har förändrats över tiden eller för att jämföra skatteuttaget mellan olika länder . Mått baserade på individdata tar främst sikte på skattereglernas inverkan på ekonomiska incitament (arbetsutbud, sparande och investeringar) och ekonomisk effektivitet, men även på fördelningseffekter. Exempel på sådana mått är marginalskatt och skattekilar. Dessa är i regel framåtblickande och utgör ett viktigt un- derlag inför ändringar av regelsystemen. Det växande internationella samarbetet har medfört att efterfrågan på jämförbara mått på skatte- uttaget i olika länder har ökat. De olika måtten används av internationella organisationer som och . Även inom EU används ett flertal olika mått på skattebelastning. ger ut publikationerna Reve- nue Statistics och Taxing Wages. Den första pub- likationen redovisar de totala skatteinkomsterna fördelade på följande grupper: inkomstskatter, socialavgifter, löneskatter, egendomsskatter, skatter på varor och tjänster samt övriga skatter. Redovisningen sker ländervis och avser senaste utfallsår med jämförelsetabeller som visar skatterna som andel av BNP. Den senare pub- likationen redovisar typfallsberäkningar för multiplar av lönen för en heltidsanställd arbetare inom tillverkningsindustrin i ett antal olika länder. I tabeller redovisas bl.a. medel- och marginalskatter inkl. och exkl. arbetsgivar- avgifter. ger i samarbete med EU-kommissi- onen ut publikationen Structures of the in Union med skattekvoter för medlemsländerna i den Europeiska unionen. Redovisningen är bland annat uppdelad på tre områden: arbete, kapital och konsumtion. 5.6.1Skattekvoten skatt som andel av BNP Skattekvoten visar förhållandet mellan det totala skatteuttaget och BNP. Det finns flera olika definitioner av skattekvoten och i regel är de internationellt bestämda. Den vanligaste defini- tionen baseras på skatter redovisade enligt NR. Denna skattekvot är inte strikt periodiserad eftersom skillnaden mellan slutlig skatt och pre- liminär skatt redovisas påföljande år. Skatte- kvoten är således beroende av hur stor andel av den slutliga skatten som den skattskyldige betalar i preliminär skatt, vilket inte är fallet med den skattekvot som beräknas utifrån en fullständig periodisering av skatterna. En skatteändring för ett visst år påverkar den periodiserade skattekvoten medan så inte behöver vara fallet vid beräkning av NR:s skattekvot. Internationella jämförelser av skattekvoter är svåra att göra, eftersom olika länders skatte- lagstiftningar behandlar inkomster och avdrag på skilda sätt. Ett land som t.ex. ger stöd till barn- familjer via en transferering får en högre skatte- kvot om transfereringen är skattepliktig, jämfört med ett land som i stället ger stödet via ett inkomstavdrag eller en skattereduktion. Trans- fereringar till hushåll behandlas skattemässigt mycket olika bland . I vissa länder är huvuddelen av transfereringarna skatte- pliktiga, medan det motsatta förhållandet gäller i andra länder. tillhör den grupp av länder inom som har en hög andel skatte- Ett alternativ vid inter- nationella jämförelser är att exkludera skatter på offentliga transfereringar vid beräkning av skattekvoten. Även om det går att beakta några av olikheterna i skatte- och transfererings- systemen blir jämförelser mellan olika länder haltande eftersom skattekvoten inte tar hänsyn till hur de olika ländernas trygghetssystem finan- sieras. Exempelvis har vissa länder relativt stora inslag av obligatoriska avtalsförsäkringar som för den enskilde individen har en skatteliknande karaktär medan andra länder finansierar samma typ av försäkringar via skattemedel. Vid en jämförelse av skattekvoter bör det så långt som möjligt korrigeras för detta, i syfte att ge en mer rättvisande ekonomisk innebörd. Sådana korri- geringar är emellertid mycket svåra att göra. Tabell 5.23 Skattekvoten 1999, förändring av skattekvoten 19901999 samt skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten för ett urval av 0,00, -1,2 -4,5 0,53, -0,2 3,06, -1,4 -0,7 Anm.: Transfereringarnas inverkan på skattekvoten avser . Förändringen för del förklaras i huvudsak av statens och kommunernas avlyfta moms. Jämförelser av den okorrigerade skattekvoten över tiden ger en viss indikation på hur skattenivån i olika länder har utvecklats. I tabell 5.23 redovisas skattekvoten samt förändringen av skattekvoten för ett antal . Länderna är indelade i olika grupper beroende på vilken inverkan de skattepliktiga transfereringarna har på skattekvoten. I den första gruppen förklarar skatt på transfereringar högst av skattekvoten medan de i den tredje gruppen förklarar mellan . Av tabellen framgår bl.a. att skattekvoten har minskat i fem länder medan den i flertalet länder har ökat med mellan . redovisning av skatte- kvoten skiljer sig något från den som NR tillämpar. I tabell 5.24 redovisas skattekvot för perioden 20012006, dels enligt NR:s definition, dels beräknad utifrån de periodiserade skatterna. NR-skattekvoten var som högst 2001 då den uppgick till . Åren därefter beräknas skattekvoten minska. Den inkomstskattereform som inleddes märks inte i NR-skattekvoten . Däremot minskar den periodiserade skattekvoten stegvis . Den höga skattekvoten 2000 förklaras av höga bolags- skatter och skatter från kapitalvinster. slopades det särskilda grundavdraget för pen- sionärer och ersattes med en skattepliktig garantipension. Omläggningen beräknas höja skattekvoten . Tabell 5.24 Skattekvot i enligt NR och periodiserad skattekvot 20012006 I tabellen redovisas även den periodiserade skattekvoten exklusive skatt på offentliga trans- fereringar. En övergång från brutto- till netto- redovisning, dvs. att pensioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersättningar vid arbetslös- het betraktas som skattefria, skulle inte påverka de offentliga finanserna men skattekvoten skulle sjunka till . De implicita skattekvoterna sätter skatte- uttaget i relation till exempelvis skattepliktiga inkomster eller privat konsumtion. Länder- jämförelser av implicita skattekvoter visar på skillnader mellan hur olika länder tar ut skatt. Vissa länder tar ut en jämförelsevis större andel skatt på arbetsinkomster medan andra länder i stället beskattar konsumtion högre. Förändringen av den implicita skattekvoten över tiden har olika orsaker varav en är ändringar i regelsystemet. Implicit skatt på arbete definieras här som sum- man av inkomstskatter på arbete och arbets- givaravgifter i förhållande till lönekostnaden. Inkomstskatterna utgörs i detta hänseende av och statlig inkomstskatt samt all- männa egenavgifter och skattereduktioner. Med arbetsgivaravgifter avses socialavgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt. Lönekostnaden beräknas som summan av utbetalda löner, arbetsgivaravgifter och pensionsavsättningar. Diagram 5.11 Inkomstskatter i förhållande till