prop · GR031 · 2004-01-01 00:00:00 — Utgiftstaket för staten omfattar utgifterna på statsbudgeten exklusive statsskuldsräntor (ut- giftsområde 125 samt 27), utgifterna för ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten samt en budgeteringsmarginal. De utgifter som utgiftstaket omfattar benämns takbegränsade utgifter och utgörs av faktiskt förbrukade an- slagsmedel, vilket innebär att även myndigheter- nas utnyttjande av anslagsbehållningar och an- slagskredit ingår. Skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna benämns bud- geteringsmarginal. Utgiftstaket för staten är ett viktigt budget- politiskt åtagande för och regeringen och främjar trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Utgiftstaken kan bland annat bidra till att förhindra att tillfälligt högre inkomster an- vänds för att finansiera varaktigt högre utgifter. Utgiftstaket för staten tydliggör behovet av pri- oriteringar mellan olika verksamheter och före- bygger en utveckling där skatteuttaget måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll. Ge- nom utgiftstaken stärks omvärldens tilltro till den svenska budgetpolitiken. Utgiftstaket har klarats samtliga år sedan det infördes i samband med förändringarna av bud- getprocessen 1997. I tabell 4.1 redovisas fast- ställda utgiftstak för 19992002 och utfallet för de takbegränsade utgifterna. Tabell 4.1 Utgiftstak för staten Takbegränsade utgifter (utfall) har beslutat att de offentliga finan- serna skall visa ett samlat överskott på av BNP över en konjunkturcykel. Med ett över- skott på av BNP ökar normalt den offentliga nettoförmögenheten, vilket förbättrar möjligheterna att möta de resurskrav som väntas följa av den demografiska utvecklingen främst efter 2010. Tabell 4.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande Målet för den offentliga Målen för den offentliga sektorns finansiella sparande överträffades med god marginal 1999 2001. En förklaring till det gynnsamma utfallet dessa år är att den svenska ekonomins potentiella produktionsnivå ökade. En annan förklaring till det höga sparandet är att skatteintäkterna, bl.a. som en följd av höga reavinster, blev högre än vad som förväntades när målen sattes upp. Enligt beslut fastställdes överskottsmålet till av BNP . Även om avvikelsen i ekonomisk tillväxt var måttlig jämfört med antagandena i budget- propositionen , så gör den allmänna konjunkturutvecklingen att avvikelsen i finansi- ellt sparande bedöms vara förenlig med det av beslutade överskottsmålet . Erfarenheterna av de övergripande budgetpo- litiska målen är mycket goda. har utrymme skapats för utgifts- reformer och skattesänkningar som den offentliga sektorns nettoskuld har kunnat minskas. Tabell 4.3 Beslutade budgetpolitiska mål 20032004 Utgiftstak för staten, miljarder kronor Den offentliga sektorns finansiella sparande, procent av BNP De utgiftstak för staten och de årsvisa mål för den offentliga sektorns finansiella sparande som har fastställt för 20032004 redovisas i tabell 4.3. Budgeteringsmarginalerna har varit små för åren 19982002 och är mycket knappa också . Prognosen över budgete- ringsmarginalerna är osäker och bygger på att utgiftsutvecklingen inom ohälsoområdet bryts. Bland annat till följd av utgiftsutvecklingen inom ohälsoområdet lade regeringen i den ekonomiska vårpropositionen fram ett besparingsprogram för 20032004. har en viss nedgång av antalet sjukdagar kunnat iakttas. I föreliggande proposition antas att antalet sjukpenningdagar sammantaget minskar . Mot bakgrund av den stora osäkerhet som fortsatt råder om såväl utvecklingen inom ohäl- soområdet som konjunkturläget kommer re- geringen att följa utgiftsutvecklingen mycket noga. Finns det risk för att ett beslutat tak för statens utgifter kommer att överskridas, kommer regeringen att vidta så- dana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder. Utgifts- taken skall . Tabell 4.4 Den offentliga sektorns finansiella sparande samt budgeteringsmarginal Den offentliga sektorns finansiella sparande, procent av BNP1 1 Den offentliga sektorns finansiella sparande med fullt periodiserade skatter beräknas till av BNP 2003 och till av BNP 2004. Den offentliga sektorns finansiella sparande be- räknas bli lägre än . Överskottet i de offentliga finanserna har därmed försämrats jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition. I denna be- räkning har hänsyn tagits till de förslag till beslut om utgifter och inkomster som föreslås i denna proposition och till aviserade reformer och besparingar. Det lägre finansiella sparandet beror främst på att sysselsättningen och därmed löneskatterna utvecklats svagare än förväntat. Jämfört med den ekonomiska vårpropositionen har den ackumulerade tillväxten 20032004 reviderats ned . BNP ligger därmed kvar på en nivå som understiger ekonomins potentiella produktionsnivå. Med beaktande av detta och av periodiseringen av skatte- inkomsterna, bedöms det underliggande strukturella överskottet uppgå till av BNP och till . Det övergripande överskottsmålet på 2 pro- cent av BNP över en konjunkturcykel ligger fast och det strukturella överskottet beräknas åter nå av BNP 2006. Sammantaget bedöms de beräknade överskotten ligga i linje med det av beslutade övergripande överskottsmålet. Regeringens förslag: fastställs utgiftstaket för staten inklusive ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten till 894 respektive . Skälen för regeringens förslag: eko- nomiska vårproposition presenterade regeringen en beräkningsteknisk bedömning av utgiftstaken . Beräkningen baserades på att utgiftstaken skulle vara oförändrade som andel av BNP vid en trendmässig tillväxt, vilket inne- bar utgiftstak på ca och ca . Beräkningar av den offentliga sektorns utgif- ter visar att den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning kommer att leda till en växande utgiftskvot . Utgifterna i för- hållande till BNP bör därför hållas på en lång- siktigt hållbar nivå under innevarande decen- nium. Detta bör avspeglas när nivån för de statliga utgiftstaken bestäms. Hur stort skatteuttag och offentliga utgifter som ekonomin kan bära är bl.a. avhängigt eko- nomins potentiella produktionsförmåga. Mot denna bakgrund är det rimligt att utgiftstaket fastställs utifrån en bedömning av den potenti- ella nivån på BNP. Regeringen föreslår att ut- giftstaken fastställs till 894 re- spektive , dvs. högre än den beräkningstekniska bedömning av utgiftstaken som presenterades i vårproposition. I förevarande proposition aviseras en föränd- ring av redovisningen av stödet till kommun- sektorn . Den tillfälliga förstärk- ningen av kommunernas och landstingens ekonomi i from av bl.a. sysselsättningsstöd görs permanent och överförs från statsbudgetens inkomstsida till statsbudgetens utgiftssida (se avsnitt 4.3 och 6.3). Skillnaden mellan den beräkningstekniska bedömningen av utgifts- taken som presenterades i vårpropositionen och de nu föreslagna ut- giftstaken kan likställas med en tek- nisk justering av utgiftstaket. Överföringen av det nämnda stödet från statsbudgetens inkomstsida till statsbudgetens utgiftssida är en redovisningsmässig förändring som i sig inte påverkar den offentliga sektorns finansiella sparande som den innebär att de tak- begränsade utgifterna ökar. Redovisnings- förändringen motiverar därför en högre nivå på utgiftstaket jämfört med den beräkningstekniska bedömning som presenterades i vår- propositionen. De föreslagna nivåerna på utgiftstaken innebär att utgiftstaken uppgår till en i princip oförändrad andel av den potenti- ella BNP-nivån , efter det att hänsyn tagits till tidigare tekniska juste- ringar av utgiftstaket samt den aviserade föränd- ringen av redovisningsprincipen för stödet till kommunerna. Regeringens förslag till utgiftstak innebär att utgiftstaket ökar med (varav ca beror på den ovan nämnda redovisningsförändringen) och med . bedöms det finnas outnyttjade resurser i svensk ekonomi. Det s.k. BNP-gapet, dvs. skillnaden mellan den faktiska och den potentiella produktionsnivån, beräknas vara negativt . Tillväxtprog- noserna baseras på antagandet att BNP-gapet gradvis minskar och att det sluts . Beräkningarna av de takbegränsade utgifterna och 2006 utgår från ett beräkningstekniskt antagande om att politiken och regelsystemen i princip är oförändrade efter 2004. Med beak- tande av dessa s.k. konsekvensberäkningar och förslagen i denna proposition uppgår budgete- ringsmarginalen till ca 2005 och till ca 2006. Tabell 4.5 Utgiftstak för staten 20022006 1 För att skapa jämförbarhet över tiden har utgiftstaket för 20022004 korrigerats för tekniska förändringar som föranlett justeringar av utgiftstaket samt för den aviserade redovisningsförändringen av stödet till kommunerna. 4.1.2Beräkning av den offentliga sektorns utgifter Regeringens förslag: Utgiftstaket för den offentliga sektorn beräknas till 2004, 2005 och 2006. Skälen för regeringens förslag: I tabell 4.6 redovisas beräkningen av utgiftstaket för den offentliga sektorn. Principen om kommunalt självstyre innebär att kommuner och landsting själva fattar beslut om sina utgifter. fastställer därför inte ett utgiftstak för den offentliga sektorn utan godkänner endast en beräkning. Nivån på utgiftstaket för den offent- liga sektorn är avgörande för skatte- uttaget. Utgiftstaket för den offentliga sektorn utgörs av utgiftstaket för staten samt beräknade utgifter i kommunsektorn. Räntor på statsskulden ingår därmed inte i beräkningen. Eliminering görs även för interna transaktioner mellan staten och kommunsektorn och mellan staten och ålders- pensionssystemet. Den största delen av de in- terna transaktionerna utgörs av det generella statsbidraget och de riktade statsbidragen till kommunsektorn samt statliga ålderspensions- avgifter. godkände senast en beräkning av utgiftstaket för den offentliga sektorn efter för- slag i budgetproposition . Därefter har utgiftstaket för staten 2003 och 2004 justerats upp med till följd av utökad skatteväxling och högre omslutning i det kommunala utjämningssystemet. Justeringen av utgiftstaket för staten förklaras av att dessa för- ändringar inte påverkar utgifterna för den of- fentliga sektorn. Justeringen påverkar således inte utgiftstaket för den offentliga sektorn efter- som justeringen av utgiftstaket för staten mot- svaras av lika stora interna transaktioner inom den offentliga sektorn. Beräkningen av den offentliga sektorns utgif- ter har reviderats upp med för 20022004 jämfört med bedömningen i budgetpropositionen , främst till följd av högre kon- sumtion. Ökningen av de interna transaktio- nerna förklaras bl.a. av den ovan nämnda aviserade redovisningsföränd- ringen av stödet till kommunerna (se även av- snitt 4.3 och 6.3). Som andel av BNP beräknas utgiftstaken för den offentliga sektorn vara relativt konstanta . Tabell 4.6 Utgiftstak för offentlig sektor 20022006 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summeringen. 4.1.3Överskott i offentliga sektorns finanser Regeringens förslag: Målet för det finansiella spa- randet i den offentliga sektorn 2004 fastställs till av bruttonationalprodukten. Skälen för regeringens förslag: Finanspoliti- kens främsta uppgift är att upprätthålla ett stabilt överskott i de offentliga finanserna på medellång sikt. Därigenom skapas buffertar för att möta de framtida demografiska påfrestningarna på de offentliga välfärdssystemen. Dessutom ger över- skotten en marginal till underskottsgränsen på av BNP i EU:s stabilitets- och tillväxt- pakt. är finanspolitiken inriktad mot ett överskottsmål på av BNP över en konjunkturcykel. Målet innebär att statsskulden kan minska som andel av BNP som tillgångar byggs upp i form av fonder inom det allmänna pensionssystemet. På kort sikt påverkas de offentliga finanserna av konjunkturläget. I en nedåtgående konjunk- tur minskar överskottet. Skattebaserna och där- med de offentliga inkomsterna utvecklas svagt. De offentliga utgifterna blir högre genom ökade kostnader för arbetslösheten. En försvagning av de offentliga finanserna innebär emellertid sam- tidigt att lågkonjunkturens negativa effekter på hushållens inkomster dämpas. Efterfrågan på va- ror och tjänster kan hållas uppe. Det omvända gäller i en högkonjunktur. Det finns således automatiskt verkande faktorer i den offentliga ekonomin som bidrar till att dämpa konjunktur- svängningarna och stabilisera den ekonomiska utvecklingen. Att upprätthålla ett överskott på av BNP , oberoende av konjunkturläget, skulle riskera att förstärka konjunktursväng- ningarna. Ett sådant mål skulle framtvinga åt- stramningar i en lågkonjunktur när överskottet är litet. I en högkonjunktur, när överskottet överstiger målet, skulle ofinansierade reformer öka risken för överhettning. Överskottets nivå bör därför anpassas till konjunk- turläget. Genom att justera överskottet för konjunkturläget kan ett underliggande, struktu- rellt, överskott beräknas. Det strukturella över- skottet utgör en indikator på läget i förhållande till det övergripande överskottsmålet. strukturella överskottet bör normalt ligga av BNP, men kan avvika från t.ex. om finanspolitiska stimulanser sätts in i en lågkonjunktur som stöd för penningpolitiken. ekonomiska vårproposition angav regeringen att ett preciserat mål för överskottet fortsättningsvis kommer att föreslås endast för nästkommande budgetår och inte som tidigare . Skälet är att konjunkturutveck- lingen är svårbedömd i ett längre tidsperspektiv. Regeringen anförde också att målet för budget- året skall bestämmas med hänsyn till såväl kon- junkturläget som läget i förhållande till det över- gripande överskottsmålet. Vid uppföljningen av målet under löpande budgetår skall eventuella revideringar av konjunkturprognosen beaktas för att undvika att finanspolitiken förstärker konjunktursvängningarna. har beslutat att fort- sättningsvis redovisa det finansiella sparandet med fullt ut periodiserade skatter. Det innebär att skatter och avgifter hänförs till det år skatt- skyldigheten uppkommer. Därmed underlättas tolkningen av skatternas samband med ekono- mins reala utveckling. Överskottsmålet anges därför i periodiserade termer för att un- derlätta uppföljningen. förutses det periodiserade överskot- tet i de offentliga finanserna uppgå till av BNP. Produktionsgapet bedöms emellertid vara relativt stort och justeringen för konjunkturläget uppskattas till ca . Det strukturella överskottet beräknas därmed uppgå till av BNP. I samband med ekonomiska vårpro- position fastställde målet för den of- fentliga sektorns finansiella sparande av BNP. I propositionen angavs även att målet skulle omprövas mot bakgrund av den framtida konjunktursituationen. Tillväxten i ekonomin har varit väsentligt sva- gare än vad som förutsågs när målet för det fi- nansiella sparandet 2004 fastställdes. Jämfört med bedömningen ekonomiska vår- proposition förutses den ekonomiska återhämt- ningen dessutom bli något förskjuten framåt i tiden. Resursutnyttjandet i ekonomin, mätt med produktionsgapet, förbättras inte nämnvärt . Åtstramningar för att för- stärka det strukturella överskottet skulle riskera att inverka negativt på den väntade ekonomiska återhämtningen. mot ett i stort sett oförändrat strukturellt över- skott . Inriktningen av finanspolitiken innebär att det periodiserade överskottet beräknas uppgå till av BNP 2004. För att säkerställa det övergripande målet skall överskottet inte tillåtas understiga av BNP. Därmed lämnas en viss marginal för osäkerhet i prognoserna. Vid en snabbare återhämtning av konjunkturen än vad som förutses, kommer överskottet att bli högre. Regeringen återkommer med en ny be- dömning av överskottsmålet ekonomiska vårproposition. redovisas i bilaga 2 Svensk ekonomi en kalkyl som innebär att produktions- gapet successivt minskar. Framskrivningen av de statliga finanserna bygger på beslutade och avise- rade åtgärder (se avsnitt 4.3). att det periodiserade överskottet i de samlade offentliga finanserna förstärks till av BNP, dvs. en förbättring med 1,5 procent- enheter . Därav förklaras drygt hälften av ett ökat strukturellt sparande, medan resterande del beror av det förbättrade konjunkturläget. Det övergripande överskotts- målet på av BNP över en konjunktur- cykel ligger fast. En gradvis åtstramning av finanspolitiken medför att det strukturella överskottet når av BNP 2006. Målet om ett överskott på av BNP började gälla 2000. uppgår det genomsnittliga periodiserade överskottet till av BNP. Sammantaget bedöms de beräknade överskotten ligga i linje med det av beslutade övergripande överskottsmålet. Tabell 4.7 Finansiellt sparande i offentlig sektor Sparande med periodiserad redovisning Produktionsgap, procent av BNP -0,4 -0,6 -1,1 -1,0 -0,6 -0,2 De offentliga finanserna påverkas i hög grad av hur ekonomin utvecklas i och i omvärl- den. En högre BNP leder normalt till ökade skatteinkomster, eftersom viktiga skattebaser som löner och hushållens konsumtionsutgifter, är relaterade till BNP. De totala reala utgifterna reduceras vanligen av en högre BNP-tillväxt, eftersom exempelvis utgifterna för arbetslös- hetsersättningen minskar vid högre aktivitet i ekonomin. Om BNP-nivån däremot blir lägre minskar normalt skatteinkomsterna som transfereringsutgifterna tenderar att öka. En tumregel är att högre BNP medför att den offentliga sektorns finansiella sparande ökar med ca eller med ca 0,7 pro- cent av BNP. Det motsatta gäller vid en motsva- rande minskning av BNP. Känsligheten varierar dock mellan åren beroende på hur olika BNP- komponenter utvecklas i förhållande till var- andra. De statliga utgifterna är känsliga för föränd- ringar av arbetslöshet och priser. En höjning av den öppna arbetslösheten med en tiondels pro- centenhet ökar utgifterna för arbetslöshets- försäkringen med ca . Ut- gifterna för transfereringar och förvaltningsän- damål är också känsliga för förändrade priser och löner. En ökning av pris- och lönenivån med en procent medför att utgifterna under utgiftstaket ökar med . Den fulla effekten av förändrade priser och löner inträffar med eftersläpning. I tabell 4.8 redovisas de centrala makroeko- nomiska förutsättningarna för budgetberäkning- arna. De makroekonomiska prognoserna finns i sin helhet återgivna i bilaga 2 Svensk ekonomi. uppgick BNP-tillväxten till 1,9 pro- cent. väntas BNP-tillväxten minska till , vilket är samma tillväxt som pro- gnostiserades ekonomiska vårproposi- tion. förväntas BNP-tillväxten bli 2,0 pro- cent, vilket är lägre än prognosen i vår- propositionen. Den främsta orsaken till nedrevideringen är att utsikterna för svensk export försämrats till följd av en mer utdragen internationell lågkonjunktur. I ett medelfristigt perspektiv, dvs. , är det svårt att förutsäga kon- junktursvängningar. Tabell 4.8 Makroekonomiska förutsättningar Prognoser års ekonomiska vårproposition anges inom paren- tes (1,9) (1,4) (2,4) (2,6) (2,5) (2,4) (2,4) (1,8) (2,4) (2,1) (37,9) (38,6) (39,6) (40,3) (41,2) (106,2) (111,8) (115,9) (119,1) (124,1) (1,3) (1,9) (2,2) (2,3) (2,4) (4,0) (4,5) (4,3) (4,0) (3,8) (2,6) (2,2) (2,0) (1,7) (1,7) -0,9 -0,6 (-0,9) (-0,4) (0,5) (0,7) (0,6) (4,0) (3,5) (3,5) (3,5) (3,5) (3,9) (3,2) (4,1) (4,4) (4,3) (5,0) (4,4) (4,9) (5,3) (5,3) (4,1) (3,5) (4,0) (4,8) (4,9) 1Årlig procentuell volymförändring. 4Årlig procentuell förändring. 5Inkomstindexet visar den genomsnittliga reala förändringen av pensionsgrun- dande inkomster och inkomster över intjänandetaket mul- tiplicerat med förändringen i KPI för . 6Procent av arbetskraften. 7Arbetade timmar i lönesumman skiljer sig definitionsmässigt från totalt arbe- tade timmar, bl.a. till följd av att egenföretagare inte ingår i lönesumman. Beräkningarna är i stället uppbyggda kring ett antagande om att det i utgångsläget finns outnyttjade resurser, som kan tas i anspråk utan att det uppstår inflationsdrivande flaskhalsar. Den faktiska produktionen understiger den potentiella såväl som 2004. antas de outnyttjade resurserna ha tagits i anspråk. Tillväxttakten 2005 och 2006 överstiger därmed den potentiella tillväxten på . Inflationen är lägre än vad som bedömdes i vårpropositionen. Det beror främst på sjun- kande oljepriser, på en dämpad prisutveckling även för andra varor och tjänster samt på lägre räntor. Lägre energipriser beräknas leda till låg inflation . Därefter väntas infla- tionen öka gradvis i takt med stigande tillväxt be- döms inflationen ligga i linje med mål om att ökningen av konsumentprisindex skall begränsas till med en tolerans på uppåt eller nedåt. Sammantaget innebär detta att inflationsprognosen revideras ned något jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Den lägre inflationen leder även till en lägre nivå på prisbasbeloppet jämfört med beräkningen i vårpropositionen. Inkomstindex har justerats ned , huvudsakligen till följd av lägre prisutveck- ling än vad som prognostiserades i vår- propositionen. Den öppna arbetslösheten beräknas ligga kvar på av arbetskraften, vilket är högre än bedömningen i vårpropositionen. Därefter väntas arbetslösheten minska för att 2006 uppgå till . Räntenivån har reviderats ned jämfört med bedömningen ekonomiska vårpropo- sition. Prognosarbetet slutfördes i början av septem- ber, dvs. innan resultatet av folkomröstningen om införande av euron var känt. Som brukligt är baseras prognosen på gällande regler och på av regeringen aviserade förslag till , inklu- sive förslagen i denna proposition. Den svaga internationella konjunkturen och de alltjämt höga kostnaderna leder till ett ansträngt statsfinansiellt läge. Inriktningen i budget- propositionen är att fullfölja de åtgärdsförslag som presenterades ekonomiska vår- proposition så att de budgetpolitiska målen kan nås. Åtgärdsförslagen syftar i första hand till att bryta utgiftsutvecklingen inom ohälsoområdet. Enligt regeringens bedömning krävs inga ytterligare besparingar för att klara utgiftstaken och säkerställa överskotts- målet 2004. Regeringen följer dock löpande utgiftsutvecklingen och kommer att vidta ytterligare åtgärder om de budgetpolitiska målen skulle hotas. har en rad reformer för ökad tillväxt och rättvisa beslutats eller föreslagits . Dessa skall genomföras. I detta avsnitt redovisas de tillkommande satsningar och besparingar som föreslås i denna proposition och som påverkar utgifterna för åren 20042006. Därutöver redovisas översiktligt de satsningar samt förslag till finansiering som tidigare beslutats eller aviserats och som ligger fast (se tabell 4.10). I tabell 4.9 redovisas såväl budgeteffekterna för de offentliga finanserna som effekterna på de takbegränsade utgifterna av nu föreslagna eller aviserade utgifts- och inkomstförändringar med ikraftträdande . I tabellen redovisas även budgeteffekterna av de nu föreslagna eller aviserade förändringarna. Dessa budgeteffekter har beaktats i den konsekvensberäkning av utgifterna per utgifts- område som redovisas i avsnitt 6.2. Konsekvensberäkningen utgår från ett beräk- ningstekniskt antagande om att politiken och regelsystemen i princip är oförändrade efter 2004. Undantag görs för den vårdsatsning som följer av försvarsomställningen och som beräkningstekniskt antas kvarstå efter 2004. Även satsningen på personalförstärkningar i skolan antas fortgå i enlighet med vad regeringen tidigare aviserat. Den temporära resurs- förstärkningen till kommuner och landsting permanentas och finns också med i beräkningarna efter 2004. Den beräkningsteknik som används innebär att i princip inga ytterligare satsningar med ikraftträdande har beaktats i kalkylerna. Detta gäller bl.a. de satsningar som Socialdemokraterna, har träffat överenskommelse om i programmet Hundratjugoen punkter för ett tryggare, rättvisare och grönare . Eventuellt tillkommande finansiering av dessa eller andra satsningar har inte heller beaktats i kalkylerna. har kostnaderna för sjukskriv- ning och sjukersättning ökat kraftigt. Utgifterna inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp förväntas öka med ca .