prop · GR031d24 · 2004-01-01 00:00:00 — regleringsbrev för gav regeringen uppdraget att myndigheten skall redovisa en preliminär rapport som skall innehålla en analys av måluppfyllnaden av det nationella vägledande målet om el från förnybara energikällor som fastställt. Slutrapport skall lämnas . Myndigheten skall även presentera en sammanställning av utvärderingar som genomförts av nuvarande lagar och författningar om de tillståndsförfaranden eller andra förfaranden som anges i artikel 4 i direktiv /92/EG för uppförande av anläggningar för produktion av el från förnybara energikällor. Utifrån sammanställningen skall myndigheten bl.a. dra slutsatser om vad som har gjorts och vad som bör göras för att minska lagstiftningshinder och andra hinder för en ökning av produktionen av el från förnybara energikällor och få fram effektivare och snabbare förfaranden på lämplig administrativ nivå. Åtgärder för effektivare energianvändning Inom ramen kortsiktiga program har 2002 ca satsats på åtgärder för effektivare energianvändning. Åtgärderna har omfattat information och utbildning rörande energieffektivisering, stöd till teknikupphandling för att utveckla och introducera energieffektiv teknik på marknaden, samt provning och märkning av energikrävande produkter och system. Kommunerna har även haft möjlighet att söka bidrag för lokal rådgivning inom energiområdet. Samtliga åtgärder har administrerats av med undantag av märkning, provning och certifiering, som administrerats av . Utgifterna för samtliga åtgärder för en effektivare energianvändning uppgick till 2002, vilket kan jämföras med 2001. anvisades för insatser för en effektivare energianvändning omfattande bl.a. bidrag till energirådgivning, utbildning och information samt provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning. Den kommunala energirådgivningen syftar främst till att ge oberoende råd till konsumenter i energifrågor. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Eftersom enskilda hushåll och företag kan ha svårigheter att tillgodogöra sig tillgängligt informationsmaterial på grund av energifrågornas komplexitet och koppling till andra faktorer finns det ett behov av att få den generella informationen anpassad till den egna situationen. har i regleringsbrev i uppdrag att redovisa en kartläggning av vilka olika användargrupper som nås av den kommunala energirådgivningen, bl.a. fördelat på kön och ålder, samt en analys av hur rådgivningen kan förbättras för att nå ut till olika användargrupper. Uppdraget delredovisades och skall slutredovisas . har samtliga av landets 290 kommuner ansökt om bidrag för energirådgivning. arbetar med att utveckla uppföljningsmetoderna och samarbetsformerna avseende den kommunala energirådgivningen och avser återkomma i slutredovisningen med förslag till kompletterande åtgärder. Vidare har i regleringsbrevet i uppdrag att i syfte att ta fram ökad kunskap genomföra en studie avseende kvinnors respektive mäns konsumtionsmönster och preferenser och hur detta påverkar energianvändningen. I uppdraget ingår även att göra en internationell kartläggning av sådant av energieffektiv teknik samt expansion av fjärrvärmenäten . Stödet anmäldes till och fick kommissionens beslut i ärendet. Regeringen beslutade förordningen om bidrag till en effektiv och miljöanpassad energiförsörjning, vari bl.a. stödet till teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik samt expansion av fjärrvärmenäten ingår (2003:564). Stödet administreras av . EGdirektivet om byggnaders energiprestanda (2002/91/EG) trädde i kraft . EG-direktivet fastställer bl.a. krav i fråga om beräkningsmetodik för byggnaders energiprestanda, minimikrav på byggnaders energiprestanda, energicertifiering av byggnader, regelbundna kontroller alternativt råd- givningsinsatser avseende fossilbränsleeldade värmepannor, samt regelbundna kontroller av luftkonditioneringssystem. Direktivet syftar till att minska energianvändningen i bebyggelsen och därmed bidra till att minska utsläppen av klimatpåverkande gaser samt minska EU:s importberoende av energi. har i samarbete med haft regeringens uppdrag att analysera hur det föreslagna direktivet om byggnaders energiprestanda skall genomföras i (dnr 2002/3613/ESB). Uppdraget redovisades och rapporten har remissbehandlats. Regeringen avser ytterligare utreda frågan om vilka åtgärder som krävs för genomförandet av EGdirektivet. Regeringen beslutade att uppdra åt att utreda och bedöma möjligheterna att förbättra statistik- och kunskapsunderlaget avseende bebyggelsens energianvändning (dnr N2003/3380/ESB). skall även undersöka förutsättningarna för att utnyttja och samordna befintliga register för att fortlöpande inhämta information om bebyggelsens energianvändning och behovet av och en eventuell utformning av en databas för sådan information. Behoven med anledning av genomförandet av EGdirektivet om byggnaders energiprestanda (2002/91/EG) skall särskilt beaktas. Uppdraget skall redovisas . presenterade ett förslag till direktiv för främjande av kraftvärme (KOM 2002(415)). Förslaget avses bidra till en effektivare energianvändning och en minskning av utsläppen av främst växthusgaser. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för energifrågor och en allmän riktlinje om förslaget nåddes vid energiministermötet . beslutade vidare om ett förslag till och rådets direktiv om upprättandet av ett ramverk för att fastställa krav på eko-design för energikrävande produkter och om ändring i rådets direktiv /42/EEG. Förslaget berör i stort sett all utrustning som kräver energi utom fordon och innebär bl.a. att krav på energieffektivitet kan ställas för att företagen ska få släppa ut energikrävande produkter på marknaden. Genomförandet föreslås ske i en föreskrivande kommitté som tar fram föreskrifter för respektive produkt. Förslaget förväntas behandlas i råds- arbetsgruppen för energifrågor . Åtgärder för el- och värmeförsörjningen i Som ett led energipolitiska program inrättades Delegationen för energiförsörjning i . Delegationens uppgift har varit att initiera åtgärder som stärker regionens el och värmeförsörjning. Åtgärderna har omfattat såväl energihushållning och minskad elanvändning som utbyggnad av el och värmeproduktion. Beslutade medel har förutom investeringsstöd till el och kraftvärmeanläggningar även omfattat bidrag till forskning vid högskolor och företag samt utredningar och informationsprojekt. Delegationens verksamhet avslutades och endast vissa kvarvarande utbetalningar återstår . En utvärdering av delegationens verksamhet planeras . Utfallet uppgick till , jämfört med . Åtgärder med anledning av stängningen av En förnyad prövning av om villkor för en stängning av är uppfyllda genomfördes . Två konsultstudier som beställts av tillsammans med två rapporter från om effektbalansen, vilka remissbehandlats, utgjorde de främsta underlagen för regeringens bedömning. I propositionen Vissa elmarknadsfrågor m.m. 2002/03:85, bet. 2002/03:NU11, rskr. 2002/03:233) presenterade regeringen sin bedömning vad avser villkorsuppfyllelsen för en stängning av den andra reaktorn i (se vidare avsnitt 3.5). Regeringen beslutade om ett tilläggsuppdrag till förhandlingsmannen med uppdrag att för statens del genomföra överläggningar med kraftindustrin i syfte att förbereda en överenskommelse om en långsiktigt hållbar politik för den fortsatta omställningen av energisystemet. Enligt tilläggsuppdraget skall förhandlingsmannen lämna en särskild redovisning avseende . Regeringen uppdrog vidare åt att vid 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 tillskapandet av en effektreserv beakta den planerade stängningen av . EU:s ramprogram Intelligent energi för Inom EU har 2002 ett ramprogram för energi och därmed sammanhörande åtgärder genomförts. EG kommissionen presenterade ett förslag till ett nytt fyraårigt program för åtgärder på energiområdet: Intelligent energi för (2003 2006). och kom fram till ett gemensamt beslut. Beslutet innebar bl.a. en budget om för programperioden, vilket är en väsentlig ökning jämfört med det föregående programmet. Enligt beslutet skall gemenskapens insatser på området fokusera på färre områden än tidigare, nämligen förnybara energislag, energieffektivisering och internationellt samarbete, som man tillför energiaspekterna av transporter som ett nytt element. Kommissionen har aviserat att en särskild genomförandemyndighet bör inrättas för att administrera programmet. För svenskt vidkommande är framför allt insatserna kring förnybara energikällor, energieffektivisering och uppföljning av stort intresse då insatserna på gemenskapsnivå kompletterar de svenska åtgärderna. har i uppdrag att främja svenskt deltagande i EU:s program på energiområdet. Detta görs genom deltagande i programkommittéarbetet, informationsaktiviteter och bidrag för utarbetande av projektansökningar samt möjlighet till med finansiering av beviljade EU-projekt. Ett långsiktigt uthålligt energisystem De långsiktiga åtgärderna inom 1997 års energipolitiska program syftar till att främja utvecklingen av ny energiteknik för att bidra till utvecklingen av ett ekonomiskt och ekologiskt uthålligt energisystem. De övergripande målen för energiforskningen är att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna och i näringslivet för utveckling och omställning av energisystemet i enlighet med energipolitiska beslut . Energiforskningen skall bidra till att skapa stabila förutsättningar för ett konkurrenskraftigt 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Energiforskningen skall också bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . De statliga insatserna skall bidra till uppbyggnad av kunskap inför framtida kommersiella tillämpningar, effektivisering av den teknik som är kommersiell samt utveckling av ny konkurrenskraftig teknik med högre verkningsgrad och låg miljöpåverkan. Områden som särskilt prioriteras är bl.a. kraftvärme baserad på biobränslen, biobränslebaserad kraftproduktion, biobränsleförsörjning inklusive hantering och nyttiggörande av askor och nya processer för etanolproduktion baserad på cellulosahaltiga råvaror. Vidare skall alternativa drivmedel, ny teknik för storskaligt utnyttjande av vindkraft och havsbaserad vindkraft, solceller samt forsknings- och utvecklingsarbete för energieffektivisering i bebyggelse, industri och transportsektorn prioriteras. Insatserna består av statligt stöd till forskning, utveckling och demonstration på energiområdet i tre olika former. Inom energiforskningen stödjer staten forskningsprogram och forskningsprojekt som vanligen genomförs vid universitet och högskolor. Syftet är främst att bygga upp kompetens och sammanhållen kunskap till stöd för det långsiktiga arbetet med att skapa ett uthålligt energisystem. finansieras dessa forskningsprogram helt med statliga medel, men viss medfinansiering från andra finansiärer eller näringsliv kan förekomma. Utgifterna uppgick till , vilket kan jämföras med och . Staten stödjer även mer tillämpade forsknings- och utvecklingsinsatser. Energiteknikstöd används för delfinansiering av fristående teknikutvecklingsprojekt, utvecklingsprogram och verksamhet vid industriforskningsinstitut. Stödet lämnas främst i form av bidrag, men det finns även möjlighet att bevilja stöd i form av villkorslån. Stödnivån varierar utifrån de tekniska och även i viss mån ekonomiska risker som bedöms vara förenade med genomförandet av respektive projekt, men kan uppgå till högst av projektkostnaden. En stor andel av energiteknikstödet används för att stödja sammanhållna utvecklingsprogram som finansieras av staten och av branschorgan/företag. Även fem s.k. kompetenscentra vid universitet och högskolor finansieras genom energiteknikstödet. Introduktion av ny energiteknik Staten kan även stödja introduktion av ny energiteknik genom energiteknikbidrag. Energiteknikbidrag lämnas för att främja utvecklingen av teknik baserad på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Bidraget syftar till att reducera den ekonomiska risk ett företag tar när tidigare oprövad teknik ska etableras i fullskaleanläggningar. Energiteknikbidrag får lämnas till enskilda projekt samt till svenskt och internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete. Energiteknikbidrag får uppgå till högst av kostnaden för projektet. Energiteknikbidraget används dessutom för att fullfölja ekonomiska åtaganden som beslutats inom programmet för främjande av biobränslebaserad elproduktion, FABEL, vilket avslutades . Utgifterna uppgick till , vilket kan jämföras med och . Samverkansprogram för utveckling av mer miljöanpassade fordon Inom insatserna för ett långsiktigt uthålligt energisystem finansieras även delar av det särskilda samverkansprogram för utveckling av mer miljöanpassade fordon som initierades genom ett avtal mellan svenska staten och fordonstillverkarna. Programrådet för Fordonsteknisk Forskning (PFF), som är administrativt knutet till , ansvarar för genomförandet av samverkansprogrammet. Programmets inriktning är att genom behovsmotiverad forskning och utveckling påskynda miljöanpassningen av fordonsparken med samtidiga tillväxtbefrämjande effekter. Tyngdpunkten i programmet ligger på motorteknisk forskning och utveckling utförd av industri och högskolor i samverkan med syfte att fungera som brygga mellan högskolans grundforskning och den mer tillämpade produktutvecklingen som industriföretagen ensamma ansvarar för. Långsiktiga avtal inom industrin och handel med utsläppsrätter Som redovisats i avsnitt 3.5 bedriver regeringen arbete för att utveckla styrmedel som kan vara långsiktiga alternativ eller komplement till skatter. Exempel på sådana styrmedel är långsiktiga avtal med den energiintensiva industrin och handel med utsläppsrätter. I denna proposition föreslås att en skatt på el som förbrukas inom tillverkningsindustrin införs från . Med anledning av detta avser regeringen lämna ett förslag om införande av ett system med långsiktiga avtal till . Vidare kommer ett svenskt system för handel med utsläppsrätter att införas . EU:s ramprogram för forskning och utveckling Pågående energirelaterade projekt inom EU:s ramprogram för forskning, utveckling och demonstration härrör huvudsakligen från det femte ramprogrammet som avslutades . Enstaka projekt från det fjärde ramprogrammet pågår medan det nya sjätte ramprogrammet (2003 2006) ligger i avslutningsfasen av den första ansökningsomgången. medfinansierade och svenska parter inom ramprogrammen med ca rörande energirelaterade projekt. För det nya sjätte ramprogrammet återfinns den energirelaterade forskningen främst inom det prioriterade ämnesområdet "Hållbar utveckling, globala förändringar och ekosystem (inbegripet energi- och transportforskning). EU:s budget för ämnesområdet är för perioden 2006. Målet är att uppnå en hållbar dvs. miljövänlig och ekonomiskt bärkraftig utveckling, där miljömässiga, ekonomiska och sociala mål är integrerade med varandra. Enligt den redovisningsmodell som utvecklat och använt baseras redovisning och analys av 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 insatserna på en indelning i sexton utvecklingsområden, organiserade inom de fem tematiska områdena Bränslebaserade energisystem, Transporter, Elproduktion och kraftöverföring, Industri samt Bebyggelse. Med utvecklingsområde avses ett väl avgränsat område med gemensamt mål och med en någorlunda likartad bedömd tid till kommersialisering. Insatserna redovisas och planeras mot bakgrund av en beskrivning av utvecklingsområdenas konkurrensförutsättningar, produktionsutveckling, efterfrågeutveckling och den kommersiella mognaden. ansvarar som sektorsmyndighet för den sammanhållna redovisningen av insatserna. Övriga myndigheter som ansvarar för vissa insatser inom de fem temaområdena är , Formas för vissa insatser inom Bebyggelse samt för vissa insatser inom Transporter. Nedan följer en kort beskrivning av mål och insatser inom de fem olika temaområdena. Uthållig produktion av bränsle, inklusive askåterföring. Målet är en kostnadseffektiv, uthållig och resurssnål produktion och användning av biobränslen. På kort sikt är målet att säkerställa tillgången på biobränslen i takt med att den svenska marknaden utvecklas. Ett annat mål är att biobränslen skall utgöra ett kostnadseffektivt alternativ för minskad klimatpåverkan. Bland insatserna kan nämnas studier av bioenergins inverkan på biologisk mångfald, forskning för att flera typer av råvaror skall kunna användas för produktion av förädlade biobränslen, praktiska försök med askåterföring och annan användning av energiaskor samt forskning kring kolsänkor och skogens kolbalans. Målet är att åstadkomma en resurs- och miljömässigt hållbar energiutvinning ur avfall. Bland insatserna kan nämnas forskning och utveckling kring effektivare och billigare avfallsförbränning och biogasrötning och på förbättrade miljöprestanda för dessa tekniker, samt utvecklings- och demonstrationsprojekt kring biogas. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Målet är att utveckla nödvändig kunskap för att dels effektivisera kommersiella tekniker, dels etablera nya kraftvärmetekniker med högre verkningsgrad och lägre miljöpåverkan med konkurrenskraftig kostnadsnivå. Bland insatserna kan nämnas forsknings och utvecklingsverksamhet kring olika koncept som integrerad kombicykel med förgasning (bio- IGCC), indirekt eldad gasturbin, evaporativ gasturbin, mikroturbiner, stirlingmotorer, samt kostnadseffektiv ångcykel för elproduktion från hetvattenpannor. Målet är att bidra till att minska miljöpåverkan från nya och befintliga energiproducerande anläggningar, samt att skapa kunskap för nya energiprocesser. Bland insatserna kan nämnas forskning och utveckling för att öka energieffektiviteten, minska miljöbelastningen samt öka den ekonomiska konkurrenskraften för förbränningsprocessen. Målet med insatserna på detta område är att vätgas ska kunna ha en betydande roll i det framtida energisystemet främst som drivmedel för fordon. Insatserna inriktas på forskning och utveckling rörande produktion, lagring, hantering och användning av vätgas. Bland tekniker och processer som studeras kan nämnas vätgasproduktion genom artificiell fotosyntes, fotobiologisk vätgasframställning, samt energiomvandling med hjälp av stationära bränsleceller. Målet är att demonstrera etanolframställning från cellulosa i pilotskala, att utveckla förgasningstekniken, påtagligt sänka produktionskostnaderna för biogas som fordonsbränsle och att vidareutveckla produktionen av biodrivmedelskomponenter för dieselmotorer. På är målet att bidra till att biodrivmedel kommer att utgöra ett icke obetydligt bidrag till den svenska drivmedelsförsörjningen. Insatserna bedrivs främst inom de särskilda programmen Etanolproduktion från skogsråvara, som utgör en del av de energipolitiskt motiverade klimatinsatserna, samt forsknings- och utvecklingsprogrammet för alternativa Förutom etanol inriktas verksamheten mot produktion av drivmedel som metanol, dimetyleter (DME), bioparaffin och bioalkylat genom förgasning av biomassa. Målet är att minska energianvändningen i fordon samt att bidra till en ökad användning av förnybara drivmedel. På är målet att kunna bidra till teknik som gör det möjligt att reducera bränsleförbrukningen i nya personbilar och i nya tyngre fordon . Insatserna inriktas bl.a. mot teknik för att minska dieselmotorns utsläpp av partiklar och kväveoxider och för att öka ottomotorns verkningsgrad. Verksamhet bedrivs även kring okonventionella förbränningsmotorer. Målet är att uppnå en högre verkningsgrad hos fordon, ett effektivare transportsystem samt en marknadsintroduktion av energieffektiva fordon. Insatser riktas bl.a. mot forskning och utveckling rörande el- och hybridfordon samt bränsleceller. Dessutom arbetar med att demonstrera och introducera nya energieffektivare drivlinor genom teknikupphandlingar och olika typer av systemdemonstrationer. Temaområde elproduktion och kraftöverföring Målet är att bygga upp och långsiktigt vidmakthålla erforderlig kunskap och kompetens för en fortsatt vattenkraftproduktion samt att utveckla vattenkraften så att den blir effektivare och mer miljöanpassad. Insatserna inriktas mot såväl vattenturbinteknik som mot studier av vattenkraftens miljöpåverkan. Målet är att skapa förutsättningar för att andelen elproduktion från vind i det svenska kraftsystemet skall öka, samt att kostnaderna för vindkraftsproduktion skall minska. Insatser görs såväl i form av forskning och utveckling som genom utvärderingar och demonstrationsinsatser. Verksamheten fokuseras bl.a. mot metoder för säkrare bedömning av elproduktion, kostnadseffektiva vindkraftverk, effektiv integrering av vindkraft i elsystemet, samt bättre konsekvensbedömningar och ändamålsenlig planering och reglering. Det långsiktiga målet är att bidra till ett ökat utnyttjande av solenergi i det svenska energisystemet. Insatserna inriktas bl.a. mot forskning och utveckling rörande tunnfilmsolceller och nanostrukturerade solceller, demonstrations- och informationsinsatser, samt studier av design, integrering, montering och anpassning i byggnader. Målet är att bidra till ett överförings- och distributionssystem som är driftsäkert och effektivt samt anpassat för de nya tekniker och produktionssätt som förväntas introduceras i allt högre utsträckning. Ett mål är även att möta det växande behovet av kompetens inom elkraftområdet. Insatser inriktas bl.a. mot effektivare kraftöverföring genom förlustminskningar och införande av ny teknik och nya material, system- och teknikfrågor kring anpassning av systemet för en större andel distribuerad elproduktion, ekonomiska aspekter, elkvalitet samt övervakning och underhåll. Utvecklingsområdet omfattar strategiskt viktiga och energikrävande processteg inom t.ex. pappersmasseindustrin och stålindustrin. Målet är att skapa en aktiv och långsiktig forskningssamverkan mellan industrin och den akademiska forskningen. Insatserna inriktas bl.a. på energieffektivisering av processer för framställning av mekanisk massa inom pappersindustrin, slutning av processer vid massa- och pappersfabriker för att minimera utsläppen, samt nya metoder för kokning, blekning och kemikalieåtervinning, t.ex. svartlutsförgasning. Insatser riktas även mot energieffektiva processer inom järn- och stålindustrin, exempelvis högtemperaturförbränning, och utveckling av material, processtyrning och mätutrustning. Utvecklingsområdet omfattar sådana tekniska applikationer som inte direkt tillhör själva tillverkningsprocessen, t.ex. pumpar, fläktar, tryckluft och belysning. Målet är att förfina 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 kunskapen om produkter och system samt att föra ut kunskap om hjälpsystemens potential för kostnadseffektiva energi- och miljöåtgärder, exempelvis med hjälp av miljöledningssystem. Bland insatserna kan nämnas såväl forsknings- och utvecklingsverksamhet kring strömningsteknik, processintegration och elmotordrivsystem, som mera marknadsnära insatser för utveckling av verktyg för upphandling baserat på livscykelkostnader (LCC) och teknikupphandling av energieffektiv teknik. Uppvärmning, kylning och klimatskal Det långsiktiga övergripande målet är att minska beroendet av el och olja för uppvärmning. Den specifika energianvändningen för uppvärmning, varmvatten och driftel skall effektiviseras . På kortare sikt skall systemen för småskalig uppvärmning erbjuda bekvämlighet, prestanda och driftsäkerhet minst i nivå med dagens oljeledning. Åtgärderna beträffande klimatskal skall även samordnas med andra tekniska egenskapskrav på byggnader. Insatserna inriktas mot en rad olika teknikområden såsom småskalig förbränning av biobränslen, fjärrvärme och fjärrkyla, värmepumpar, solvärme och klimatskal. Området innefattar t.ex. system för ventilation och inomhusklimat, belysning, vitvaror, hemelektronik och kontorsutrustning. Målet är att öka energieffektiviteten för produkter och system.