prop · GR031d33 · 2004-01-01 00:00:00 — Slutligen har regeringen gett i uppdrag ta fram en plan till nationellt stöd och kunskapsutveckling inom och att stödja arbete med personer som är långvarigt beroende av socialbidrag. Beräkning av årsnorm och antal helårsekvivalenter Vid beräkningen av helårsekvivalenter skapar SCB en årsnorm för olika hushållstyper. Årsnormen innehåller följande komponenter: -riksnorm för personliga kostnader -hyra minus bostadsbidrag Beloppen varierar med antal barn, barnens ålder och civilstånd (gift/sammanboende eller ensamstående). I viss utsträckning varierar de efter ensamförsörjares kön, då ensamstående kvinnor i genomsnitt har en något högre hyreskostnad än ensamstående män. Årsnormen är densamma oavsett var man bor. Ingen hänsyn tas till skillnader mellan olika kommuner beroende på olika ersättning för hyreskostnad, tandvård etc. Årsnormen 2002 för olika hushållstyper redovisas i tabellen nedan.30 Underbilagetabell 1 Genomsnittlig årsnorm för olika hushållstyper vid ekvivalensberäkningar 2002 Källa: SCB, beräkningar Socialbidragsmålet avser antal helårsekvivalenter i åldersgruppen . Valet av åldersgruppen hänger samman med att sysselsättningsmålet på 2004 är 30 Genom att uppgifterna beror på barnens ålder och de ensamståendes kön är siffrorna beroende av strukturen bland socialbidragshushållen. 2003/04:1 BILAGA 3 definierat för denna åldersgrupp. Hushåll som enbart fått introduktionsersättning för flyktingar räknas bort. Således ingår inte vissa flyktinghushåll och hushåll där registerledaren är pensionär eller under i beräkningarna. Antal helårsekvivalenter beräknas genom att summera uppgifter för de aktuella socialbidragshushållen N enligt: Ekviv = ((Årsbelopp/Årsnorm) * Vuxna) Årsbelopp = Socialbidragsbelopp exkl. introduktionsersättning Årsnorm = Årsnorm för det aktuella hushållet Vuxna = Antal vuxna i hushållet För respektive hushåll divideras bidragssumman, exklusive introduktionsersättning med hushållets årsnorm, och multipliceras med antalet vuxna personer i hushållet. För ett enskilt socialbidragshushåll är resultatet en kvot som anger hur stor del av årsnormen som hushållet varit i behov av. Om andelen blir 0,5 innebär det att hushållet bidrar med en halv helårsekvivalent. Ju lägre kvot hushållet har, desto mindre bidrar hushållet till antalet helårsekvivalenter och klarar sig bättre ekonomiskt på egen hand. Socialbidragsbeloppet som betalats ut till ett specifikt hushåll beror dels på antal månader som hushållet fått bidrag, dels på bidragssumman som betalats ut . Fler bidragsmånader eller ett högre bidragsbelopp medför att kvoten per hushåll ökar och att det blir fler helårsekvivalenter. För att illustrera hur antalet helårsekvivalenter för ett hushåll beräknas följer två fiktiva exempel. Exempel 1: En ensamstående utan barn Bidragstid: 6 månader Genomsnittligt månadsbidrag: Årsnorm: 80 300kronor Antal vuxna: 1 Antal barn: 0 Antal helårsekvivalenter: (5 000*6/80 300)*1 = 0,37 Exempel 2: Ett gift par med tre barn Bidragstid: 10 månader Genomsnittligt månadsbidrag: Årsnorm: 186 500kronor 2003/04:1 BILAGA 3 Antal vuxna: 2 Antal barn: 3 (5 000*10/186 500)*2 = 0,54 Totalräknad inkomst- och förmögenhetsstatistik (IoF). IoF är en årlig undersökning som omfattar hela befolkning. Statistiken baseras på registeruppgifter från och andra myndigheter. Hushållens ekonomi (HEK). HEK är en urvalsundersökning som genomförs . Syftet är att kartlägga den disponibla inkomstens storlek och fördelning bland hushållen samt belysa inkomststruktur. Datainsamlingen sker dels via en intervju och dels via insamling av uppgifter från administrativa register. Beräkningen av hur antalet helårsekvivalenter kan komma att utvecklas sker i två steg. Först beräknas antal socialbidragshushåll enligt: Hushåll t = 0,30* Hushåll t-1 - 22,4* Syssels t + 0,36*Invandring t-2 - 21192*Dum91 = förändring mellan Hushåll = Antal hushåll med socialbidrag Syssels = Sysselsättning enligt , hundratal personer. Invandring = Invandring av utländska Dum91 = Dummy, 0 till 1991, 1 därefter Ekvationen är skattad på årsdata för perioden 1978 till 2002.31 Vid framskrivningarna hämtas prognoser över sysselsättningen från 31 Data om antalet socialbidragshushåll har hämtats från SCB och . Historiska data om invandringen kommer från SCB. Sysselsättningsdata kommer från SCB:s arbetskraftsundersökning (). ekonomiska prognoser i budgetpropositionen och uppgifter om invandringen från SCB:s senaste befolkningsprognos. Helårsekvivalenterna beräknas i ett andra steg enligt: Ekviv = N * Genomssnittligt årsbelopp *Genomsnittligt antal vuxna N = Antalet socialbidragshushåll enligt skattning ovan. Årsbelopp = Socialbidragsbelopp exklusive introduktionsersättning, prisnivå. Årsnorm = Årsnorm för det aktuella hushållet med hänsyn taget till antal personer etc. prisnivå. Se tidigare i denna underbilaga. Vuxna = Antal vuxna i hushållet. Vid framskrivningarna används ekvationen ovan något omformulerad. Årsbelopp delas upp i månadsbelopp och antal månader. Månadsbeloppet uttrycks prisnivå. Framskrivningarna bygger på aggregerade uppgifter. Historiskt saknas det uppgifter om hushåll enligt målets definition, dvs. Modellen har därför skattats på uppgifter för samtliga socialbidragshushåll. Vid framskrivningarna justeras därför antalet hushåll så att det blir konsistent med målets definition. Såväl månadsbelopp som antal månader skrivs fram exogent med ledning av de senaste årens utveckling. Övriga faktorer hålls konstanta på samma nivå som sista historiska värdet. Vid framskrivningarna antas variablerna ha följande värden: -Antal hushåll skattas enligt ekvation ovan -Genomsnittlig bidragstid i månader bestäms exogent för prognosår och antas vara oförändrad nivå. -Genomsnittlig socialbidragskostnad i fast pris bestäms exogent och antas vara oförändrad nivå. 2003/04:1 BILAGA 3 Underbilagetabell 2 Bidragstagare, bidragshushåll, bidragstid, utbetalt socialbidrag samt helårsekvivalenter bidrag, mnkr, bidrag, mnkr, per hushåll, tkr, Anm. ingår introduktionsersättning för flyktingar. Uppgifter som avser åren 19852000 har reviderats för att justera för användning av olika mätmetoder under olika år. Under 19831987 ingår asylsökande i statistiken. ingår asylsökande i statistiken endast 1 januari30 april. Fr.o.m. regleras ekonomiskt bistånd till asylsökande i stället i Lagen om bistånd åt asylsökande m.fl. För har SCB ej beräknat antal helårsekvivalenter. Källa: (2003) Ekonomiskt bistånd årsstatistik, 2002 samt SCB. 2003/04:1 BILAGA 3 Underbilagetabell 3 Andel socialbidragstagare respektive icke socialbidragstagare med tillgång till bas- och kapitalvaror, ekonomisk utsatthet, arbetsförmåga, sjukdom och oro/ångest.