prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — I ett internationellt perspektiv fortsätter att vara ett av de länder som satsar mest resurser på utbildning. Parallellt med den ekonomiska tillväxten ökade de sammanlagda utgifterna för utbildning på för-, grund-, gymnasie- och högskolenivå. Utbildningskostnadernas andel av BNP utgjorde 2000 vilket var en ökning från strax . I flera EU- länder skedde i stället en minskning av utbildningsutgifterna i förhållande till BNP . Diagram 4.2 Offentliga subventioner till studerande i procent av BNP, 2000 (Källa: ) elever på grund- och Det finns flera skäl till att hamnar högt vid dessa jämförelser. har genomfört kraftfulla satsningar på utbildningsområdet bland annat i samband med projektet , som genomfördes under föregående och innevarande mandatperiod. Expansionen av högskolan har varit kraftig och resurserna till skola och förskoleverksamhet har ökat. höga nivå förklaras också av de jämförelsevis omfattande subventioner som staten bidrar med i form av avgiftsfri utbildning, generösa studiemedel samt andra stöd och bidrag för studerande. De nordiska länderna tillsammans intar här en särställning inom både inom skol- och högskoleområdet. Lärarna är den väsentligaste resursen för hög kvalitet i undervisningen. har färre elever per lärare/undervisande personal i skolan än genomsnittet för och EU. Inom gymnasieskolan inkluderas gymnasial vuxenutbildning i statistik. Det innebär att i internationella jämförelser får ett större antal elever per lärare. Exkluderas gymnasial vuxenutbildning ligger lärartätheten i den svenska gymnasieskolan över genomsnittet för och på samma nivå som i (omkring 12,8 elever per lärare). Diagram 4.3 Antal elever per lärare, olika utbildningsnivåer, 2001, , EU-15, (Källa: ) Grundskola, tidigareGrundskola, senare En jämnt fördelad ålderssammansättning i lärarkåren är önskvärd av flera skäl. Det är viktigt från personalförsörjningssynpunkt men också för att eleverna ska få möjlighet att möta vuxna med olika livserfarenhet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 är åldersfördelningen relativt jämn i , då av lärarna är . I gymnasieskolan däremot är det en förskjutning mot äldre lärare då av lärarkåren är . Det är visserligen fördelaktigt eftersom det innebär att lärarkåren är erfaren, men pensionsavgångarna kommer att bli stora . Internationellt sett är åldersnivån i den svenska lärarkåren hög överlag. Diagram 4.4 Andel lärare som är , 2001, , EU-15, (Källa: ) Grundskola, senare år Skolans rekrytering av lärare skall ses i ljuset av två utvecklingstendenser. Den ena är att den kommunala ekonomin kan förväntas bli allt mer ansträngd som en konsekvens av ökade kostnader när det gäller vård och äldreomsorg. Utbildningsområdet och möjligheterna att anställa lärare får ökad konkurrens från andra politikområden. Det andra är den förväntade bristen på arbetskraft som innebär att konkurrensen om utbildad arbetskraft hårdnar. Regeringen har i fastställandet av långsiktiga mål för antalet examinerade lärare tagit hänsyn till enligt SCB och beräknat framtida behov av lärare. Utöver en jämn åldersfördelning bör det också vara balans mellan antalet manliga och kvinnliga lärare. är det inom barnomsorgen och betydligt fler kvinnor än män. Undervisningens kvalitet kan avläsas i elevernas kunskaper. undersökning har visat att svenska 15-åringar har goda läskunskaper jämfört med jämnåriga i andra länder. Också inom områdena matematik och naturvetenskap hävdar sig svenska ungdomar relativt 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har IEA (Achievement) publicerat PIRLS 2001 (The Progress in International Reading Literacy Study) som är en omfattande undersökning årskurs 4-elevers läsförståelse. Av de 34 deltagande länderna placerar sig i topp. PIRLS visar vidare att svenska elever i större utsträckning än jämnåriga elever i andra länder läser långa texter och kapitelböcker, och att de använder bibliotek något mer än genomsnittet i studien. PIRLS visar också att skillnaden mellan högpresterande och lågpresterande elever är betydligt mindre i än i andra länder i studien. En rad faktorer kan förklara det positiva svenska resultatet. PIRLS visar att svenska barn har välutvecklade läsvanor i lugn och trygg skolmiljö. Tillgången till specialiststöd är hög och elevernas resultat följs upp på ett systematiskt och individualiserat sätt. I likhet med , som också faller väl ut i PIRLS, har många specialpedagoger som kan stödja elever som har behov av särskilt stöd. Andra faktorer är hög elevnärvaro och omfattningen av läxor som är i nivå med genomsnittet för de deltagande länderna. IEA har parallellt med PIRLS genomfört en läsförståelsestudie, TRENDS (Trends in Childrens Reading Literacy Achievement 1991-2001), som följer upp en studie . Läsförståelsestudierna ger underlag för en bedömning av hur läsförståelsen hos barnen i årskurs 3 har förändrats . TRENDS nyanserar den positiva bilden i PIRLS och visar att utvecklingen har inneburit en försämring för vidkommande. PIRLS och TRENDS är inte helt identiska när det gäller urval och testutformning. De båda undersökningarna visar att läsförståelse är ett komplext område och det finns alternativa sätt att utforma testverktyg. PIRLS tillämpar testverktyg som ligger relativt nära den läsförståelse som betonas läroplan för de obligatoriska skolformerna. EU har fastställt en europeisk strategi för full sysselsättning och fler arbetstillfällen. ramen för strategin har EU fastställt tio särskilda riktlinjer som var och en skall bidra till att strategin förverkligas. Utbildningspolitiken bidrar till de flesta av dessa riktlinjer och i synnerhet till riktlinje fyra att Främja utveckling av humankapitalet och det livslånga lärandet. Denna riktlinje tar fasta på vikten av ett kontinuerligt lärande för att motsvara arbetsmarknadens behov av en välutbildad arbetskraft. Som resultatmått inom riktlinjerna används de riktmärken som EU:s utbildningsministrar enades om . Ett av de riktmärken som EU:s utbildningsministrar har kommit överens om för uppföljning av utbildningssystemens utveckling i är att åtminstone av 22- åringarna i EU bör ha genomgått gymnasieutbildning. har nått denna nivå, men strävar efter att höja andelen ytterligare och att fler ska fullfölja sin gymnasieutbildning direkt i ungdomsskolan. På så sätt blir fler platser i den kommunala vuxenutbildningen tillgängliga för andra mer prioriterade målgrupper. Ett annat riktmärke är att den genomsnittliga andelen unga i som lämnar skolan ska uppgå till högst . Statistik från visar att det var av en ungdomskull som lämnade skolan i enligt EU:s definition. Det tredje riktmärket är att andelen vuxna som deltar i livslångt lärande i EU ska vara av den vuxna arbetsföra befolkningen (). Enligt deltog av befolkning i åldern i någon form av utbildning , vilket innebär att nått målet med god marginal. Rekrytering till högskolan och befolkningens utbildningsnivå Effekterna av de satsningar som har gjorts inom utbildningsområdet kan successivt avläsas i form av en allt mer välutbildad befolkning. Den svenska befolkningen är vid internationell jämförelse välutbildad. I åldern hade en högskoleutbildning enligt senaste mätning som publicerades och som avsåg utbildningsnivån . Detta tillhör de högre värdena bland . Endast , , och hade en högre andel. hade en kortare utbildning än gymnasieskola. Bland de trettio OECD- länderna var denna andel i genomsnitt och inom EU . Diagram 4.5 Andel av som uppnått minst gymnasienivå, 1991 och 2001 (Källa: ) I åldersgruppen , varav de flesta genomfört sin utbildning , hade av befolkning slutfört minst en gymnasieskolutbildning vilket är en höjning från strax . Nivåhöjningen är ungefär densamma som i övriga nordiska länder. Inom EU har nivån ökat snabbare dock från en betydligt lägre nivå. I , som länge haft en hög utbildningsnivå jämfört med övriga länder har nivåökningen varit långsammare. Tillväxten av högskoleutbildade i vårt land har medfört att personer som är födda nu har en större andel högskoleutbildade än i någon annan åldersgrupp. Detta gäller både om vi räknar längre högskoleutbildningar eller totalt inklusive kortare utbildningar och enstaka kurser. Regeringens politik syftar till att både stimulera fler unga och möjliggöra för stora grupper äldre personer att studera. Detta har bidragit till att utbildningsnivån i arbetskraften har kunnat höjas och ineffektiva utbildningsklyftor har kunnat motverkas. Intresset för högskolestudier har ökat bland personer och ytterst få länder i världen har en lika hög övergångsfrekvens till högre studier i dessa äldre grupper. Ungdomsgrupperna i uppvisar emellertid fortfarande en lägre övergångsfrekvens till högskolan direkt efter gymnasieskolan än i flera jämförbara länder. För att poängtera vikten av att 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fler yngre skaffar sig en högskoleutbildning fastställde regeringen ekonomiska vårproposition det långsiktiga målet att hälften av en årskull skall ha börjat läsa på högskola . En övergångsfrekvens på är en hög målsättning i ett internationellt perspektiv. ökade övergångsfrekvensen successivt bland ungdomarna. uppmättes dock en tendens till minskad övergångsfrekvens. Enligt beräkningar från SCB var övergångsfrekvensen till högskolan bland 25- åringar i t.o.m. . Definitionen har fastställts i samråd med SCB och och innebär beräkning av hur stor andel av dem som fyllde och som fram till och med denna ålder hade börjat i högskolan. I målet inkluderas de studenter som fått svenskt studiemedel för högskoleutbildning utomlands. har redovisat en bedömning med utgångspunkt i övergångsfrekvensen inom respektive åldersgrupp , som pekar på att andelen kan vara på väg att närma sig . Skillnaden i övergångsfrekvens är stor mellan kvinnor och män samt mellan inrikes och utrikes födda studenter. Bland inrikes födda kvinnor var övergångsfrekvensen enligt den fastställda nationella definitionen. Bland inrikes födda män var denna andel . Dessa andelar är nästan dubbelt så höga bland personer som är födda i . Vid internationella jämförelser av övergångsfrekvensen till eftergymnasiala utbildningar tillkommer, enligt SCB och i internationella redovisningar, minst tvååriga eftergymnasiala utbildningar som tillhör samma nivå som högskolan. Här återfinns bland annat flertalet kvalificerade yrkesutbildningar, KY. Övergångsfrekvensen enligt den internationella klassificeringen uppgick till sammanlagt 2002. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 4.6 Övergångsfrekvens till högskola vid 25 års ålder (Källa: SCB) 1997 1998 1999 2000 2001 2002 1997 1998 1999 2000 2001 2002 I utbildningspolitikens övergripande mål ingår att åstadkomma ekonomisk tillväxt och detta är en del av EU:s utbildningsmål. Utbildningssystemen skall, enligt den målsättning som antagit, bidra till att blir världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Utbildning skall också bidra till en hållbar ekonomisk tillväxt, fler och bättre arbetstillfällen och ökad social sammanhållning. En viktig princip är att utbildningen skall främja de humanistiska värden som delas av samhällen. Såväl forskning som analyser har visat att det generellt sett är lönsamt både för enskilda människor och för samhällena i stort att fler skaffar sig en högre utbildning. För ungdomar i är, enligt senaste rapport om utbildningsindikatorer, den ekonomiska avkastningen för dem som skaffar sig en högskoleutbildning relativt hög. I dessa analyser beräknas den samlade och långsiktiga effekten av skatter, inkomst, risk för arbetslöshet, kostnader och olika offentliga ekonomiska stöd . Hur lönsamt det är för ungdomar att utbilda sig och hur detta påverkar studiebenägenheten är en fråga med många dimensioner. Den aktuella arbetslösheten är en faktor som påverkar studieintresset. drabbades , liksom andra , av stor arbetslöshet. Bland personer med högst grundskoleutbildning i åldersgruppen var, enligt , arbetslösheten i vårt land mycket hög internationellt sett i mitten av 1990- talet och då högre än genomsnittet för EU- Denna andel halverades och minskade ytterligare till och med , men var fortfarande högre än i många andra länder. Bland högskoleutbildade var arbetslösheten betydligt lägre både inom och EU och även i dessa grupper halverades arbetslösheten fram . I var arbetslösheten 2001 bland högskoleutbildade visserligen hög historiskt sett, men betydligt lägre än i många andra länder. I ett längre tidsperspektiv har risken för arbetslöshet alltid varit mindre bland högskoleutbildade jämfört med övriga grupper och skillnaderna mellan utbildningsgrupperna är fortfarande stor. har tendensen varit att dessa klyftor består och dessutom att arbetslösheten åter ökar. var arbetslösheten bland personer i åldern med högst grundskoleutbildning och bland personer med treårig gymnasieutbildning vilket var högre än bland personer med kortare gymnasieutbildning. Bland högskoleutbildade var andelen . I samtliga dessa grupper ökade arbetslösheten jämfört med . I en undersökning som SCB genomförde studerades en rad olika faktorer om hur det gått för de personer på arbetsmarknaden, som hade avslutat sin utbildning i gymnasierespektive högskola. Frågorna gällde om man hade arbete vid undersökningstillfället, hur många månader det tog innan man fick första arbetet, om man hade fått en fast anställning, haft stadigvarande arbete efter utbildningen, om man varit arbetslös och hur länge, den aktuella månadslönen, om arbetet motsvarade utbildningens inriktning och hur nöjd man var med de kunskaper man fått i utbildningen. Kunskaperna som bedömdes var förmåga att genomföra skriftliga presentationer, redovisningar på engelska, klara självständig problemlösning och kunna använda dator som arbetsverktyg. Genom att summera alla dessa faktorer till ett index där 100 utgör det sammanlagda genomsnittliga värdet framstår ganska stora skillnader mellan utbildningsgrupperna. Diagram 4.7 Framgång på arbetsmarknaden bland gymnasie- och högskoleutbildade (Källa: SCB) index, 100 = genomsnitt GYMNASIESKOLA,totalt yrkesinriktat program estetiskasamhällsvetenskaps- barn- och fritidsomvårdnads- elindustri- HÖGSKOLA, totalt konstnärligbarn o ungdomsped.- grundskollärar- 4-9 läkarekonom- civilingenjörssjuksköterske- Högskoleutbildning var i stort sett genomgående mer lönsamt än en gymnasieskolutbildning i samtliga dessa arbetsmarknadsinriktade avseenden. De yrkesinriktade gymnasieprogrammen var mer lönsamma för ungdomarna än de studieinriktade programmen så långt i karriären vilket emellertid förklaras av att flertalet från de studieinriktade programmen gått vidare till fortsatta studier och ännu inte på allvar påbörjat sin yrkeskarriär. De examinerade sjuksköterskorna tillhörde de högskoleexaminerade som hade haft störst framgång på arbetsmarknaden. Framför allt förklarades detta av att flertalet av dem hade fått ett stadigvarande arbete direkt i linje med utbildningen och ofta direkt efter sin examen. EU har fastställt ett gemensamt delmål vars syfte är att öka tillgången på välutbildade naturvetare och tekniker bland medlemsländerna. Ett särdrag för den svenska arbetsmarknaden är en hög utbildningsnivå i offentliga och privata tjänster men relativt låg utbildningsnivå inom industrin. har en förhållandevis stor andel högskoleutbildade totalt sett på arbetsmarknaden, inom offentlig sektor och inom den privata tjänstesektorn. Inom tillverkningsindustrin, byggsektorn och flera andra privata arbetsmarknadssektorer, där behovet av tekniker och naturvetare är särskilt stort, har emellertid andelen högskoleutbildade länge varit lägre än i flera av våra viktigaste konkurrentländer. Detta är en viktig bakgrund till den långsiktiga satsningen på naturvetenskap och teknik som sker i den svenska skolan. Som effekt av utbildningsexpansionen har utbildningsnivån höjts markant 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 inom alla arbetsmarknadssektorer i vårt land. Skillnaden i förhållande till övriga länder har i stora drag ändå förblivit ganska oförändrad. Globalisering, ökad konkurrens, teknisk utveckling och ökad rörlighet mellan länder ger nya möjligheter och medför nya krav både på utbildningsväsendena och på arbetsmarknaderna över hela världen. I mitten av 1990- talet hade en stor invandring, inklusive utflyttade från som återvände hem. Många var högskoleutbildade, men en mycket mindre andel av dem fick arbete på den svenska arbetsmarknaden än vad som var fallet . Sysselsättningsnivån bland de invandrade har visserligen förbättrats väsentligt , men det finns fortfarande en stor grupp välutbildade invandrade i det svenska samhället som ännu inte har kunnat få arbete. Hela det svenska utbildningsväsendet förutsätts därför även fortsättningsvis vara starkt engagerat i att på olika sätt bidra till en förbättrad integrering av personer som flyttar till . Migrationen har gett ett befolkningstillskott i alla åldrar och ett tillskott av kompetens bland annat i form av högskoleutbildad arbetskraft. Ett sådant inflöde av människor och kompetens är nödvändigt även i fortsättningen om ekonomiska tillväxt skall tryggas. flyttade cirka 180 000 högskoleutbildade till och omkring 100 000 utvandrade, enligt SCB:s uppgifter. har därmed fått ett sammanlagt nettoinflöde på minst 80 000 högskoleutbildade . Utbildningsuppgift saknas för många invandrade och i praktiken är detta tillskott ännu större. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 4.8 In- och utvandrade i åldern med respektive utan högskoleutbildning, 1990-2002 (Källa: , 1999-2002, har utvandringen bland svenskfödda minskat som allt fler högskoleutbildade flyttar tillbaka. Bland läkare, sjuksköterskor och även bland tandläkare och civilingenjörer blev återinvandringen till och med större än utvandringen. Ett av Europeiska unionens mål är att främja rörligheten inom unionen både på arbetsmarknad och bland studerande samt med omvärlden i övrigt. EU-länderna skall stå öppna för samarbete med alla regioner, till ömsesidig nytta. Målet för EU är att bli den högst prioriterade destinationen för studerande, vetenskapsmän och forskare från andra regioner i världen. Det är troligt att dessa mål även kommer att delas av de länder som under det här årtiondet blir nya medlemsstater i EU. Befolkningens rörlighet mellan och övriga EU-länder har mer än fördubblats . Antalet invandrade från EU-länderna minus utvandrade till dessa länder har medfört ett markant nettoöverskott av forskare till . fanns 20 800 forskarutbildade inom teknik och naturvetenskap i . av dessa forskare hade invandrat och bodde kvar i varav en stor andel invandrat från något EU-land. Bland högskoleutbildade på grundutbildningsnivå var utflödet till EU något större än inflödet , men även detta har sedan vänt till ett nettoöverskott . Av sammanlagt omkring 1,5 miljoner högskoleutbildade som var svarade migrationen för ett nettotillskott på omkring 5 procent varav en stor andel invandrat från något EU-land. Invandringen av högskoleutbildade har också ökat något från EU:s aktuella kandidatländer medan utvandringen till dessa länder har varit fortsatt låg jämfört med EU-länderna. Under förutsättning att det ekonomiska samspelet mellan och EU:s kandidatländer utvidgas på ett positivt sätt kan detta förväntas medföra ett ökat utbyte av välutbildade personer på arbetsmarknaden med dessa länder såsom skedde mellan och EU-länderna . 4.6.5Resultat i ett nationellt perspektiv ökade antalet barn i förskolan från 315 000 till 333 600. Den största delen av de nytillkomna barnen har en förälder som är föräldraledig. Det har också blivit vanligare att barn till arbetslösa och barn vars föräldrar är sjukskrivna går i förskola. Det ökade barnantalet har inte påverkat gruppstorlekarna i förskolan. Igenomsnitt fanns det 17,4 barn per grupp 2002, vilket är samma som året innan. Inte heller personaltätheten har förändrats. var antalet barn per årsarbetare 5,3 vilket är detsamma som 2001. Maxtaxereformen har således lett till fler barn i förskolan. Däremot har inte närvarotiderna blivit längre utan i stället något kortare. Den genomsnittliga närvarotiden i förskolan sjönk med en veckotimme , . I stort sett hela minskningen beror på att fler barn har närvarotider i intervallet . Barn vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerar har samma närvarotider som tidigare, i genomsnitt . Maxtaxans införande har väsentligt förändrat avgifterna i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i landet. Kartläggningen av avgifterna visade att en tvåbarnsfamilj med genomsnittliga inkomster och barnen i förskola kunde få betala . Detta motsvarar en skillnad på nästan . undersökning visar att avgiftsnivåerna 2002 tydligt harmoniserats genom maxtaxans införande. En tvåbarnsfamilj kan 2002 få betala beroende på vilken kommun familjen Detta motsvarar en skillnad på . Det totala antalet elever i har ökat och har avstannat till att omfatta 1 057 225 elever för /03. Minskningen i elevantal beräknas fortsätta under hela årtiondet. Antalet tjänstgörande lärare omräknat till heltidstjänster ökade jämfört med föregående läsår och uppgick under /03 till totalt 83 379 anställda. Den totala kostnaden för den kommunala beräknas uppgå till (exkl. skolskjuts). Detta är en ökning jämfört med föregående år. har andelen elever som slutar med behörighet till gymnasieskolan ökat något. Preliminär statistik visar att av eleverna var behöriga att börja på gymnasieskolans nationella program. har emellertid mer än var tionde elev av dem som gick ut årskurs 9 inte godkänt betyg i svenska, engelska eller matematik dvs. det som krävs för att få börja på ett nationellt program. Variationerna mellan skolor och mellan kommuner är fortsatt mycket stor. /02 fanns tre kommuner där samtliga elever var behöriga att söka till gymnasieskolans nationella eller specialutformade program. I de kommunerna med lägst andel var knappt fyra av fem elever behöriga. Mellan enskilda skolor var skillnaderna ännu större. /03 gick totalt 322 587 elever i gymnasieskolan vilket är en ökning med drygt 11 400 elever jämfört med året innan. Antalet tjänstgörande lärare uppgick till 26 300, vilket är en ökning med sedan föregående läsår. Den totala kostnaden för gymnasieskolan med huvudman beräknas uppgå till 2002 (exkl. skolskjuts). Det är en ökning jämfört med föregående år. Det genomsnittliga betygsresultatet i gymnasieskolan har ökat . Be- tygsresultatet varierar dock mellan olika huvudmän och mellan olika kommuner. Likaså skiljer det sig mellan olika gymnasieprogram. Av alla elever som började i gymnasieskolan fick slutbetyg . Av de elever som fick slutbetyg /02 uppnådde grundläggande behörighet till studier på universitet eller högskola. av de elever som fullföljde gymnasieskolan 1999 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 var registrerade vid universitet eller högskolor, vilket är en ökning jämfört med föregående år. har studieutbudet inom gymnasieskolan generellt sett ökat. Flera kommuner har startat egna gymnasieskolor och många befintliga skolor startar flera program. Antalet fristående skolor har ökat kraftigt men den regionala fördelningen av skolorna är mycket ojämn. En allt större andel av den vuxna befolkningen deltar i någon form av organiserat lärande. Inom folkbildningen återfanns minst 1,5 miljoner personer i studieförbundens cirkelverksamhet . Folkhögskolornas samlade kursverksamhet hade knappt 115 000 deltagare varav 8 200 inom ramen för . återfanns cirka 317 000 studerande i den kommunala vuxenutbildningen vilket motsvarar cirka 194 000 heltidsplatser, varav 74 700 inom ramen för . Inom kvalificerad yrkesutbildning (KY), svenskundervisning för invandrare (sfi), och kompletterande utbildningar återfanns cirka ytterligare 64 000 studerande,. Alla dessa studerar dock inte på heltid. Sammantaget ger detta en bild av att vuxna i allt större utsträckning deltar i det livslånga lärandet och att vuxnas lärande har en stor roll att spela i detta sammanhang. För de vuxna innebär vuxnas lärande en möjlighet att nå sina livsmål, ur ett samhällsperspektiv bidrar den till en levande demokrati och ökad sysselsättning. Utbyggnaden av den grundläggande högskoleutbildningen som skett talet har fortsatt även av .