prop · GS0348 · 2004-12-03 00:00:00 — Skillnaden i antal myndigheter som har ingett en årsrapport beror främst på det regeringsuppdrag som beslutades där myndigheterna uppmanades att inkomma med åtgärder som minskar företagens administration. Sammanfattningsvis införde myndigheterna fler föreskrifter och allmänna råd som man upphävde fler föreskrifter och allmänna råd, jämfört med . Resterande 14 myndigheter uppger att de varken har infört, ändrat eller upphävt några föreskrifter eller allmänna råd som har effekt för företag. 2.3Kommittéernas redovisning av arbetet med särskild konsekvensanalys För att från början kunna säkerställa att småföretagarperspektivet blir en naturlig del i utredningsarbetet är det viktigt att företagsperspektivet förs in i beslutsprocessen i ett tidigt skede, dvs. redan när utredningar tillsätts. Vid granskningen av kommittédirektiv identifierar vilka utredningar som kan komma med regelförslag med bäring på små företag. Det görs också en bedömning av om utredaren skall ta fram en konsekvensanalys i samråd med (). har identifierat 30 utredningar och som har bedömts komma kunna lägga förslag avseende regler för företag. I 15 av dessa har i utredningsdirektivet angetts att en konsekvensanalys skall göras i samråd med NNR. I ytterligare sex betänkanden har gjorts en konsekvensanalys och i ytterligare nio fall borde en konsekvensanalys ha gjorts. 3Departementens och myndigheternas handlingsplaner Nedan redovisas de handlingsplaner som tagits fram på departements- och myndighetsnivå med anledning av regeringens uppdrag . Regeringen har valt att redovisa de planer som förväntas ha en stor effekt för företagen. Planerna skall genomföras under innevarande mandatperiod. Aktiebolagslagen (1975:1385) och årsredovisningslagen (1995:1554) Syfte: Att göra det möjligt för aktiebolag att lämna uppgifter registreringsmyndigheten () via Internet. aktiebolagslagen och årsredovisningslagen ställs krav på att aktiebolag skall lämna uppgifter till . Det gäller bl.a. ändring av bolagsordning, styrelsens sammansättning, firmatecknare och årsredovisning. Uppgifterna skall lämnas i sedvanlig skriftlig form och undertecknas av uppgiftslämnaren. Regeringen har för avsikt att föreslå att uppgifterna skall kunna lämnas in såväl i sedvanlig skriftlig, som i elektronisk form. Förväntad effekt: Enklare och snabbare för företagen att kommunicera med i registreringsärenden. Tidsplan: En departementspromemoria med förslag till författningsändringar remitteras /2005. Ändringarna kan träda i kraft . Aktiebolagslagen (1975:1385) Syfte: Att göra en generell omarbetning av den svenska aktiebolagslagen. Beskrivning: Lagtexten i den nya lagen görs tydligare och mer lättbegriplig. Särbestämmelser som gäller endast för de största bolagen skiljs från det regelverk som gäller för de vanliga aktiebolagen. Regelverket görs mer flexibelt genom att aktieägarna ges större möjligheter att reglera sina mellanhavanden i bolagsordningen. Möjligheterna att använda modern teknik i bolagens beslutsfattande utvidgas. På olika punkter görs avregleringar, i synnerhet för privata aktiebolag. Det gäller t.ex. krav på vissa kungörelser samt särskilda beslutsförfaranden vid s.k. uppskjuten apport. Förväntad effekt: Enklare, tydligare och mer flexibla regler för svenska aktiebolag. Tidsplan: En lagrådsremiss beslutades . En proposition lämnas till /2005. Lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar Syfte: Att göra förenklingar för de ekonomiska föreningarna, motsvarande de som föreslås när det gäller en ny aktiebolagslag. Beskrivning: En viktig del av företagandet i sker i den juridiska formen ekonomisk förening. Inom ramen för pågående arbete med en ny aktiebolagslag övervägs bl.a. olika slag av administrativa lättnader för aktiebolag. Det bör övervägas att göra motsvarande ändringar i lagen om ekonomiska föreningar. Förslag till förändringar kan vara att effektivisera föreningsstämman, möjlighet att rösta eller närvara vid stämman via Internet och förenklingar när det gäller hanteringen av s.k. förlagsinsatser. Förlagsinsatser kan användas som ett instrument för kapitalanskaffning. För varje förlagsinsats skall föreningen förlagsandelsbevis. måste bevisen hanteras manuellt. En datoriserad hantering av bevisen skulle underlätta kapitalanskaffningen på samma sätt som en kontoföring av aktierna i ett aktiebolag . 2004/05:48 (avstämningsbolag) gör. Förväntad effekt: Enklare för föreningarna om kommunikationen inom föreningarna kan ske via Internet. Minskade kostnader för kapitalanskaffning för vissa föreningar genom möjlighet till kontoföring av förlagsandelsbevisen. Tidsplan: Nya regler som möjliggör kontoföring av förlagsandelsbevisen kan vara på plats tidigast . Förenklingar motsvarande de som föreslagits för aktiebolagens del bör utredas med en kommande översyn av lagen om ekonomiska föreningar. En sådan översyn kan troligen påbörjas först under nästa mandatperiod. Handelsregisterlagen (1974:157) Syfte: Att undanröja vissa oklarheter när det gäller vilka enskilda näringsidkare, ideella föreningar och bolagsmän i enkla bolag som skall söka registrering i handelsregistret innan verksamheten börjar. Beskrivning: Enligt handelsregisterlagen skall bl.a. enskild näringsidkare och ideell förening söka registrering i handelsregistret innan verksamheten börjar. Bestämmelserna om detta förorsakar onödiga tillämpningsproblem och bör därför ändras. Förväntad effekt: Enklare för företagen att avgöra om de behöver söka registrering i handelsregistret innan verksamheten påbörjas. Tidsplan: En promemoria upprättas . Bokföringslagen (1999:1078) Syfte: Att se över bokföringslagens bestämmelser såväl inom ramen för lagen som i förhållande till annan associationsrättslig lagstiftning. Beskrivning: Bokföringslagen innehåller bestämmelser om vem som är bokföringsskyldig, räkenskapsår, löpande bokföring, när och hur den löpande bokföringen skall avslutas med ett årsbokslut eller en årsredovisning samt arkivering av räkenskapsinformation. Dessa bestämmelser bör förenklas där det är lämpligt och möjligt. Förväntad effekt: Billigare, snabbare och enklare för företagen att följa reglerna om löpande bokföring, årsbokslut, arkivering m.m. Tidsplan: En promemoria remitteras . Bokföringslagen - förenklat bokslut Syfte: Att införa regler om förenklat bokslut för enskilda näringsidkare. Beskrivning: Bokföringslagen innehåller bestämmelser om årsbokslut. Dessa skall tillämpas av alla företag som är skyldiga att avsluta den löpande bokföringen med ett årsbokslut i stället för en årsredovisning. Bestämmelserna om årsbokslut kan för de minsta företagen uppfattas som onödigt komplicerade. Därför kan det finnas anledning att införa bestämmelser om förenklade årsbokslut, bl.a. för enskilda näringsidkare. Bestämmelser om förenklade årsbokslut skall ses mot bakgrund av det arbete som bedriver med ett allmänt råd om redovisning i enskilt bedriven näringsverksamhet. Förväntad effekt: Enklare och snabbare för företagen att göra bokslut, inte minst i kombination med initiativ. Tidsplan: En promemoria remitteras . Årsredovisningslagen (1995:1554) Syfte: Att ändra bestämmelserna i årsredovisningslagen om årsredovisning, koncernredovisning och delårsrapport. Beskrivning: Årsredovisningslagen innehåller bestämmelser om utformning och offentliggörande av årsredovisning, koncernredovisning och delårsrapport. Lagen skall tillhandahålla ett system för hur affärshändelser skall struktureras och värderas när ett företag upprättar sina offentliga redovisningshandlingar såsom årsredovisningen. Eftersom lagen grundar sig på EG:s redovisningsdirektiv, är den svenska lagstiftarens handlingsutrymme begränsat när det gäller utformningen av reglerna för företagens redovisning. Det bör ändå vara möjligt att åstadkomma förenklingar på flera områden, bl.a. att minska det antal företag som är skyldiga att upprätta exempelvis koncernredovisningar och delårsrapporter. Förväntad effekt: Billigare och enklare för svenska företag att upprätta och offentliggöra årsredovisningar, koncernredovisningar och delårsrapporter. Tidsplan: En promemoria remitteras . Syfte: Att ge svenska företag större utrymme att tillämpa internationella redovisningsprinciper. Beskrivning: skall samtliga börsnoterade europeiska företag enligt en EG-förordning (EG nr 1606/2002) upprätta sina koncernredovisningar enligt internationella redovisningsprinciper i stället för svensk lag. Övergången till förordningen förväntas göra det lättare att jämföra olika europeiska företag med varandra och skaffa kapital utomlands. För att öka valfriheten för såväl noterade som onoterade företag utarbetas nu en rad förslag till hur svenska företag i större utsträckning än vad som följer av förordningen skall kunna tillämpa internationella redovisningsprinciper. Förväntad effekt: Enklare och snabbare för företagen eftersom bara ett regelsystem behöver tillämpas för samtliga offentliga redovisningshandlingar. Dessutom bättre konkurrensvillkor genom en ökad jämförbarhet med utländska företag. Tidsplan: En proposition har överlämnats till (prop. 2004/05:24). De nya reglerna föreslås träda i kraft . Syfte: Att undanröja osäkerhet när det gäller tillämpningen av Skr. 2004/05:48 årsredovisningslagens bestämmelser om koncernredovisning. Beskrivning: skall enligt en EG-förordning (EG nr 1606/2002) upprätta sin koncernredovisning enligt internationella redovisningsprinciper. Förordningen är direkt tillämplig i och bestämmelser i svensk lag som reglerar samma frågor som förordningen kommer inte längre att gälla. Det är därför angeläget att skapa klarhet i vilka bestämmelser i årsredovisningslagen som fortsättningsvis kommer att gälla respektive vilka bestämmelser som inte längre skall tillämpas av företag som upprättar sin redovisning enligt EG- förordningen. Förväntad effekt: Enklare och tydligare för företagen att veta vilka bestämmelser i den svenska årsredovisningslagen som fortfarande gäller. Tidsplan: En proposition har överlämnats till (prop. 2004/05:24). De nya reglerna föreslås träda i kraft . Avstående från besittningsskydd i 12 kap. jordabalken (hyreslagen) Syfte: Att förenkla förutsättningarna att avtala bort besittningsskydd. Beskrivning: Bostads- och lokalhyresgästers besittningsskydd kan avtalas bort. För att ett avtal om avstående från besittningsskydd skall vara gällande, krävs att avtalet har godkänts av hyresnämnden. Hyresvärden måste alltså skicka avtalet till . bereds ett förslag om att vissa avtal om avstående från besittningsskydd skall gälla även om de inte har godkänts av hyresnämnden. Förväntad effekt: Enklare för hyresvärdar, eftersom avtalen inte behöver skickas in till . Tidsplan: Förslaget bereds inom . Avsikten är att lagrådsremiss skall beslutas /2005. Inskrivning i 19-24 kap. jordabalken Syfte: Att göra det möjligt för enskilda företag att kommunicera med ingivningsmyndigheter via Internet och att ändra reglerna så att ingivningsmyndigheterna hämtar vissa uppgifter från andra myndigheter istället för från företagen. Beskrivning: måste en ansökan till inskrivningsmyndigheten skickas in i pappersform, annars avvisas den. utfärdar även bevis om sina beslut i pappersform. har begärt att reglerna skall ändras. Det föreslås bl.a. att det skall bli möjligt att lämna ansökan till inskrivningsmyndigheten via Internet. skall skicka underrättelser om beslut via Internet om sökanden vill det. Sökandens skyldighet att i inskrivningsärenden bifoga olika slag av handlingar som myndigheter har utfärdat, t.ex. personbevis och registreringsbevis, begränsas. I stället skall inskrivningsmyndigheten skaffa de aktuella uppgifterna från andra myndigheter. Lagfarna ägare skall inte längre behöva anmäla namnändringar till inskrivningsmyndig- heten för registrering i fastighetsregistret. automatiskt registrera namnändringar efter underrättelse från . Förväntad effekt: Enklare och snabbare för företagen att kommunicera med inskrivningsmyndigheter. Dessutom slipper företagen dubbelrapportera vissa uppgifter som redan finns hos andra myndigheter. Tidsplan: En departementspromemoria (Ju2003/6435/L1) som tar upp de aktuella förslagen remitterades . Arbetet är inriktat på att en proposition skall kunna beslutas sommaren eller . Lagen (1994:448) om pantbrevsregister Syfte: Att se över förslag om att alla pantbrevshavare skall få lämna ansökningar till pantbrevsregistret via Internet och ha direktåtkomst till registret. Beskrivning: En inteckning i en fastighet skall alltid motsvaras av ett skriftligt pantbrev eller av ett datapantbrev. Ett datapantbrev kommer inte till uttryck i något fysiskt föremål utan i en registrering i pantbrevsregistret. har remitterat en departementspromemoria (Ju2003/6435/L1) som innehåller förslag om att alla pantbrevshavare skall få lämna ansökningar till pantbrevsregistret via Internet och ha direktåtkomst till registret. har enbart de som har beviljats särskilt tillstånd av , dvs. främst banker och andra kreditföretag samt fastighetsbolag, möjlighet till detta. Förväntad effekt: Enklare och snabbare för företagen eftersom de kan lämna sina ansökningar och ha åtkomst till registret via Internet. Tidsplan: Arbetet är inriktat på att en proposition skall kunna beslutas sommaren eller . Lagen (2000:224) om fastighetsregister Syfte: Att ge alla fastighetsägare direktåtkomst till uppgifter i fastighetsregistret om den egna fastigheten. Beskrivning: I lagen om fastighetsregister finns bestämmelser om bl.a. direktåtkomst till fastighetsregistret. Banker, kreditföretag, mäklare, fastighetsbolag m.fl. kan beviljas direktåtkomst. En förutsättning för att man skall få direktåtkomst är att det sker för vissa i lagen angivna ändamål, t.ex. för kreditgivning. Den som begär direktåtkomst måste alltså uppge ändamålen med direktåtkomsten. I en departementspromemoria (Ju2003/6435/L1) som remitterades föreslås att alla fastighetsägare skall ha rätt att ha direktåtkomst till uppgifter om den egna fastigheten och att det skall medges utan att fastighetsägaren behöver uppge ändamålet med sin direktåtkomst. I samma departementspromemoria föreslås att uppgifter om inskrivningsärenden som inskrivningsmyndigheten handlägger skall visas i fastighetsregistret. Härigenom kan den som har direktåtkomst få information om pågående inskrivningsärenden utan kontakt med inskrivningsmyndigheten. Förväntad effekt: Enklare för fastighetsägande företag att få snabb information om inskrivningsförhållandena. Tidsplan: Arbetet är inriktat på att en proposition skall kunna beslutas Skr. 2004/05:48 sommaren eller . Syfte: Att göra det enklare att befria en styckningslott från ansvar för inteckningar i stamfastigheten. Beskrivning: Regeringen har föreslagit att det skall bli enklare att göra en avstyckad fastighet (styckningslott) fri från inteckningar. En sådan åtgärd skall kunna beslutas av lantmäterimyndigheten i anslutning till avstyckningsförrättningen. Någon särskild ansökan till inskrivnings- myndigheten om dödning och nyinteckning behövs därför normalt inte längre. Förväntad effekt: Enklare för företagen genom beslut av endast en myndighet i stället för som av två myndigheter. Tidsplan: De nya bestämmelserna trädde i kraft . Fastighetsbildningslagen (1970:988) Syfte: Att göra förfarandet vid fastighetsbildning mera rationellt. Beskrivning: Regeringen har i en proposition föreslagit att lantmäterimyndigheten normalt skall skicka skriftliga underrättelser om meddelade beslut om fastighetsbildning till sakägare och andra som har rätt att överklaga besluten. Anledningen är att de som har rätt att överklaga lantmäteribeslut skall få kännedom om besluten innan överklagandefristen har löpt ut. Regeringen föreslog också att det skall bli lättare att upphäva s.k. onyttiga servitut. Förväntad effekt: Enklare för företagen eftersom de får besluten skriftligen inom tidsfristen för överklagande och p.g.a. lättnader i reglerna om vissa servitut. Tidsplan: Lagändringarna trädde i kraft . Syfte: Att underlätta kommunikation via Internet i fastighetsbildningsärenden. Beskrivning: En ansökan till om fastighetsbildning skall normalt vara skriftlig och egenhändigt undertecknad av sökanden eller dennes ombud. De bestämmelser som gäller formkrav för ansökan om fastighetsbildning och bestämmelserna om att handlingar skall lämnas in i huvudskrift eller styrkt avskrift förhindrar eller försvårar kommunikation via Internet och bör därför ändras. Därför övervägs nu om det bör införas en möjlighet att lämna in en ansökan om fastighetsbildning via Internet. Förväntad effekt: Enklare och snabbare för företagen genom att de kan skicka in ansökan via Internet. Tidsplan: bedriver ett försöksprojekt som ännu inte är avslutat. Verkat avser att senare återkomma till med begäran om lagändringar. Anläggningslagen (1973:1149) Syfte: Att göra förutsättningarna bättre för ett rationellt nyttjande av gemensamhetsanläggningar. Beskrivning: har i en rapport till regeringen föreslagit vissa ändringar i anläggningslagen, bl.a. att en samfällighetsförening skall kunna ges rätt att använda ledningar och liknande anläggningar som ingår i en annan gemensamhetsanläggning. Förväntad effekt: Enklare för företag och föreningar eftersom de får större möjlighet att utnyttja gemensamhetsanläggningar. Tidsplan: Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . Enligt departementets planer skall arbetet med ett reviderat lagförslag påbörjas /2005. Fastighetsmäklarlagen (1995:400) Syfte: Att förenkla överlåtelse av kommersiella fastigheter i samband med företagsöverlåtelser. Beskrivning: krävs vid överlåtelse av en rörelse med fastighet att en registrerad fastighetsmäklare anlitas vid sidan om företagsförmedlaren. Fastighetsmäklarlagen skall ses över och i samband med detta skall man titta på om detta krav kan tas bort. Det kommer även att övervägas om kravet på registrering för förmedlare av kommersiella fastigheter kan tas bort. Förväntad effekt: Enklare vid överlåtelse av företag med fastigheter eftersom man inte behöver anlita en fastighetsmäklare. Tidsplan: En utredning skall tillsättas . Förväntad utredningstid är . Varumärkeslagen (1960:644) Syfte: Att ta fram en ny varumärkeslag. Beskrivning: (SOU 2001:26) har bl.a. föreslagit att handläggningen av registreringsärenden skall bli effektivare genom att () inte längre självmant skall pröva om ett sökt varumärke är förväxlingsbart med bl.a. tidigare varumärken eller firmanamn. Det skall också bli möjligt att häva en registrering utan att väcka talan vid domstol. Förslagen kommer att övervägas under lagstiftningsarbetet. Huvudinriktningen är att kommitténs förslag i dessa delar bör genomföras. Den nuvarande ordningen leder till att registrering i flera fall vägras på grund av en tidigare registrerad ensamrätt, trots att användningen av det sökta märket i praktiken inte skulle ge upphov till någon konflikt. För användarna innebär förändringen att såväl de egna som PRV:s resurser kan koncentreras till de fall där det föreligger en reell konflikt med en tidigare ensamrätt. Förväntad effekt: Snabbare för företagen att registrera ett varumärke eftersom det blir kortare handläggningstider och även enklare att upphäva ett varumärke. Tidsplan: Målsättningen är att den nya varumärkeslagen skall träda i kraft . Firmalagen (1974:156) Syfte: Att anpassa reglerna för firmaregistrering till den nya Beskrivning: (SOU 2001:26) har bl.a. föreslagit att reglerna för firmaregistrering och upphävande av firma ändras på motsvarande sätt som för varumärken. Förslagen kommer att övervägas under lagstiftningsarbetet med den nya varumärkeslagen (se åtgärd nr. Förväntad effekt: Snabbare för företagen att registrera en firma eftersom det blir kortare handläggningstider och även enklare att upphäva en firma. Tidsplan: Ändringarna i firmalagen kommer att träda i kraft som den nya varumärkeslagen (se åtgärd nr. Mönsterskyddslagen (1970:485) Syfte: Att ta fram en ny mönsterskyddslag. Beskrivning: (SOU 2001:68) har föreslagit att mönsterskyddslagen skall ersättas med en helt ny lag: formskyddslagen. utredningens betänkande finns förslag som innebär förenklingar för Exempelvis föreslås att man skall kunna häva en mönsterregistrering/formskyddsregistrering utan att väcka talan i Det föreslås också att man skall göra det möjligt att godta ansökningar som lämnas in via Internet. Förslagen kommer att övervägas Huvudinriktningen är att kommitténs förslag i dessa delar bör genomföras. Förväntad effekt: Enklare för företagen att upphäva en registrering och att lämna in registreringsansökningar. Tidsplan: Målsättningen är att den nya mönsterskyddslagen skall träda i kraft /2006. Växtförädlarrättslagen (1997:306) Syfte: Att göra det möjligt att ansöka om registrering av en växtsort via Beskrivning: Enligt växtförädlarrättslagen skall en försäkran, som är undertecknad av den som ansöker, bifogas ansökan om registrering. Lagen bör ändras så att försäkran kan lämnas via Internet. Förväntad effekt: Enklare och snabbare för företagen genom att de kan lämna försäkran via Internet. Tidsplan: Ändringen bör kunna tas med i lagstiftningsprojekt där proposition är planerad . Syfte: Att förenkla ansökningsförfarandet för företag som vill erhålla auktorisation som bevakningsföretag enligt lagen (1974:191) om Beskrivning: Av lagen om bevakningsföretag följer att Skr. 2004/05:48 beslutar om auktorisation av bevakningsföretag. Innan ett sådant beslut kan fattas skall inhämta yttrande. skall uttala sig om väktaruniformens utseende när det gäller förväxlingsrisk med polisuniformen. Tygprov och beskrivning av uniformen skall därför skickas in till . Det innebär att sökanden vid sidan av kontakterna med också måste rikta sig direkt till för att få uniformen godkänd. överväger därför att ändra de aktuella bestämmelserna så att den sökande endast skall behöva skicka sin auktorisationsansökan till som därefter remitterar ansökan till polisen. Förväntad effekt: Enklare och snabbare för företagen eftersom de inte längre behöver vända sig till två olika myndigheter, utan bara en för att auktoriseras som bevakningsföretag. Tidsplan: Träder i kraft . Syfte: Att ändra bestämmelserna för var bevakningsföretag skall ansöka om väktares rätt att få bära skjutvapen i samband med bevakningsuppdrag som omfattar mer än ett polisdistrikt. Beskrivning: Väktare har under vissa förutsättningar rätt att bära skjutvapen vid bevakning av skyddsobjekt, främmande stats officiella representation och enskild person (personskydd). Efter medgivande av polismyndigheten får skjutvapen bäras även vid bevakning av annat bevakningsobjekt. måste bevakningsföretag som har bevakningsuppdrag av det slaget ansöka om tillstånd att bära skjutvapen i varje polisdistrikt där bevakningsuppdraget skall utföras. Detta förenklas genom att beslut om medgivande att bära skjutvapen vid bevakningsuppdrag som omfattar mer än ett polisdistrikt fattas av . Förväntad effekt: Enklare för bevakningsföretag, vid bevakningsuppdrag som omfattar flera polisdistrikt, eftersom de endast behöver inhämta tillstånd att bära skjutvapen från . Tidsplan: Träder i kraft . Syfte: Att erbjuda företagen möjligheten att ansöka om garantier via Internet. Beskrivning: En on-linemöjlighet kan öppna för såväl en snabbare som säkrare och mer överblickbar handläggningsprocess. Särskilt mindre företag torde vara betjänta av en sådan tjänst. De garantiformer som i första hand är relevanta är den nya och förenklade basgarantin samt den De två produkterna svarar till antalet för av () garantiärenden Skr. 2004/05:48 som de är relativt standardiserade och därmed kan vara lämpliga för on-linetjänster. Förväntad effekt: Färre arbetsmoment för företagen i samband med EKN:s garantigivning. Snabbare handläggning och en ökad insyn och förutsebarhet i EKN:s handläggning. Tidsplan: Förstudien är genomförd och presenterades . Därefter kommer implementeringen av en on-linetjänst att detaljplaneras och kan finnas tillgänglig för företagen . Syfte: Att halvera handläggningstider vid ärenden om garantier från företag och banker.