prop · GR031d24 · 2004-01-01 00:00:00 — Jämförelsen visar att den svenska stamnätsavgiften var låg vilket framgår av diagram 4.1 Regeringens bedömning är att kostnadseffektiviteten är god. Med soliditet avses justerat eget kapital dividerat med totalt Med justerat eget kapital avses genomsnittet av årets in- och utgående bundna egna kapital samt av det egna fria kapitalet. 2 Med justerat eget kapital avses genomsnittet av årets in- och utgående Med skuldsättningsgrad avses räntebärande skulder dividerat med justerat statskapital samt av bundna och fria reserver och årets resultat. eget kapital inklusive minoritetsandelar. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Mot bakgrund av vidareutvecklingen av den svenska och nordiska elmarknaden till en allt mer integrerad och väl fungerande marknad, är finansiell och redovisningsmässig genomlysning med en tydligare uppdelning på verksamhetsgrenar viktig. Kostnader för mer renodlade myndighetsuppgifter såsom elberedskap och hantering av elcertifikatsystemet som infördes , och kostnader för annan verksamhet, som optofiberverksamheten, kommer att särskiljas på ett tydligt sätt. Ett behov av ökad genomlysning finns också när det gäller att särskilja kostnader och intäkter för balanstjänst respektive nättjänst. Därför har även krav ställts på att återrapportera intäkter och kostnader per verksamhetsgren. kommer i sin årsredovisning att redovisa utifrån de nya målen och utifrån verksamhetsgren. Regeringen gör bedömningen att har en säker tillgång på el till konkurrenskraftiga priser, även om det under extremt kalla dagar kan uppstå prissvängningar till följd av risk för effektbrist. finns risk för en än mer ansträngd effekt- och energisituation. Det är därför av stor vikt att en långsiktig marknadsmässig lösning utvecklas för att hantera effektsituationen. trädde en ny lag i kraft, Lag om effektreserv (2003:436) vilket ger i uppdrag att se till att en effektreserv hålls tillgänglig i det svenska elsystemet. Lagen gäller fram till utgången av , då en marknadslösning skall ha utvecklats. Den gångna vintern visar att elmarknaden fungerar väl även vid oväntade Minskad tillförsel resulterade i att normalt oanvänd kraftproduktionskapacitet togs i bruk, importen ökade och att förbrukningen minskade något. Som en följd av detta uppstod ingen reell brist på el. Elmarknaden fungerar i huvudsak väl. Det är emellertid av stor vikt att reglerna för tillsynen av elnäten vidareutvecklas. Tillsyn och allmän bevakning av elmarknaden behöver förstärkas och effektiviseras. har ändringar i ellagen gjorts i detta syfte. Regeringen har även gett Statskontoret i uppdrag att genomföra en översyn av verksamhet och resursbehov. Uppdraget skall redovisas . Inom EU antogs ett direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för el. Direktivet skall vara genomfört i nationell rätt . har som tillsynsmyndighet en viktig roll t.ex. för att förhindra oskäliga nättariffer och diskriminering vid tillträdet till elnätet. Mot bakgrund av denna roll är det av hög prioritet att myndigheten fortsätter att utveckla verktygen för att utöva tillsyn. Den nya bestämmelsen i ellagen med kriterier för vad som kan anses vara en skälig nätavgift trädde i kraft och kommer att tillämpas på nättarifferna . Den innebär att det är nätföretagets intäkter som skall bedömas i förhållande till företagets prestation. Den nya bestämmelsen innebär att den modell, nätnyttomodellen, som utvecklat för sin tillsyn kommer att tillämpas. De nya kriterierna för skälig nätavgift innebär bl.a. att en större vikt läggs vid att överföringen av el sker med god kvalitet. Det finns inga klara kriterier för vad som kan anses vara god elkvalitet. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram föreskrifter om vad som kan anses vara god kvalitet på överföring av el. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att har bedrivit sin verksamhet i enlighet med de mål som gäller för tillsynen av nätverksamhet och utveckling av elmarknaden. Regeringen bedömer att verksamheten vid har bedrivits i enlighet med de mål och den inriktning som verket ålagts. Det är av stor vikt att arbetet med att ta fram en långsiktig lösning av effektfrågan påbörjas. svarar för att tillse att en effektreserv hålls tillgänglig i det svenska elsystemet genom lagen om effektreserv (SFS 2003:436, prop. 2002/03:85, bet. 2002/03:NU11, rskr. 2002/03:233). Därefter skall frågan om att upprätthålla effektbalansen genom en marknadsbaserad lösning. Förslag till investeringsplan och finansiella befogenheter för redovisas i avsnitt 7.2. återstår endast ett fåtal oelektrifierade hushåll på landsbygden som varit permanent- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 En tillfredsställande tillgång till el är en viktig förutsättning för ett fortsatt boende och framtida utveckling av landsbygden. Av den anledningen anser regeringen att bidrag för restelektrifiering i enlighet med förordning (1999:189) om stöd till viss elektrifiering bör fortsätta . Mot bakgrund av de kostnader som anslutning till det ordinarie elnätet skulle medföra för de ännu oelektrifierade fastigheterna anser regeringen att bidrag för restelektrifiering främst bör utgå i form av elproduktionsbidrag. Bidraget bör därför begränsas till att omfatta sammanlagt , vilket beräknas täcka behovet för återstoden av de bidragsberättigade fastigheterna. Bidragssystemet bör, liksom tidigare, finansieras inom ramen för Svenska kraftnäts resultat. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 5 Verksamhetsområde Övrig energimarknadspolitik Insatserna inom verksamhetsområdet energimarknadspolitik fokuserar i första hand på annan ledningsbunden energi än elektricitet, dvs. på naturgas och fjärrvärme. De syftar till att, på motsvarande sätt som på elmarknaden, utveckla effektiva och väl fungerande marknader för dessa energiformer. Vidare bedrivs insatser för att följa och analysera utvecklingen inom bränsle- och drivmedelsmarknaderna. har i uppdrag att följa utvecklingen på naturgas- och värmemarknaderna och utöva tillsyn över de företag som bedriver verksamhet med överföring av naturgas. Målet är att energipolitiken skall utformas så att energimarknaderna ger en säker tillgång på energi värme, bränslen och drivmedel till rimliga priser. Målet för naturgasmarknadspolitiken är att vidareutveckla gasmarknadsreformen så att en effektiv naturgasmarknad med reell konkurrens kan uppnås. Målet för värmemarknadspolitiken är att förbättra transparensen så att en ökad konkurrens och effektivitet stimuleras. Verksamhetsområdet energimarknadspolitik följs främst upp genom att regeringen följer strukturförändringar, prisutveckling och konkurrensförhållandena på naturgas- och värmemarknaderna. För värmemarknaderna sker uppföljningen bl.a. genom att kostnaderna för olika värmeslag för tre olika typfastigheter följs upp. Uppföljningen av naturgasmarknaden sker främst genom att naturgasföretagens årsrapporter samlas in och jämförs. Regeringen uttalade i propositionen Vissa elmarknadsfrågor (prop. 2002/03:85) att tillkommande behov av ny energi skall mötas genom bl.a. en ambitiös och kontrollerad tillförsel av el baserad på förnybara energikällor och ett effektivare utnyttjande av infrastrukturen för naturgas. Naturgasen har miljöfördelar jämfört med andra fossila bränslen. En ökad användning av naturgas kommer att bidra till minskade miljöpåverkande utsläpp då den i ersätter användning av olja och kol. En ökad inhemsk elproduktion skulle vidare leda till lägre behov av elimport med minskade koldioxidutsläpp i omvärlden som följd. En ändring i beskattningen av kraftvärme som innebär att skattereglerna jämställs med dem 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 som gäller för industrin föreslås i denna proposition (se Förslag till statsbudget, finansplan m.m., vol. Förändringarna syftar till att förbättra förutsättningarna för investeringar i nya, bl.a. gaseldade, kraftvärmeverk. Naturgasmarknaden bör vara helt öppen för alla aktörer. En naturgasmarknad som möjliggör inhemsk och internationell handel med naturgas leder bl.a. till betydande miljövinster, jämfört med användning av andra fossila bränslen, och även till att produktionsresurserna kan utnyttjas bättre. bör ökade inslag av konkurrens leda till en annan och effektivare prissättning på naturgasmarknaden som gynnar konsumenterna. För att skapa goda marknadsförutsättningar inriktas naturgasmarknadspolitiken på att främja en fortsatt integrering med övriga gasmarknader inom och i vårt närområde. Utveckling och integration av gasmarknaderna har också stor betydelse för den framtida försörjningstryggheten och klimatpolitiken. Genom fortsatt integrering skapas en naturgasmarknad med fler aktörer, vilket stimulerar till ökad konkurrens. För att en integrerad gasmarknad skall fungera väl är gemensamma regler och förutsättningar på de enskilda ländernas marknader av stor betydelse. En väl fungerande konkurrens på lika villkor är en förutsättning för att naturgasmarknaden skall fungera effektivt. Den svenska naturgasmarknaden började öppnas för konkurrens , då en ny naturgaslag (2000:599) 1999/2000:72, 1999/2000:NU12, 2001/02259). Lagen utgjorde en anpassning till EGdirektivet (98/30/EG) om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas. tillkallade regeringen en utredare för att analysera den fortsatta utvecklingen på el- och naturgasmarknaderna (N2003:04). Ut- redaren skall även i en första etapp analysera vilka åtgärder som krävs i svensk lagstiftning för att genomföra de antagna EGdirektiven om den inre marknaden för el och naturgas. Värmemarknaden består främst av enskild bränsleeldning, närvärme och fjärrvärme för uppvärmning av framför allt bostäder och lokaler. I regeringens proposition Energi- marknader i utveckling bättre regler och tillsyn 2001/02:56) bedömde regeringen att konkurrenssituationen, strukturförändringarna på fjärrvärmemarknaden och fjärrvärmens betydelsefulla roll i energiomställningen medför att en ökad pristransparens bör eftersträvas. En ökad pristransparens syftar till en ökad genomlysning av prissättningen på värmemarknaden. Vidare konstaterades i propositionen ett behov av ytterligare utredning rörande bl.a. konkurrenssituationen på värmemarknaden och åtgärder för att bättre skydda konsumenten mot oskälig prissättning på fjärrvärme. delade regeringens bedömning och konstaterade att den fria prissättningen av fjärrvärme kombinerat med förekomsten av naturliga monopol innebär risker för oskäliga prishöjningar för fjärrvärmekonsumenter (bet. 2001/02:NU9, rskr. 2001/02:180). Regeringen beslutade att tillsätta utredningen på värmemarknaden (dir. 2002:160). Utredningen, som har antagit namnet (N2003:3), har bl.a. i uppdrag att belysa fjärrvärmens konkurrenssituation på värmemarknaderna och föreslå åtgärder för att bättre skydda konsumenten mot oskälig prissättning av fjärrvärme. I utredningsuppdraget ingår även att analysera om det är lämpligt att införa tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten samt genomföra den kompletterande analys som tillkännagivit när det gäller åtskillnad av nätverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet på elmarknaden såvitt avser avgränsningen till fjärrvärmeverksamhet. Den svenska naturgasmarknaden är liten med en årlig förbrukning på ca naturgas som uteslutande importeras från . Naturgas används i kraft- och värmeproduktion, som energikälla för industrin och direkt i industriella processer samt som fordonsbränsle. Det svenska naturgasnätet sträcker sig längs från upp till , med förgreningar Nätet omfattar ett 30tal kommuner i vilka naturgasen svarar för i genomsnitt av energianvändningen, vilket är jämförbart med de delar av övriga där naturgasnätet är utbyggt. På nationell nivå svarar naturgasen för av den totala energianvändningen med totalt ca 55 000 slutanvändare. Antalet aktörer på marknaden uppgår till nio stycken. Det befintliga naturgasnätet bidrar till att öka försörjningstryggheten och kan, , möjliggöra distribution och användning av andra gasbränslen som biogas och vätgas. I naturgaslagen (200:599), som trädde i kraft , finns bestämmelser om tillstånd att bygga och använda naturgasledningar (koncession), särredovisning och ledningsägares skyldigheter i övrigt, samt tillsyn. Lagen syftar till att skapa förutsättningar för en effektiv naturgasmarknad i konkurrens, genom att marknaden öppnas stegvis. Från kan kunder med en årlig förbrukning på mer än naturgas fritt välja naturgasleverantör. är tillsynsmyndighet och föreskrivande myndighet enligt naturgaslagen. har även regeringens uppdrag att följa och analysera utvecklingen på naturgasmarknaden, särskilt avseende strukturförändringar inom gasanvändning, handel med naturgas och överföringsverksamhet samt prisutvecklingen på gas och på transporttjänster. Myndigheten skall till regeringen redovisa resultatet av dessa analyser samt föreslå de ändringar av regelverket och andra åtgärder som kan behövas för att främja en vidareutveckling av gasmarknadsreformen, så att en effektiv naturgasmarknad med reell konkurrens kan uppnås. Syftet med dessa årliga redovisningar är att snabbt kunna identifiera och belysa de problem som kan finnas på marknaden för att på ett tidigt stadium kunna åtgärda dessa. redovisade dels en beskrivning av utvecklingen på naturgasmarknaden, dels en analys av fyra områden där ändringar i regelverket, enligt myndighetens uppfattning, behövs för att främja den eftersträvade utvecklingen av naturgasmarknaden. De områden där förändringar i regelverket ansetts påkallade utgörs av koncession för distributionsledningar, systemansvar, juridisk och funktionell åtskillnad av olika verksamhetsgrenar inom ett 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 naturgasföretag och ett utmönstrande av begreppet transport av naturgas i lagstiftningen. har även redovisat en första, preliminär konsekvensanalys av effekterna av förslaget till och rådets direktiv om åtgärder för att garantera en trygg naturgasförsörjning (KOM (2002) 488 slutlig). Avregleringen av naturgasmarknaden syftar, liksom på elområdet, till en ökad valfrihet för konsumenter och ett effektivare resursutnyttjande. Lagen innebar att naturgasföretag, kraftproducenter med naturgaseldad kraftproduktion och kunder med en årlig förbrukning på mer än naturgas fritt skulle kunna välja naturgasleverantör. 2001/02:143, 2001/2002:NU17, 2001/2002:317). för att fritt kunna välja naturgasleverantör naturgas. Detta innebär att hälften av marknadsvolymen öppnades för konkurrens. I samband med denna åtgärd uttalade regeringen att de omständigheter som talar mot att i genomföra en marknadsöppning i snabbare takt, väger så tungt att den inte bör genomföras. har möjligheten att välja naturgasleverantör föranlett två leverantörsbyten på marknaden. och rådets direktiv /55/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och om upphävande av direktiv /30/EG (det reviderade gasmarknadsdirektivet) trädde i kraft . Medlemsstaterna skall ha genomfört direktivet i nationell rätt, med undantag för öppnande av marknaden för hushållskunder, som får skjutas upp till . Det reviderade gasmarknadsdirektivet innehåller förutom slutdatum för en fullständig öppning av gasmarknaderna i EU bl. a. skärpta krav när det gäller systemoperatörers och distributörers oberoende från handel och produktion, ickediskriminerande tillgång till infrastrukturen, krav på tillsynen samt vissa nyheter beträffande allmännyttiga tjänster och försörjningstrygghet. Regeringen tillsatte en utredning som skall lämna förslag till det regelverk som krävs för att genomföra direktivet 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 i svensk rätt och därtill analysera om det finns andra sätt att förbättra naturgasmarknaden funktion. Utredningen har antagit namnet El- och gasmarknadsutredningen (dir. 2003:22). Utredningen skall, i den del som avser genomförande av EGdirektiv, avsluta sitt arbete och i övriga delar . I sina direktivförslag om samordnade åtgärder för tryggad energiförsörjning (olja och gas) som presenterades (KOM (2002) 488 slutlig), föreslog kommissionen att för olje- och gasberedskapen tydligare görs till en gemenskapsfråga och knyts till inre marknadens funktionssätt, snarare än som till ländernas nationella försörjningsberedskap. På gasområdet saknas beredskapsregler på EUnivå. Förhandlingarna om förslaget till och Rådets direktiv om åtgärder för att garantera en trygg naturgasförsörjning påbörjades . Förslaget har av medlemsländerna bedömts som mycket långtgående och har begärt undantag från de gemensamma krav som föreslås för naturgasberedskap. Arbetet inom värmemarknadsområdet har fortsatt främst varit inriktat på att öka transparensen på värmemarknaden. har regeringens uppdrag att redovisa utvecklingen på värmemarknaden med avseende på priser, konkurrensförhållanden, bränsleslag och utsläpp av koldioxid och andra miljöfarliga utsläpp från olika typer av uppvärmning. har inriktat uppföljningen på värmeslagen elpanna, värmepump, fjärrvärme, naturgas, olja samt biobränslen/pellets och kostnaderna för dessa alternativ för tre olika typfastigheter. lämnade den andra årliga uppföljningsrapporten av värmemarknaderna Värme i . I uppföljningen koncentreras intresset på fjärrvärmepriserna eftersom distributionen av fjärrvärme utgör ett naturligt monopol. Ur fjärrvärmekundens synvinkel är det därmed viktigt att värmemarknaderna har en fungerande konkurrens och att effektiviteten stimuleras. En tredje uppföljningsrapport i I rapporten redovisas utöver en uppdaterad uppföljning av utvecklingen på värmemarknaderna även vissa nyckeltal avseende priser, kostnader, effektivitet och produktivitet samt emissioner av skadliga ämnen. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning med uppdrag att belysa fjärrvärmens konkurrenssituation på värmemarknaderna, föreslå åtgärder för att bättre skydda konsumenten mot oskälig prissättning på fjärrvärme, analysera om det är lämpligt att införa tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten samt analysera behovet av tydligare avgränsning mellan verksamhet på elmarknaden och fjärrvärmeverksamhet (dir. 2002:160). Regeringen beslutade i tilläggsdirektiv till utredningen att komplettera uppdraget när det gäller regler för hur förbikoppling av värmemätare i fjärrvärmesystem kan beivras. Vidare beslutade regeringen om ytterligare ett tilläggsuppdrag (dir. 2003:102). Utredaren skall enligt tilläggsuppdraget utvärdera behovet av koncessionsplikt för att bygga och använda rörledningar som utnyttjas för transport av fjärrvärme utifrån det regelverk som finns i rörledningslagen (1978:160). Uppdraget skall delredovisas såvitt avser avgränsningen av fjärrvärmeverksamhet och i övriga delar . Som framgår i avsnitt 3.5 har användningen av bioenergi ökat och bioenergi står för av den totala energitillförseln. Denna ökning kan huvudsakligen hänföras till en ökande användning för uppvärmningsändamål, vilket följer av energibeskattningen och stöd till biobränsleeldade anläggningar. Den ökade efterfrågan har inneburit stigande priser på bl.a. spån. Spån används som insatsråvara för träskivetillverkning. Den svenska träskiveindustrin är internationellt konkurrensutsatt och har därmed små möjligheter att övervältra stigande råvarukostnader på sina kunder. Regeringen uppdrog åt att studera biobränslemarknadens utveckling med fokus på träskiveindustrin och dess Myndigheten inkom med rapporten Den svenska spånmarknaden i ett internationellt perspektiv (dnr N2002/11666/ESB). I rapporten konstateras att skivindustrin möter en hård konkurrenssituation nationellt och internationellt. Stigande spånpriser är enligt rapporten en delförklaring till de nedläggningar som skett i den pågående strukturomvandlingen. Tekniskt sett äldre produktionsanläggningar konkurrerar med modernare, effektivare teknik varför en stor del av spånskiveindustrin är känslig för förändringar i spånpriser. I rapporten anges att statistik vad avser priser är osäker, delvis p.g.a. att marknaderna för trädbränslen är regionala och lokala och priserna därmed skiljer sig åt. I vissa delar av råder överskott på spån. Detta gäller i norra , medan den stora efterfrågan är lokaliserad till de södra delarna där efterfrågan i bl.a. värmeverken är stor. Dock anges att priserna visar en tydligt uppåtgående trend . Här kan anmärkas att spånskivebranschen själva anger prisökningar på i vissa fall . I rapporten anges vidare att bränsleförädlingsindustrin visar tillväxt och kan expandera ytterligare trots stigande spånpriser. bedömer att efterfrågan på biobränsle kommer att öka inte bara i utan även i övriga , något som kan leda till en ökande internationell handel. Regeringen uppdrog (N2003/4689/ESB) åt () att analysera de ekonomiska och miljömässiga förutsättningarna för en fortsatt ökad användning av biobränsle i . I uppdraget ingår bl.a. att studera förutsättningarna för en positiv utveckling för de sektorer av näringslivet som för sin verksamhet är beroende av skogen som råvara. Även en samhällsekonomisk analys av skilda strategier för vidareförädling av skogsråvaran skall göras av SLU och möjligheter till regional utveckling beaktas. De eventuella restriktioner för skogsbruket som den ökande naturreservatsavsättningen kan utgöra bör även beaktas, liksom vilka effekter ökade biomasseuttag får på naturvärden och biologisk mångfald. Förutsättningarna för ett ökat uttag av biobränsle från skogen skall belysas. I uppdraget ingår vidare bl.a. att bedöma bioenergins framtida roll i energisystemet och att studera betydelsen av och möjligheterna till import av 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 skilda typer av biobränslen. En analys av möjligheter och restriktioner för en ökad användning av biobränslen från jordbrukssektorn ingår i uppdraget. SLU skall samverka med i deras arbete rörande bl.a. biobränslemarknaden och med vad avser skoglig statistik. Uppdraget skall redovisas . Regeringen beslutade om utredningen roll i ett uthålligt (dir. 2000:110). Uthållig användning av torv (SOU 2002:100) presenterades . Betänkandet tar upp frågor kring klassificering av torv, lagstiftning, utsläpp av växthusgaser, natur- och kulturmiljö, biologisk mångfald, avvägning mellan olika intressen, torvens ekonomiska förutsättningar och efterbehandling av slutförd torvtäkt. Betänkandet har remissbehandlats. Remissvaren och sammanställningar av dessa finns tillgängliga i (dnr N2002/10309/ESB). Utredningens förslag och slutsatser bereds vidare inom . Regeringen avser återkomma till frågan om torv och elcertifikat i särskild ordning (se vidare avsnitt 6.4). Energianvändningen inom transportsektorn uppgick till (se tabell 3.2) vilket motsvarar av den slutliga energianvändningen. Energianvändningen består nästan uteslutande av oljeprodukter och domineras av drivmedlen bensin och diesel. De totala leveranserna av bensin och diesel i uppgick bensin och diesel enligt statistik från . Energiinnehållet i dessa volymer drivmedel är omkring . Användningen av alternativa drivmedel är än så länge marginell och uppgår till av bensin- och dieselanvändningen. De biodrivmedel som används i är främst etanol, biogas och rapsmetylester (). 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 deltar i det internationella samarbetet på energiområdet inom (). Genom denna organisation görs förberedelser och insatser för att upprätthålla system för att motverka störningar i import av olja och oljeprodukter i krissituationer. Genom detta system och genom andra samverkansinsatser såsom teknikutveckling, styrmedelsanalys och projektioner av framtida energianvändning och tillförsel bidrar IEA till att främja en trygg energiförsörjning och en stabil tillgång på olja och drivmedel och på lång sikt till ett minskande oljeberoende. En introduktion av biodrivmedel kan vara ett sätt att minska transportsektorns klimatpåverkan. Staten främjar användningen av biodrivmedel genom skattenedsättning. beslöt i samband med behandlingen 2001/02:NU3, rskr. 2001/02:113) skattestrategi med syfte att stimulera utvecklingen och introduktionen i större skala av alternativa drivmedel för motordrivna fordon. anmälde skattestrategins två delar till för granskning av stödets förenlighet med EG-fördragets regler om statligt stöd.