prop · GR0381 · 2004-03-17 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2003/04:81 Redogörelse för verksamheten inom Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för verksamheten inom m.m. . Verksamheten i ministerkommittén................................................... Samarbetsprogrammen för demokratisk utveckling ........... om de mänskliga rättigheterna och dess 3.2Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna Det löpande arbetet ............................................................. Arbetet inom de olika verksamhetsområdena.................................. Mänskliga rättigheter och demokratifrågor....................... Europeisk konvention till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling Kampen mot diskriminering, rasism och Jämställdhet mellan kvinnor och män............. Asyl-, flykting- och medborgarskapsfrågor.... Lokal demokrati och gränsöverskridande Hälso- och sjukvård ........................................ Miljö och regional planering........................... Kulturfrågor och kulturell mångfald ................................. Kultur och kulturarv........................................ Arbetet inom ramen för partsavtalen ............................................... på social- och hälsoområdet .......................... Pompidougruppen för narkotikafrågor.............................. Filmstödsfonden "Eurimages" .......................................... Kommissionen för demokrati genom lag.......................... Europeiskt centrum för moderna språk i .................. Partsavtal för uppföljning på korruptionsområdet ............ Förteckning över medlems- och kandidatländer samt Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... skall främja respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer. Genom att främja individens rättigheter bidrar organisationen till fred, stabilitet och säkerhet. arbetar för att politiskt stärka roll på områden där organisa- tionen har fördelar i jämförelse med andra organisationer. bör därför fortsätta stödja den demokratiska utvecklingen i , på västra och i södra . var organisationens utmaning en snabbt växande medlemskrets. Den utvidgningen är i stort sett avslutad. blev statsförbundet och fyrtiofemte medlem. är och de enda europeiska länder (förutom Heliga Stolen) som inte är medlemmar i . Förberedelser pågår just nu för ett troligt tredje Europaråds-toppmöte . En uppgift för ett sådant toppmöte blir sannolikt att precisera roll i det förändrade , som bland annat kännetecknas av utvidgningen av Europeiska unionen (EU) respektive Nato. eftersträvar prioriteringar i verksamhet för att stärka förverkligandet av de gemensamma värderingar, skyldigheter och åtaganden som medlemsländerna delar. Organisationens aktiviteter och resurser skall bidra till att individen i än högre grad kan åtnjuta sina rättigheter i samtliga medlemsländer. vill stärka Europeiska unionens roll som aktör i . EU-samordningen bör bli effektivare, både i och i rådsarbetsgruppen för OSSE- och Europarådsfrågor (COSCE) i . Från kommer mer än hälften av medlemsstater också att vara medlemmar i . Samarbetet mellan EU- länderna måste dock fortsatt beakta varje medlemslands eget ansvar för att uppfylla sina åtaganden och skyldigheter inom ramen för , och den övervakning som inrättats i detta avseende. De möjligheter till samverkan som finns mellan och EU samt () och () skall tillvaratas på ett effektivare sätt. 2 Verksamheten i ministerkommittén , som består av medlemsstaternas utrikesministrar (eller deras permanenta representanter, ambassadörerna i ), är styrorgan. Det är den som formellt fattar de bindande besluten om verksamhetens uppläggning, budgetens omfattning och inval av nya medlemsstater med mera. Det löpande arbetet i ministerkommittén sker i olika styr- och expertkommittéer. var ordförande i ministerkommittén vid det här redovisade arbetsårets början och fram till ministermötet i . Därefter tog ordförandeskap vid. Det avslutades med ministermötet i då den nuvarande ordföranden, , tog över. Det maltesiska ordförandeskapets främsta prioriteringar var att fortsätta närmandet mellan länder samt att stärka de sociala och kulturella dimensionerna inom organisationen. Den fråga som framför andra kom att dominera ministermötet i var dock frågan om hur för mänskliga rättigheter skall klara av sin arbetsbörda. Det ökande antalet klagomål till domstolen och hur domstolen skall hantera dem har länge varit en källa till oro för . Ministrarna välkomnade i en rapport om effektiviseringar av domstolen som lades fram av styrkommittén för mänskliga rättigheter. De gav ställföreträdarkommittén i uppgift att inför ministermötet i utarbeta ett ändringsprotokoll till om de mänskliga rättigheterna. Det moldaviska ordförandeskapet föregicks av viss dramatik. Den negativa politiska utvecklingen i landet ledde till att generalsekreteraren under artikel 52 i den europeiska konventionen för mänskliga rättigheter begärde att den moldaviska regeringen skulle förklara hur levde upp till sina åtaganden enligt konventionen. Inför ordförandeskapet antog ett specialinriktat samarbetsprogram med . Utvecklingen i landet övervakas noggrant av ställföreträdarkommittén. Frågan om ett tredje toppmöte var en viktig fråga vid ministermötet i och dominerade mötet i . Ett preliminärt principbeslut om ett toppmöte hade fattats redan vid ministermötet . Vid mötet enades man om att toppmötet skulle fokusera på roll i det förändrade efter . I Chisinau underströk flera ministrar behovet av ett centralt politiskt ämne för toppmötet. Vissa ministrar var dock ändå tveksamma till behovet av ett toppmöte. Resultatet blev ett uppdrag till den arbetsgrupp som under polsk ledning förbereder toppmötet att till ministermötet presentera ett förslag till en substantiell dagordning. Först då fattas ett definitivt beslut om mötet som skulle kunna äga rum under ordförandeskap . Det troliga är då att toppmötet, som nämnts ovan, kommer att fokusera på roll i det förändrade , sannolikt med inriktning på organisationens kärnverksamhet. Bland övriga teman som behandlades i Chisinau kan nämnas människohandel. Flera talare betonade att detta är ett problem för praktiskt taget alla medlemsstater, som ursprungs-, genomgångs- eller mottagarländer. Behovet av nationella handlingsplaner framhölls. Arbetet med en svensk plan startar . En europeisk konvention mot människohandel är under utarbetande. Den europeiska konventionen är avsedd att komplettera FN-protokollet om människohandel, främst genom att den ska stärka offrens rättigheter och innehålla en mer fokuserad övervakningsmekanism. I Chisinau undertecknade och ratificerade också, som första och hittills enda medlemsstat, den Skr. 2003/04:81 reviderade europeiska konventionen om skydd för djur under blev och fyrtiofemte medlemsstat vid en ceremoni under parlamentariska församlings session. En förutsättning för medlemskapet var att parlamenten i både och ratificerat det nya statsförbundets konstitutionella stadga. och är , liksom flera av de nyaste medlemsstaterna, föremål för samarbetsprogram. behandlar en ansökan om medlemskap från . När inte kunde nå en överenskommelse med om förlängning av mandatet för mission i blev den enda internationella organisationen med avtal om permanent närvaro i . Tre Europarådsexperter på mänskliga rättigheter var verksamma vid kontoret i staden i under ledning av den ryske presidentens särskilda representant för upprätthållandet av mänskliga rättigheter och friheter i . Det avtal som reglerade experternas närvaro förlängdes med sexmånadersperioder. När mandatet skulle löpa ut förnyades inte avtalet. Istället träffade och ett nytt ettårsavtal om som innebär att Europarådsexperter på tillfällig basis skall delta i genomförandet av konkreta program. Därmed finns någon permanent Europarådsnärvaro i . övertog ordförandeskapet i och har som sina prioriteringar genomförande och stärkande av mänskliga rättigheter liksom integration och social sammanhållning. Dessutom vill man förbättra samarbete med EU och . 2.1 Samarbetsprogrammen för demokratisk utveckling En relativt omfattande del av verksamhet består av olika former av samarbetsprogram. De har växt i antal i takt med att medlemskretsen utvidgats. Programmen riktar sig så gott som uteslutande till de nya medlemsstaterna och syftar till att underlätta uppfyllandet av de åtaganden som följer på medlemskap i organisationen. I samband med att och blev medlem i startades ett samarbetsprogram med landet. Det ersatte då ett program som genomförts under och tid som ansökarland. har strävat efter att programverksamheten, där det är påkallat, planeras i nära samarbete med EU och andra internationella organisationer, särskilt . En del program genomförs inom ramen för och kommissionens gemensamma samarbetsprogram, med delad finansiering. Andra program erhåller finansiellt stöd av . Exempel på program som pågått är aktiviteter riktade till Ryska Federationen, , , , , , Skr. 2003/04:81 Bosnien och , och , och är fortsatt aktivt inom den så kallade stabilitetspakten för sydöstra , med en samordnande roll främst inom arbetsborden I (demokrati och mänskliga rättigheter) och III (underbordet för rättsliga och andra inrikespolitiska frågor). ordinarie budget uppgick till . Budgeten för uppgår till . Därtill kommer pensionsutgifter, medel för verksamheten ungdomscenter samt medel för byggnader. Avgift till partsavtal som ingått tillkommer. Budgetarbetet har utgått från en strävan efter reell nolltillväxt. tillhör de länder som för budgeten för hade kunnat godta en något högre nivå än den som slutligen fastställdes. kommer , liksom , att få extra resurser, bland annat genom att medel som inte tagits i anspråk används för ett reformprogram som bland annat innebär möjlighet att möta den ökande tillströmningen av mål. andel av budget uppgick år , och år . andel finansieras över utgiftsområde 5, internationell samverkan. I beräkningen av medlemsstaternas andelar tas hänsyn till befolkningsmängd och BNP. I budgetpropositionen för de aktuella åren anslogs 43 respektive för de olika obligatoriska bidragen till budget, inklusive vissa partsavtal. En arbetsgrupp för översyn av den bidragsskala som gäller inrättades . Arbetet pågår alltjämt. valdes in i för perioden . Under 20012003 har ställt en polis på chefsnivå till förfogande för sekretariat och programmet . Vidare har lämnat bidrag på till regionala konferens i på temat Vid avvägningen av behoven för de olika sektorer där är verksamt är inställning i ministerkommittén att kärnverksamheten, det vill säga främjandet av de mänskliga rättigheterna, demokrati samt rättsstatens principer, skall prioriteras. Generalsekreterare presenterade prioriteringar för verksamheten vilka till stor del har befästs i budgeten för såväl 2003 som 2004. Medlemsstaterna har fortsatt svårt att enas om nödvändiga besparingar och nedprioriteringar av verksamhetsområden. 3 om de mänskliga rättigheterna och dess övervakningsorgan /2004 hade samtliga medlemsstater, utom den senast tillträdda medlemsstaten och , ratificerat om de mänskliga rättigheterna. När det gäller tre av de sex tilläggsprotokollen som innehåller materiella rättigheter det första, det fjärde och det sjunde var antalet anslutna medlemsstater oförändrat i förhållande till föregående årsskifte, det vill säga 42, 37 respektive 35 stycken. har ytterligare två stater, och , ratificerat det sjätte tilläggsprotokollet, som förbjuder användning av dödsstraff i fredstid. Därmed är alla medlemsstater utom samt och bundna av detta protokoll. Tilläggsprotokoll nr 12, som föreskriver ett generellt förbud mot diskriminering och som därmed utvidgar det diskrimineringsförbud som finns i artikel 14 i , har fortfarande inte trätt i kraft. Protokollet, som antogs av ministerkommittén , hade ratificerats av endast fem medlemsstater. Protokoll nr 13, som innebär ett totalförbud mot dödsstraff, således även i krigstid, trädde i kraft . Det hade ratificerats av 20 medlemsstater. har ratificerat samtliga tilläggsprotokoll utom det tolfte. 3.2Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna () Det växande antalet medlemsstater och en allt större medvetenhet bland medborgarna om om de mänskliga rättigheterna har lett till en kontinuerlig ökning av antalet klagomål till . Det har blivit allt tydligare att den reform som genomfördes i syfte att rationalisera övervakningssystemet och råda bot på de allt längre handläggningstiderna inte var tillräcklig. Så som framgår av de två senaste skrivelserna pågår ett reformarbete i syfte att garantera övervakningssystemets effektivitet på lång sikt. spelar en mycket aktiv roll i detta arbete. Arbetet, som är inne i ett intensivt skede, bedrivs på flera nivåer: i styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH), i dess underkommitté för procedurfrågor (DH-PR) och inom den så kallade redaktionsgruppen (CDDH-GDR, tidigare benämnd "reflektionsgruppen"). lämnade CDDH en rapport med förslag till ministerkommittén. Enligt rapporten krävs både åtgärder på nationell nivå för att begränsa tillströmningen av klagomål och åtgärder som rör behandling av klagomål. Dessutom är det nödvändigt att förbättra och påskynda verkställigheten av domstolens antog ministerkommittén en deklaration varigenom CDDH:s upplägg rörande reformen godkändes och kort därefter gav den Skr. 2003/04:81 ett nytt mandat till CDDH, som bl.a. innebär att styrkommittén senast i skall presentera förslag till ett ändringsprotokoll till om de mänskliga rättigheterna. Den svenska domaren avgick . Eftersom hennes mandatperiod sträckte sig till , förrättades fyllnadsval till svensk ledamot av . Av de tre kandidater som den presenterade valde den parlamentariska församlingen dåvarande advokaten . är det för församlingen att på nytt välja svensk domare, för en period av . Den har presenterat en lista med tre kandidater. 3.3 Det löpande arbetet mottog drygt 35 000 nya klagomål. avgjordes närmare 18 000 klagomål, varav ca 700 genom dom. hade domstolen ca 65 000 klagomål i balans enligt preliminära siffror. De åtta medlemsstater som hade flest klagomål anhängiga mot sig var i tur och ordning , , , , , , och . En av de mer uppmärksammade domarna var den som domstolen meddelade i målet mot . konstaterade ett antal brott mot konventionen. Domen har emellertid inte vunnit laga kraft eftersom målet har hänskjutits till domstolen i stor sammansättning ("Grand Chamber"). Ett annat fall som tilldrog sig intresse var målet Slivenko mot . i stor sammansättning fällde för brott mot rätten till skydd för privatlivet på grund av utvisningen till av två personer tillhöriga den ryskspråkiga minoriteten, vilka var hustru och barn till en tidigare medlem av de ryska väpnade styrkorna i . hade ministerkommittén till uppgift att övervaka verkställigheten av drygt 3 500 domar. De många domarna mot enligt vilka tidsåtgången i de nationella domstolarna varit alltför lång står alltjämt på dagordningen. Övervakningen fokuseras främst på de generella åtgärder som måste vidta för att komma tillrätta med de strukturella problem som orsakar de långa processerna. Efter andra rapport noterade ministerkommittén att de positiva effekterna av de reformer som vidtagits har planat ut och i vissa avseenden till och med minskat. Trots många klagomål mot har ännu bara avgjort några få mål i sak. I ett fall (mot ), där domstolen bland annat konstaterade en kränkning av artikel 3 på grund av de undermåliga förhållandena i ett ryskt fängelse i vilket klaganden tillbringat i väntan på rättegång, antog ministerkommittén en interimsresolution . konstaterar att det trots genomförda förbättringar av förhållandena i ryska häkten och fängelser krävs ytterligare åtgärder för att komma tillrätta med de strukturella problemen, framför allt med avseende på överbeläggningen och de dåliga sanitära förhållandena. stod många mål mot på ministerkommitténs dagordning. Ett av målen gäller fyra parlamentariker som enligt inte fått en rättvis rättegång inför den turkiska säkerhetsdomstol som dömde dem till fängelse. Efter införandet av ny lagstiftning i inleddes en ny rättegång mot parlamentarikerna som alltjämt pågick . I det uppmärksammade fallet Loizidou mot , som rör äganderättsförhållandena på norra , har slutligen efter segdragna diskussioner och starka påtryckningar betalat det skadestånd till klaganden som hon tillerkändes av i en separat dom rörande skadeståndsfrågan. Det återstår dock för att verkställa "huvuddomen" . Av de omkring 35 000 klagomål som väcktes vid avsåg drygt 400 klagomål mot . Vid slutet av året uppgick antalet pågående klagomål mot till över 800 och domstolen hade 30 mål under handläggning där regeringen ombetts att inkomma med svaromål. meddelade tre domar i mål mot . I ett av målen, i vilket klaganden påstod att det stred mot rätten till en rättvis rättegång i artikel 6 i konventionen att han inte tillåtits byta offentlig försvarare i ett brottmål, friades . I de båda andra målen fälldes för brott mot egendomsskyddet i artikel 1 i första tilläggsprotokollet till konventionen samt i det ena målet dessutom för brott mot artikel 13, rätten till ett effektivt rättsmedel. Ett av målen gällde ett bolag som försatts i konkurs och som trots att konkursbeslutet upphävts av inte fick tillbaka sina tillgångar eftersom de i enlighet med gällande lag togs i anspråk för betalning av konkurskostnaderna. Klagande i det andra målet var en person vars hus felaktigt hade rivits genom myndigheternas försorg. I båda målen tillerkändes klagandena skadestånd samt ersättning för rättegångskostnader. Verkställigheten av domarna är , på sedvanligt sätt, föremål för övervakning i ministerkommittén. I förra årets skrivelse berördes två domar avseende processen i mål om skatter och skattetillägg. Dessa domar vann laga kraft , sedan klagandena fått avslag på sin begäran om omprövning av domstolen i stor sammansättning ("Grand Chamber"). övervakar nu att domarna har verkställts. antog ministerkommittén fem slutresolutioner i mål mot . I tre av målen hade regeringen och klaganden ingått förlikning varigenom regeringen utfäst sig att betala ett visst penningbelopp till klaganden. I de övriga två målen hade fällt för brott mot artikel 6 på grund av att klaganden begärt men inte fått muntlig förhandling i förvaltningsdomstolarna i socialförsäkringsmål. hade ålagts att ersätta klagandenas rättegångskostnader. I samtliga slutresolutioner förklarade ministerkommittén att hade uppfyllt sina förpliktelser enligt konventionen. Av samtliga domar som hade meddelat vid slutet av alltsedan sin tillkomst rörde 56 . målen har fällts för brott mot konventionen. Referat av Skr. 2003/04:81 domar återges fortlöpande i . Domarna finns tillgängliga på originalspråk, engelska och/eller franska, på webbplats (). Sammanfattningar av domar i mål mot återges på regeringens webbplats om mänskliga rättigheter (). Där finns också möjlighet att få tillgång till hela texten på engelska. 4 Arbetet inom de olika verksamhetsområdena 4.1 Mänskliga rättigheter och demokratifrågor Det löpande normativa arbetet på området mänskliga rättigheter bedrevs i styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH) och dess underkommittéer och arbetsgrupper. Arbetet i CDDH rörde i huvudsak reformen av övervakningssystemet (jfr avsnitt 3.2 ovan). Arbetet har fördelats så att expertkommittén för procedurfrågor (DH-PR) har getts i uppdrag att utarbeta icke bindande instrument medan den så kallade redaktionsgruppen (CDDH-GDR), i vilken ca hälften av medlemsstaterna ingår, skall svara för utarbetandet av ändringsprotokollet till om de mänskliga rättigheterna. har DH-PR utarbetat bland annat förslag till tre rekommendationer om vilka åtgärder som kan vidtas på nationell nivå i syfte att förebygga kränkningar av konventionen och förbättra de inhemska rättsmedlen. Arbetet med reformen kommer att fortsätta , då det nu gällande mandatet för CDDH löper ut. för utveckling av mänskliga rättigheter () avslutade sitt arbete med frågan om skyddet av mänskliga rättigheter i väpnade konflikter samt vid inre störningar och spända lägen. Kommittén kom fram till att det är angeläget att stärka detta skydd och att det finns behov av en oberoende undersökningsmekanism som i sådana situationer kan utreda allvarliga och omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna och avge rekommendationer. kommissarie för mänskliga rättigheter har i viss mån redan ägnat sig åt sådan verksamhet och det finns därför skäl att stärka hans roll i detta avseende. förslag till en deklaration om skyddet av mänskliga rättigheter i väpnade konflikter etc. har antagits av ministerkommittén. Den specialistgrupp under CDDH som sysslar med frågor om tillgång till officiell information (DH-S-AC) har fått i uppdrag att undersöka om det är lämpligt att utarbeta ett rättsligt bindande instrument om allmänhetens rätt att få tillgång till handlingar som finns hos en rekommendation på detta område, som antagits av ministerkommittén, och färdigställdes en manual som informerar om innehållet i denna rekommendation. En ny arbetsgrupp, GT-DH-SOC, har inrättats under CDDH med uppdrag att undersöka frågan om ett eventuellt tilläggsprotokoll till rörande sociala rättigheter. Gruppen, i vilken deltar, hade sitt första möte och arbetet kommer att fortsätta och . diskuterade, inom ramen för sin tematiska övervakning, religiös pluralism i medlemsstaterna. Kommittén kom fram till att det vore värdefullt att arrangera två expertseminarier på temat om några stater är villiga att finansiera det. 4.1.2 kommissarie för mänskliga rättigheter Spanjoren , som är första kommissarie för mänskliga rättigheter sedan funktionen inrättades 1999, har avverkat mer än hälften av mandatperioden . I mandatet åligger det bland annat kommissarien att främja medvetenheten om de mänskliga rättigheterna och ge råd och identifiera brister i staters lagstiftning och rättstillämpning. Detta utövas främst genom att kommissarien gör besöksresor till medlemsstater, avger rekommendationer och håller seminarier. har kommissarien bland annat besökt medlemsstaterna , , , , , , , (och Ingusjetien), , , och . Kommissarien har hållit seminarier i om mänskliga rättigheter och försvarsmakten, och i om skyddet och främjandet av mänskliga rättigheter för personer med psykiska funktionshinder. I enlighet med mandatet kan kommissarien ge sin synpunkt på en given fråga, samt utfärda rekommendationer. har kommissarien för mänskliga rättigheter lämnat sina synpunkter på förslaget till ny utlänningslag i . Kommissarien för mänskliga rättigheter har vidare utfärdat en rekommendation vad gäller tvångssterilisering av slovakiska romska kvinnor. Kommissarien kommer att besöka . Hans rapport skall sedan diskuteras i för att därefter offentliggöras. Mer information om kommissariens verksamhet finns på . 4.1.3Europeisk konvention till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning Den europeiska konventionen till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning trädde i kraft . Konventionen har ratificerats av alla (45) medlemsstater utom och . Senast tillkom Bosnien och , och . Enligt konventionen upprättas en kommitté (CPT) för att undersöka behandlingen av frihetsberövade i syfte att stärka skyddet mot tortyr och annan förnedrande behandling. En närmare redovisning av konventionens innehåll ges i proposition 1987/88:133. De allra flesta länder har gått med på att offentliggöra såväl CPT:s som sina egna rapporter efter kommitténs besök. antogs texter till två tilläggsprotokoll till den europeiska tortyrkonventionen. Det första protokollet öppnar vägen för icke-medlemmar av att tillträda konventionen. Det andra möjliggör omval av CPT:s medlemmar två gånger. Bägge protokollen har trätt i kraft per . CPT inledde sin verksamhet 1990. har den gjort ett stort antal besök. Dessa är antingen av ordinarie eller särskild karaktär. gjorde CPT sammanlagt 20 besök. Besök gjordes i och .