prop · GR03100d2 · 2004-04-15 00:00:00 — Sjöfartsstöd ges till last- och passagerarfartyg i internationell trafik. Stödet ges genom att arbetsgivarens skattekonto krediteras ett belopp motsvarande skatteavdrag och arbetsgivaravgifter på sjöinkomst. Krediteringen utgör en skatteavvikelse. Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting Ett tillfälligt sysselsättningsstöd utgår till kommuner och landsting. Stödet består av två delar ett generellt stöd och ett nyanställningsstöd. Det generella stödet uppgår till av underlaget. Nyanställningsstödet uppgår till av den beräknade lönekostnadsökningen mellan till följd av nyanställningar. Stödet tillgodoförs kommunerna och landstingen genom en kreditering på deras skattekonton. 2005 upphör nyanställningsstödet och det tidigare beslutade generella stödet ersätts av en permanent höjning av det generella statsbidraget till kommuner och landsting. aviseras i denna proposition ett nytt sysselsättningsstöd på intäktssidan . Det ska uppgå till av lönekostnadsunderlaget. Investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder Investeringsstimulans utgår vid byggande av mindre hyres- och studentbostäder. Beloppsmässigt motsvarar den en sänkning av mervärdesskattesatsen från vid inköp av varor och tjänster som avser den stödberättigade delen av bygg- eller ombyggnadsprojekt. Beloppet krediteras fastighetsägarens skattekonto i efterhand. 2003/04:100 BILAGA 2 innefattar projekt som har påbörjats eller kommer att påbörjas t.o.m. . Ett tillfälligt ROT-avdrag i form av en skattereduktion för utgifter för byggnadsarbeten aviseras i denna proposition. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller för byggnadsarbeten som utförs t.o.m. . Skattereduktion medges med en viss del av löneandelen av utgifter för reparation, underhåll och om- och tillbyggnad för ägare till bostadshus eller innehavare av privatbostadsrätt. Skatteavvikelsen avser skatt på arbetsinkomst och skatt på näringsverksamhet. En särskild skattestimulans för investeringar i källsorteringslokaler i flerbostadshus aviseras i denna proposition. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller för investeringar som utförs t.o.m. . Skatteavvikelsen avser skatt på näringsverksamhet. Skattestimulans för miljöinvesteringar i offentliga lokaler En särskild skattestimulans för miljöinvesteringar i offentliga lokaler aviseras i denna propostition. Åtgärden är tidsbegränsad och gäller för investeringar som utförs t.o.m. . Stimulansen skall riktas till vissa specificerade energibesparande åtgärder och konvertering till förnyelsebar energi i offentligt ägda lokaler. 2003/04:100 BILAGA 2 Akademier m.m., företagareföreningar m.m., erkända arbetslöshetskassor m.m., ideella föreningar, kyrkor, samt ägare av fastigheter nämnda i 3 kap 24 §§ fastighetstaxeringslagen Endast skatteplikt för inkomst av fastighet och vissa rörelseinkomster. Nedsättning med viss inriktning på mindre företag Vid beräkning av arbetsgivaravgifter får en arbetsgivare göra ett avdrag av lönesumman . För enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag gäller motsvarande avdrag för egenavgifter. Vid beräkning av arbetsgivaravgifter får arbetsgivare med fast driftsställe i stödområde A göra ett avdrag av lönesumman . Nedsättningen är en utvidgning av den generella nedsättningen av socialavgifterna på . Nedsättningen gäller inte kommuner, landsting, statliga myndigheter, statliga affärsdrivande verk eller registrerade trossamfund. Vid uppdrag i betalar utländska artister en speciell artistskatt. Däremot behöver varken sociala avgifter eller särskild löneskatt erläggas. Eftersom inkomsten inte är förmånsgrundande avser skatteavvikelsen särskild löneskatt. Ersättning som inte överstiger ett halvt basbelopp är undantagen från socialavgifter. Eftersom ersättningen inte är förmånsgrundande utgörs avvikelsen av särskild löneskatt. Undantag från skatteplikt (avdragsrätt föreligger ej) Försäljning av tomtmark och byggnader Vid försäljning av en- och flerbostadshus är av värdet undantaget från mervärdesskatt. Undantaget gäller i huvudsak tomtmark, byggränta och vinst som enligt borde beskattas. Försäljning av konstverk (< /år) Undantaget omfattar enbart upphovsmannen och hans dödsbos försäljning. Om konstnären eller dödsboet säljer för , eller själva begär att bli beskattade, så sker beskattning med skattesatsen . Enligt EG-regler får det inte tas ut någon mervärdesskatt på lotterier. All beskattning sker endast i form av punktskatt. Skattesats 0, (avdragsrätt föreligger) För läkemedel som utlämnas enligt recept eller säljs till sjukhus gäller kvalificerat undantag från mervärdesskatt. Däremot utgår mervärdesskatt vid försäljning av icke receptbelagda läkemedel. Ersättningen ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet. Skatteavvikelsen avser särskild löneskatt. Transport till eller från utlandet räknas som export. Detta innebär att en resa från ort i till en ort i utlandet i sin helhet är frikallad från Skattebefrielsen gäller både luft-, vatten- och landtransporter. Beloppen i tabellen avser inrikes del av utrikes buss- och tågtransporter. Personbefordran, allmänna nyhetstidningar, böcker, tidskrifter m.m., biografföreställningar, vissa entréavgiftsbelagda kulturevenemang, kommersiell idrott, upphovsrätter, samt entré djurparker Skattesatsen för dessa grupper är . För böcker och tidskrifter gäller detta från . Livsmedel, rumsuthyrning, transport i skidliftar Skattesatsen för dessa grupper är nedsatt till . Som livsmedel räknas inte vatten från vattenverk, spritdrycker, vin och starköl samt tobaksvaror. Omsättning i ideella föreningar Omsättning av vara eller tjänst i en ideell verksamhet räknas inte som yrkesmässig verksamhet om föreningen är befriad från inkomstskatt för omsättningen ifråga. Tidpunkt för inbetalning i byggnads- och annan entreprenadverksamhet Redovisningsskyldigheten inträder efter det att fastigheten tagits i bruk. Skatteavvikelsen avser räntan på skattekrediten. Avdrag för ingående skatt Ingående skatt på jordbruksarrende Avdragsrätten omfattar hela den ingående skatten på jordbruksarrende, även om värdet av bostad ingår i arrendet. 2003/04:100 BILAGA 2 Energiskatt på dieselbränsle i motordrivna fordon Skattesatsen för dieselolja i miljöklass 1 jämförs med skattesatsen för bensin i miljöklass 1, vilken utgör på hela transportområdet. I praktiken utgörs nästan all bensin- och dieseloljeanvändning av miljöklass 1. är skattesatsen för bensin i den främsta miljöklassen /kWh medan dieselolja i den främsta miljöklassen beskattas med /kWh. Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift Befrielsen gäller elförbrukning för järnväg och tunnelbana. Skatteavvikelsen uppgår till /kWh. Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift Befrielsen gäller bränsleförbrukning i dieseldrivna järnvägsfordon. Skatteavvikelsen uppgår till /kWh. Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart Skatteavvikelsen uppgår till /kWh. Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart Bränsle som används som flygbränsle beskattas inte. Detta gäller både privat och yrkesmässig förbrukning. Skatteavvikelsen uppgår till /kWh. Elförbrukning i vissa kommuner för skatt på el utgörs av den skattesats som merparten av de svenska hushållen betalar. Den uppgår till /kWh 2004. I , och samt kommunerna , , 2003/04:100 BILAGA 2 , , , , , och är dock skattesatsen nedsatt till /kWh. Skatteavvikelsen uppgår till /kWh. Skatt på el som används för gas-, värme-, vatten- och elförsörjning Skattesatsen för denna förbrukning är med vissa undantag nedsatt till /kWh i de län och kommuner som inte omfattas av den regionala nedsättningen på elförbrukning till /kWh. Undantagen gäller el som förbrukas i elpannor (>2MW) till . I ovannämnda län och kommuner är nedsättningen begränsad till /kWh för sådan förbrukning. I övriga delar av landet gäller i stället normalskattesatsen på /kWh för sådan förbrukning. är som ovan, dvs. Differentierat skatteuttag på fossila bränslen för uppvärmning Skatteavvikelserna beräknas som skillnaden mellan skattesatserna på de olika energislagen och normalskattesatsen på elektrisk kraft. uppgår skatteavvikelserna för gasol till /kWh, för naturgas /kWh, för kol /kWh, för tung eldningsolja /kWh samt för villaolja /kWh. Energiskattebefrielse för biobränslen, torv m.m. Ingen skatt utgår på biobränslen, torv m.m. som används för uppvärmning, vilket innebär en avvikelse på /kWh 2004. Energiskatt utgår dock på råtallolja med en skattesats som motsvarar energi- och koldioxidskatten på eldningsolja. Avdrag för energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk För bränsle som förbrukas vid samtidig produktion av värme och el i kraftvärmeverk medges avdrag för hela energiskatten på den del av bränslet som motsvarar värmeproduktionen. Avdrag för energiskatt på egenproducerad el i kraftvärmeverk För el som har framställts i en kraftvärmeanläggning och förbrukats för el-, gas-, värme- eller vattenförsörjning i den egna verksamheten har tidigare medgetts fullt avdrag för energiskatten på el. Återbetalning av energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Fjärrvärme som levereras till industrin medges fullt avdrag för energiskatten på bränsle och el. utgörs av full skattesats. Industrisektorn är energiskattebefriad för användning av fossila bränslen i tillverkningsprocesser. utgörs av full skattesats på dessa bränslen. Bränsleförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen Växthus- och jordbruksnäringen är skattebefriad från energiskatt för användning av fossila bränslen till uppvärmning. utgörs av full skattesats på dessa bränslen. Industrisektorn är skattebefriad för användning av elkraft. Fr.o.m. beskattas dock elanvändningen med /kWh. utgörs av normalskattesatsen på el. Elförbrukning inom växthus- och jordbruksnäringen Växthus- och jordbruksnäringen är skattebefriad för all elanvändning. Fr.o.m. beskattas dock elanvändningen med /kWh. utgörs av normalskattesatsen på el. Miljöbonus för el producerad i För el från havsbaserad vindkraft medges ett avdrag på /kWh. Avdraget upphör när elproduktionen uppnått beräknad som drift med full last. Nedsatt elskatt vid avtal om energieffektivisering inom industrin För energiintensiva företag, som ingår avtal om energieffektivisering aviseras i denna proposition en skattenedsättning med /kWh för energiskatten på el. Nedsättningen skall träda i kraft fr.o.m. . Generell nedsättning av koldioxidskatt för industrin För industrisektorn medges en nedsättning på av koldioxidskattesatsen för all användning av fossila bränslen. utgörs av full skattesats på dessa bränslen. 2003/04:100 BILAGA 2 utgörs av full skattesats på dessa bränslen. Återbetalning av koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Fjärrvärme som levereras till industrin medges ett avdrag på av koldioxidskatten på bränsle. utgörs av full skattesats. Befrielsen gäller bränsleförbrukning i dieseldrivna järnvägsfordon. För bränsle som åtgår vid elproduktion utgår ingen koldioxidskatt. utgörs av full skattesats. Koldioxidskattebefrielse för inrikes luftfart Skatt tas ej ut för flygbränsle. Detta gäller både privat och yrkesmässig förbrukning. Särskild nedsättning av koldioxidskatt för industrin För energiintensiva industriföretag medges nedsättning utöver den generella nedsättningen om koldioxidskatten överstiger av det enskilda företagets omsättning. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till . Företag inom cement-, kalk-, glas- och stenindustri är dock befriade från den del av koldioxidskatten som överstiger av omsättningen. EU:s minimiskatter måste dock alltid respekteras. Generell nedsättning av koldioxidskatt för växthus- och jordbruksnäringen För bränslen som används inom växthus- och jordbruksnäringen medges en nedsättning på av koldioxidskattesatsen för all användning av fossila bränslen. Koldioxidskattebefrielse för inrikes sjöfart Skatt tas ej ut på bränslen för inrikes sjöfart. Nedsättning av koldioxidskatt på bränsle i kraftvärmeverk För bränsle som förbrukas vid samtidig produktion av värme och el i kraftvärmeverk får avdrag göras för av koldioxidskatten på den del av bränslet som motsvarar värmeproduktionen. är ett fossilt bränsle, som är befriat från koldioxidskatt. 2003/04:100 BILAGA 2 Ränteutgifter 21 procents reduktion Enligt skall samtliga ränteutgifter vara avdragsgilla om lånet avser investeringar. Dock finns en begränsning i lagstiftningen som innebär att avdragseffekten är i de fall nettoränteutgiften (kapitalinkomster fråndragna) överstiger . I reglerna om skattereduktion för underskott av kapital finns en regel som begränsar reduktionen till summa andra skatter. Skatterestitution medges inte. Avvikelsen avser skatt på kapitalinkomst. Avdragsrätten för räntor är begränsad och får ett givet år ej överstiga den intäkt på av taxeringsvärdet som föreningen skall ta upp till beskattning. Uppkommer underskott får detta rullas framåt i tiden. Finns ett sådant underskott kvar när fastigheten avyttras får detta kvittas mot en eventuell kapitalvinst. taxeringsvärdet (eller, om det är lägre, det underlag som beräknats med hjälp av den s.k. dämpningsregeln) för fastigheter som är taxerade som hyreshus och för småhusfastigheter. Direktavkastningen förutsätts motsvara det sammanlagda marknadsvärdet av bostadsrätterna multiplicerat med den reala statslåneräntan. Skatteavvikelsen utgörs av skillnaden mellan kapitalskatten () på fastighetens reala direktavkastning och den skatt som betalas enligt gällande regler. Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer För el som produceras i kärnkraftverk tas en skatt ut på den tillståndsgivna termiska effekten med per MW och månad. Skatten kan likställas med en extra skatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion. Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus, lokaler, industri- och elproduktionsenheter Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skatteavvikelse. Direktavkastningen från privatbostadsföretags (äkta bostadsrättsföreningar) fastigheter beskattas inte konventionellt, utan genom en särskild schablonmetod. Enligt gällande regler skall föreningen ta upp en intäkt om av fastighetens taxeringsvärde till beskattning. Därutöver utgår fastighetsskatt på av Med näringsstöd avses stöd som lämnas av stat eller kommun. Beroende på hur stödet hanteras i näringsverksamheten blir effekten olika. Om bidraget används för finansiering av en icke avdragsgill utgift är bidraget i sin helhet att betrakta som en avvikelse. Om bidraget däremot används för finansiering av en tillgång som enligt allmänna regler får skrivas av med årliga värdeminskningsavdrag är avvikelsen enbart en skattekredit. Bidraget fungerar i dessa fall såsom en direktavskrivning. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. I vissa fall är avgångsvederlag till jordbrukare inte skattepliktigt. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt och särskild löneskatt. Bidrag från och konstnärsnämnd Ersättningen finansieras med statliga medel och är pensionsgrundande. Eftersom ersättningen är pensionsgrundande bör den betraktas som ersättning för utfört arbete. Fr.o.m. beläggs ersättningarna med statlig ålderspensionsavgift. Avvikelsen utgörs av särskild löneskatt med avdrag för den delen av pensionsavgiften som ej grundar förmån. Flyttningsbidrag, som utgår p.g.a. att den anställde flyttar till ny bostadsort, är i allmänhet skattefri, utom till den del ersättningen väsentligt överstiger belopp som gäller för befattningshavare i offentlig tjänst. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Värnpliktigas förmåner i form av naturaförmåner, dagersättning, befattningspremie, avgångsvederlag, utbildningspremie, familjebidrag m.m. är skattefri inkomst. Näringsbidrag utgör dock skattepliktig inkomst. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Socialbidrag och annan hjälp enligt socialtjänstlagen Socialbidrag, begravningshjälp samt underhåll som lämnats till intagen på kriminalvårdsanstalt eller patient på sjukhus är ej skattepliktiga, varför inkomstskatt ej utgår. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Barnbidrag och förlängt barnbidrag samt barnpension enligt lagen om allmän försäkring till den del pensionen efter avliden förälder ej överstiger 0,4 basbelopp är ej skattepliktiga. Skattefriheten för barnpension är begränsad till den garantinivå som gäller för bidragsförskott. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. 2003/04:100 BILAGA 2 Handikappersättning, sådan del av vårdbidrag som utgör ersättning för merkostnader, merutgifter för resor, särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt barn samt hemsjukvårdsbidrag och hemvårdsbidrag som utgår av kommunala eller landstingskommunala medel är skattefria. Skatteavvikelsen avser inkomstskatt. Bidrag till adoption, engångsbidrag i samband med arbetsplacering av flyktingar, bostadstillägg till pensionärer (), bostadsbidrag, underhållsstöd, studiestöd, skattefria pensioner, äldreförsörjningsstöd samt övriga skattefria transfereringar Bidragen och stöden är skattefria. Skatteavvikelserna avser inkomstskatt. 2003/04:100 BILAGA 2 Nedan redovisas en förteckning över samtliga utgifts- och politikområden (UO respektive PO) för . Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, Bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften för Europeiska gemenskapen Finansiella system och tillsyn Skatt, tull och exekution Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar PO13 Hälso- och sjukvårdspolitik PO19 Ersättning vid arbetsoförmåga PO37 IT, elektronisk kommunikation och post PO38 Näringspolitik PO39 Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande PO40 Konsumentpolitik PO48 Allmänna bidrag till kommuner 2003/04:100 BILAGA 3 Inkomst- och lönefördelningen............................................................................. Inkomstfördelningen i ett regionalt perspektiv ................................................... Inkomstutveckling för vem?.................................................................................. Förändring av ekonomisk standard 19912004 .................................... Fördelning av ekonomiska resurser 19912002 .................................. Löneskillnad mellan kvinnor och män................................................. Lön i olika regioner............................................................................... Utveckling av ekonomisk standard för olika grupper ....................... Inkomstfördelningens utveckling i ett regionalt perspektiv ............................. Inkomstskillnader mellan invånare i olika kommuner ....................... Invånarnas privata och offentliga försörjning i kommunerna............ Regionala mönster i socialbidrag, arbetsmarknadsstöd och Utjämning mellan kommuner.............................................................. Skillnader i ekonomisk standard mellan kommuner........................... Utjämning över tiden............................................................................ Inkomstskillnader mellan regioner ...................................................... Försörjningskvot och faktorinkomst .................................................. Ekonomisk standard och befolkningsutveckling................................ Fördelningen av offentlig välfärdskonsumtion................................... 2003/04:100 BILAGA 3 Förvärvsarbetstid och tid i hemarbete .................................................. Begrepp och definitioner ...................................................................................... Avsteg från den officiella inkomststatistiken...................................................... 2003/04:100 BILAGA 3 Tabell 1.1 Ekonomisk standard 2002 samt förändring 19912002 och 20022004. Median för grupper av individer................................................................... Tabell 1.2 Fördelningspolitiska nyckeltal 19912002................................................... Tabell 1.3 Medianlön för kvinnor och män i olika regioner 2002 ............................. Tabell 1.4 Andel med justerad disponibel inkomst understigande av medianinkomsten 1995 och 2002........................................................... Tabell 2.1 variation i olika inkomstslag för invånarna 2002 ................... Tabell 2.2 Bruttoregionprodukt . Utveckling 19932001 av BRP och lönesumma per capita fördelat på regionfamiljer ...................................... Tabell 2.3 Befolknings- och försörjningssituation i olika regioner 2002 .................. Tabell 2.4 Hushållets ekonomiska standard (median) i olika regioner. Förändring 19912002 samt relativ nivå 2002 ........................................... Tabell 2.5 Hushållets ekonomiska standard efter boendeutgift ....................... Tabell 2.6 Faktorinkomst, disponibel inkomst samt disponibel inkomst efter beaktande av offentlig konsumtion och boendeutgifter .................. Tabell 2.7 Tidsanvändning i olika regioner 2000/2001............................................... Underbilagetabell 3.1 Individernas ekonomiska standard19912002 Median för olika grupper samt medelvärden för inkomstgrupper (deciler)................................................ 2003/04:100 BILAGA 3 Diagram 1.2 Kvinnors lön i relation till mäns lön 19922002 .................................... Diagram 1.3 Gini-koefficienten för justerad disponibel inkomst 19912002 ........... Diagram 1.4 Andelen med svag ekonomi 19912002 ................................................. Diagram 1.5 Ekonomisk standard för barn, ungdomar och ålderspensionärer i förhållande till hela befolkningen 19912002...................................... Diagram 1.6 Andel barn () som lever i familjer med svag ekonomi Diagram 2.1 Invånarnas genomsnittliga bruttoinkomst i kommunerna 2002........... Diagram 2.2 Inkomstslagens betydelse för invånarnas bruttoinkomst ............ Diagram 2.3 Nettotransfereringar mellan invånarna i olika kommuner 2002........... Diagram 2.4 Medianinkomst inom kommuner för olika inkomst- Diagram 2.5 Den kommunala inkomstfördelningen 2002............................... Diagram 2.6 Samband mellan inkomstnivå 1991 och inkomstutveckling 19911995 på kommunnivå..................................................................... Diagram 2.7 Samband mellan inkomstnivå 1995 och inkomstutveckling 19952000 på kommunnivå..................................................................... Diagram 2.8 Omfördelningseffekt mellan kommuner av skatter Diagram 2.9 Ekonomisk standard efter boendeutgift per genomsnittlig förvärvsarbetstimme för individer i olika ...................... Nettotransferering för invånare i kommunerna 2002............................ Underbilagefigur 1 Socialbidrag per invånare 2002....................................................... Underbilagefigur 2 Arbetsmarknadsstöd per invånare 2002........................................ Underbilagefigur 3 Sjukpenning per invånare 2002...................................................... Underbilagefigur 4 Andel född i annat land än 2002 ....................................... På uppdrag lämnar regeringen fördelningspolitiska redogörelser i anslutning till budgetpropositionen och/eller vårpropositionen. Årets redogörelse innehåller dels en redovisning av hushållens inkomster och inkomstfördelning , dels en fördjupad analys av skillnader i ekonomisk standard mellan hushåll i olika regioner av landet. Hushållens ekonomiska standard1 ökade med . Ökningen var något större bland män () än bland kvinnor (11,).