prop · GS035 · 2004-09-24 00:00:00 — När det gäller fördelningen mellan de två nämnda anslagen har hela minskningen på lagts på anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Vidare har de minskningar som beslutades i samband med budgetproposition vilka berörde Försvarsmakten gjorts på samma anslag. Dessutom har ytterligare belopp förts över från materielanslaget till anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande trupp- insatser m.m. En del av detta belopp har använts till att finansiera ökningen av anslagsposten för de fredsfrämjande truppinsatserna. Det internationella engagemanget och de därpå följande anmälningarna till internationella styrkeregister har inneburit utgiftsökningar. Utöver att utgifterna för själva insatserna har ökat, har även kostnader tillkommit som är förenade med att sätta upp förbanden, materielförsörja dem och hålla dem i beredskap. Sammantaget har de anslagna medlen för förbandsverksamhet ökat , även räknat i fasta priser. Den ekonomiska ramen m.m. Regeringens förslag: Inriktningen är att den ekonomiska ramen för utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet skall minskas Skälen för regeringens förslag: Regeringen konstaterar i kapitel 4 att den förändrade hotbilden minskar behovet av satsningar på yttre säkerhet som behoven för den inre säkerheten ökar. detta och den säkerhetspolitiska bedömningen som regeringen redovisat i kapitel 5 anser regeringen att den ekonomiska ramen för utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet kan minskas med 3 miljarder Regeringen delar Försvarsberedningens bedömning att besparingen om bör vara fullt ut genomförd vid utgången av 2007. Reduceringen av ramen skall ske stegvis 2007. Detta innebär en minskning av ramen med 2005, 1,5 miljard 2006 samt 3 miljarder vid utgången av 2007. att återkomma i denna fråga. Minskningen med skall ske i förhållande till den ram som beslutade i statsbudgeten . detta sammanhang nämnas att regeringen i budgetpropositionen föreslagit att ansvaret och finansieringen av det gemensamma radiokom- munikationssystemet flyttas till utgiftsområdet. bär att utgiftsområdets ram ökas med . exempel på att det kan finnas åtgärder som innebär att den totala förändringen för utgiftsområdet blir annor- lunda än den ovan föreslagna minskningen. Den årliga justeringen av anslagen med anledning av pris och löneomräkning är ett annat exempel som får samma effekt. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit anslagsnivåer och beräknat anslagsnivåer 2007 som grundas på det som nu beskrivits. I Försvarsberedningens rapport ansåg beredningen det rimligt att utreda ett antal ekonomiska nivåer för utgiftsområdet. Huvudalternativen som angavs var en oförändrad ram, en ökning respektive minskning med samt en minskning med I enlighet med detta beslutade regeringen om direktiv till Försvarsmakten, de totalförsvarsgemensamma myndig- heterna samt att utreda ekonomiska nivåer som motsvarade de ovan angivna. 2004 och Försvarsmakten lämnade sitt underlag i budgetunderlaget för Ominriktningen av Försvarsmakten förorsakar omstruktureringskost- Till största del avser dessa kostnader för kalkylmässigt övertaliga resurser och består i huvudsak av lönekostnader och hyreskostnader för personal och objekt som skall sägas upp. omstruktureringskostnaderna ingår även rena avvecklingskostnader. det menas utgifter som är en direkt följd av särskilda åtgärder för att avveckla personal, mark, anläggningar, lokaler och materiel, exempelvis Prop. 2004/05:5 pensionsutbetalningar för s.k. särskild pension, avgångsvederlag, riv- ningskostnader och destruktion av ammunition. Försvarsmakten har lämnat ett underlag beträffan- de omstruktureringskostnader för personal, materiel samt mark, anlägg- ningar och lokaler. Kostnaderna är till största delen en följd av nu föreslagna beslut. Dock kvarstår vissa avvecklingskostnader från tidigare försvarsbeslut inom personal-, anläggnings- och materielområdena. Sam- mantaget kalkyleras omstruktureringskostnaderna till 2005, 2006 och 2007. Regeringen avser att följa upp utfallet av dessa kostnader i efterkalkyler. Till skillnad från övriga omstrukturerings- kostnader kommer avvecklingskostnaderna att kunna verifieras i Försvarsmaktens ekonomisystem. Omstruktureringskostnader till följd av denna proposition kommer att finnas kvar även efter periodens slut. Storleken på dessa är dock till stor del beroende av vilka avvecklingsverktyg som kommer att användas för genomförandet av ominriktningen. Reducering av Försvarsmaktens anslag m.m. Regeringens bedömning: Minskningen av ramen för utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet bör i huvudsak ske genom en reduktion av Försvarsmaktens anslag. Skälen för regeringens bedömning: I Försvarsberedningens rapport i ansåg beredningen att minskningen av utgiftsområdesramen borde ske genom riktade besparingskrav med tillhörande ambitions- Besparingskraven var kortfattat följande: - en omstrukturering och reducering av verksamheten vid de total- besparingar på ca , - en reducering av Försvarsmaktens centrala ledning. bör leda till en besparing om , - en reduktion av Försvarsmaktens regionala territoriella verksam- het, försvarsplanering och hemvärnsutbildning m.m. Reduktionen bör leda till besparingar om samt - en ytterligare besparing på Försvarsmakten om . Regeringen ställer sig bakom Försvarsberedningens ställningstagande och anser att utöver minskningen av ramen bör ytterligare kostnads- minskningar göras inom ramen för verksamheten för att möjliggöra nöd- vändiga omprioriteringar, bl.a. ökade resurser för internationella insatser, och för att finansiera omstruktureringskostnader. Ominriktningen av Försvarsmakten innebär bl.a. att beställningarna till de totalförsvarsgemensamma myndigheterna kommer att minska. ringen avser att besluta om direktiv till en översyn av lednings- och myndighetsorganisationen inom det militära försvaret. lämna förslag till hur besparingarna skall tas ut inom Försvarsmaktens centrala ledning och regionala verksamhet samt inom de totalförsvars- Utredningen och den utredning om styr- och finansieringsformerna inom det militära försvaret som regeringen . 2004/05:5 redogjort för i kapitel 9 bör komplettera varandra. Regeringen avser vidare besluta om uppdrag till de totalförsvars- gemensamma myndigheterna och att redovisa kon- sekvenserna för den egna myndigheten m.a.a. denna proposition, att vidta kostnadsreducerande åtgärder samt att utarbeta underlag för den nämnda översynen. Den årliga fördelningen mellan anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. och anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling är beroende dels av hur sänkningen av ramen med fördelas över åren, dels på de omprioriteringar som görs till följd av de både ökade och minskade ambitionsförändringarna samt de nämnda omstrukturerings- kostnaderna . Förslag till den årliga fördelningen mellan anslagen lämnas till i budgetpropositionen . I kapitel 8 har regeringen redovisat att omfattningen av verksamheten inom det civila försvaret bör minska till förmån för en förstärkt fredstida förmåga och därmed vilka finansieringsprinciper som bör gälla. Som en konsekvens av detta har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att de medel som finns under det nuvarande anslaget 6:5 Civilt försvar beräknas under politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar istället för under politikområdet Totalförsvar. Regeringens bedömning: Vid avveckling av mark, anläggningar och lokaler till följd av förslagen i denna proposition om reduceringar av Försvarsmaktens organisation avser regeringen använda de bemyndiganden givit vad gäller: -försäljning av egendom vars värde överstiger , -nedsättning av statskapital och -avräkning av de kostnader som uppstår som en följd av avveck- lingen. Skälen till regeringens bedömning: Frågan om hanteringen av mark, anläggningar och lokaler i samband med av statsmakterna beslutade omstruktureringar och neddragningar har behandlats av . Senast i prop. 1999/2000:30 föreslog regeringen och fick riks- dagens bemyndigande (bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168) att: -besluta om försäljning av mark, anläggningar och lokaler som för- valtas av och som skall avvecklas till följd av beslut om reduceringar av Försvarsmaktens organisa- tion även när värdet av egendomen överstiger , -vid utgången av respektive upplåtelsetid få sätta ned statskapitalet med högst det bokförda värdet på sådan egendom som skall av- vecklas samt -besluta om att skall få avräkna de kostnader som uppstår som en följd av avvecklingen från de samlade intäkterna från försäljning av den egendom som skall avvecklas, med undantag av kostnader för den miljösanering som Försvars- Prop. 2004/05:5 makten enligt miljöskyddslagen (1969:387) skall genomföra Regeringen anser att samma ordning skall tillämpas vid avveckling av mark, anläggningar och lokaler till följd av förslagen i denna proposition om reduceringar av Försvarsmaktens organisation. Regeringens förslag i denna proposition om reduceringar av Försvars- maktens organisation kommer att medföra en omfattande avveckling av mark, anläggningar och lokaler. Enligt 25§ lagen (1996:1059) om stats- budget får regeringen besluta om försäljning av statens fasta egendom när värdet av egendomen inte överstiger . I den nu förestående avvecklingen och försäljningen av mark, anläggningar och lokaler bedömer regeringen att värdet av den egendom som överlåts mellan samma köpare och säljare vid ett och samma tillfälle kan komma att överstiga . Vid en avveckling som är en följd av statsmakternas beslut om begränsningar av verksamhet bör vid utgången av respektive upplåtelse- tid en nedsättning av statskapitalet ske med högst det bokförda värdet av mark, anläggningar och lokaler som skall avvecklas. bör få nyttja intäkterna från försäljningen egen- domen för att täcka sådana kostnader som är en följd av avvecklingen. Härmed avses kostnader för avyttringsarbetet, vissa driftskostnader som kan uppstå medan avyttringen pågår och andra återställningskostnader än de som är en följd av miljöskyddslagens (1969:387) krav på Försvars- makten att i egenskap av verksamhetsansvarig genomföra miljö- saneringen. Efter det att avräkning skett av dessa kostnader skall redovisa det som eventuellt återstår av inkomsterna mot inkomsttitel på statsbudgeten. Den ordning som tillämpats och som regeringen anser bör kvarstå har gjort att verket inte har belastats med stora förluster vid fastighetsavveckling. har framhållit att om inte verkets statskapital får nedsättas med det bokförda värdet även vid denna grundorganisationsförändring kommer verket att göra stora förluster vid avveckling av försvarsfastigheter. Myndigheten bedömer att förlusterna för verket kan komma att bli . Regeringen delar uppfattning. De flesta av de lokaler som Försvarsmakten hyr av betraktas som ändamålslokaler, dvs. det finns ingen eller begränsad alter- nativanvändning av lokalerna. Regeringen menar att med ett system med längre hyrestider, anpassade till både verksamhetens behov av lokalerna och investeringens ekonomiska livslängd, skulle lokal- och fastighets- förvaltningen kunna utvecklas. Erfarenheterna från andra statliga områden med motsvarande fastigheter (och ) visar att betydligt lägre hyresnivåer har kunnat erhållas. Systemet med hyressättning av denna typ av fastigheter har utretts, se rapporten av vissa ändamålsfastigheter (SOU 2004:28). Frågan kommer också att behandlas av den tillsatta utredningen om styr- och finansieringsformer i försvaret (dir. 2004:12). Frågan om hyrestidernas längd behandlas i avsnitt 7.7. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att få sätta ned stats- kapitalet för Musköanläggningen med skillnaden mellan bokfört värde och den marknadsmässiga värdering av anläggningen som skall ske. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i ett flertal propositio- ner, bl.a. prop. 1999/2000:30, prop. 2000/01:53 och prop. redovisat inriktningen vad avser det framtida fartygsunderhållet. dagens inriktning är att verksamheten vid Muskövarvet skall överföras på för staten godtagbara villkor till privatägd industri. Så länge en sådan överföring inte kan genomföras skall verksamheten fortsatt bedrivas I den utredning som låg till grund för statsmakternas beslut konstaterade utredaren att det inte var möjligt att finna en privatägd industri som var intresserad av att ta över verksamheten vid Muskövarvet (SOU 2002:34). Ett av skälen för detta var Muskövarvets höga fasta kostnader, vilka beror på anläggningens speciella art och den valda Musköanläggningens utformning ger inte heller de bästa förutsättningarna för en rationell verksamhet. För att möjliggöra en mer rationell verksamhet samt för att möjliggöra civil produktion i anläggningen och att en privatägd industri kan överta verksamheten anser regeringen att invärderingen av Musköanläggningen bör göras om enligt marknadsmässiga värdering. Regeringen har i sitt arbete kontaktat potentiella industrier och gruppen anser att förutsättningarna för att kunna överföra verksamheten till privatägd industri och få en civil produktion skulle öka om en marknadsmässig värdering av anläggningen gjordes. I anslutning till en sådana förändrad invärdering av Musköanläggningen anser regeringen att statskapitalet hänförbart till anläggningen skall få sättas ned. Regeringen har ett ansvar för att stödja de människor och de regioner som påverkas av de förändringar i Försvarsmaktens grundorganisation som redovisats tidigare i denna proposition. Den oro som många försvarsanställda och andra berörda känner skall tas på allvar. Till grund för regeringens kommande arbete för ökad konkurrenskraft, sysselsättning och hållbar tillväxt i berörda regioner ligger det omfattan- de arbete som redan bedrivs inom ramen för den regionala utvecklings- Därutöver avser regeringen att i de regioner som berörs mest av försvarsomställningen ta ett särskilt stort ansvar i form av riktade Det handlar om de lokala arbetsmarknadsregionerna (LA- regionerna) , , /och . dessa regioner berörs många försvarsanställda negativt, som den alternativa lokala arbetsmarknaden är mer eller mindre begränsad. I denna del av propositionen redogör regeringen för det kommande arbetet för regional utveckling i berörda LA-regioner. görs en analys. Där framgår hur respektive berörs av de före- slagna förändringarna och hur de regionala förutsättningarna ser ut i länet i sin helhet. Därefter beskrivs också inriktningen på det regionala utvecklingsarbete som bedrivs i respektive län och som skall ligga till grund för såväl regeringens som lokala och regionala aktörers fortsatta Avslutningsvis redogör regeringen för de riktade insatser som föreslås för de fyra ovan nämnda LA-regioner, för vars omställnings- arbete regeringen avser ta ett särskilt ansvar. Regeringens övergripande bedömning är att berörda regioner, med regeringens aktiva stöd, framgångsrikt kommer att kunna hantera de omställningsproblem som uppstår. Som senare framgår kommer särskilda åtgärder riktas till de mest berörda regionerna. För de individer som kortsiktigt drabbas av arbetslöshet, finns en sär- skild beredskap att inom ramen för arbetsmarknadspolitiken hjälpa till i övergången till vidareutbildning eller till andra delar av arbetsmark- I de regioner som berörs positivt av förändringarna handlar det nu om att få ett ytterligare ökat samspel mellan försvarsorganisationen och det omgivande samhället, så att de positiva regionala effekterna kan bli så stora som möjligt. Tillväxteffekterna i dessa regioner beskrivs senare i Nedan följer en övergripande beskrivning av den regionala utveck- Syftet är att förklara den stabila grund som kommande försvarsomställningsarbete vilar på. Därefter följer en redogörelse för det omställningsarbete som regeringen bedrev i samband med de senaste förändringarna i Försvarsmaktens grundorganisation. Det är självklart en fördel för regeringens kommande arbete att det kan bygga på tidigare Målet för den regionala utvecklingspolitiken är att skapa förutsättningar för väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Politiken bygger på ett ökat lokalt och regionalt engagemang för att ta tillvara de olika tillväxtmöjligheter som finns i hela landet. Regeringens primära roll är att nationellt prioritera statliga åtgärder exempelvis vid fastställande av infrastrukturplaner, fördelning av medel för högskoleutbildning, bidrag till verksamhet och vid övrig statlig resursfördelning samt se till att regelverket möjliggör, stödjer och underlättar en lokal och regional utveckling. I vissa fall kan rege- ringen bidra med särskilda insatser. Det finns många exempel på lyckade gemensamma kraftsamlingar mellan nationell, regional och lokal nivå från senare år, exempelvis inom ramen för förhandlings- och kontaktmannauppdrag samt särskilda dele- gationer med specifika, geografiska eller sektoriella, uppdrag. ringen anser att det är viktigt att tillvarata erfarenheter från tidigare insatser och att eventuella hinder för gemensamt utvecklingsarbete som identifierats vid tidigare insatser undanröjs. Regeringen beslutade om en ny förordning om regionalt utvecklingsarbete (2003:595). I den finns bestämmelser om hur bl.a. länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan och samverkansorgan ska bedriva regionalt utvecklingsarbete. Statliga myndigheter har givits ett tydligt ansvar att verka för att målet för den regionala utvecklings- Prop. 2004/05:5 politiken uppnås. För att en hållbar regional utveckling ska uppnås krävs bland annat breda strategier på lokal och regional nivå. Därför har alla län genom förordningen om regionalt utvecklingsarbete i uppgift att utarbeta s.k. regionala utvecklingsprogram (RUP). Dessa program ska ligga till grund för olika delprogram, t.ex. regionala tillväxtprogram och regionala infra- strukturplaner, som ska bidra till regionens gemensamma och över- gripande mål. Regionala tillväxtprogram (RTP) är viktiga verktyg i det långsiktiga arbetet för en hållbar regional utveckling. Programmen skall genomföras i alla län 2007. Arbetskraftsförsörjning, entrepre- nörskap, företagande och företagsklimat samt innovationssystem och kluster är strategiska frågor i programarbetet. De regionala tillväxtprogrammen, som alltså ska grundas i priorite- ringar gjorda inom de regionala utvecklingsprogrammen, utgör en viktig riktningsvisare i det fortsatta utvecklingsarbetet i de LA-regioner som drabbas av de föreslagna nedskärningarna inom Försvarsmaktens grund- organisation. omställningsarbete i samband med förändringar i Försvars- makten I samband med de stora strukturomvandlingar som genomförts inom försvaret genomförde regeringen ett omfattande utveck- lingsprogram för de kommuner som bedömdes ha de största omställ- ningsproblemen (jämför skr. 1999/2000:33, bet. 1999/2000:NU10). Utvecklingsprogrammet avsåg främst att stimulera de berörda kom- munernas befintliga näringsliv till ökad tillväxt utifrån deras egna förut- sättningar. En särskild omställningsgrupp inom hjälpte kommunerna att analysera sina framtida utvecklingsmöjligheter och medverkade vid genomförandet av programmet. En av huvuduppgifterna var att stärka kommunernas förmåga att arbeta långsiktigt och strategiskt med näringslivsutveckling. Omställningsgruppens arbete avslutades och omställnings- och utvecklingsarbetet har därefter fortgått i de berörda kommunerna inom ramen för ordinarie insatser. Statskontoret har utvärderat den arbetsmetod som utvecklings- programmet innebar. Av utvärderingen framgår bl.a. att omställnings- gruppens processinriktade arbete skapade en mobilisering i kommunerna kring arbetet med utvecklingsfrågor, men att utfästelserna om statliga arbetstillfällen tog kraft från kommunernas eget utvecklingsarbete. Det är vidare, enligt Statskontoret, tveksamt om omställningsarbetet skapat något bestående mervärde och flera kommunföreträdare antyder att det är svårt att fortsätta de utvecklingsprocesser som omställningsarbetet har startat. () har utvärderat effekterna av programmet. ITPS konstaterar i sin redovisning att utvecklingsarbete är en långsiktig process, att det också var det som åsyftades med omställ- ningsarbetet och att det därför är för tidigt att göra några bedömningar av de långsiktiga effekterna. Erfarenheter från bl.a. ovan nämnda försvarsomställningsarbete visar Prop. 2004/05:5 att det är mycket viktigt att ersättnings- och tillväxtåtgärder analyseras och beslutas inom ramen för ordinarie regionala och lokala processer, i nära samråd med nationellt ansvariga. Högskolornas och universitetens engagemang och arbete är ofta avgörande för framgång, liksom ett gott näringslivsklimat och ett nära samspel mellan offentliga och privata aktörer. I detta arbete måste särskild hänsyn tas till det lokala och regio- nala näringslivets förmåga att utvecklas och växa, med inriktning på ökad internationalisering. För att öka den internationella konkurrens- kraften behövs ett nära samspel mellan näringslivets organisationer och statliga aktörer inom näringslivs-, handels- och investeringsfrämjandet. Det är särskilt viktigt att det regionala organ som har samordnings- ansvar för det regionala utvecklingsarbetet i ett län är aktivt och stödjer berörda kommuners uthålliga engagemang i omställningsarbetet. 11.2Negativa och positiva regionala konsekvenser På () uppdrag har ut- rett sårbarheten i samtliga LA-regioner där Försvarsmakten har verksam- het. Analysen har gjorts med fem kriterier som grund: Långsiktig befolk- ningsutveckling och sysselsättningsutveckling, aktuell arbetslöshet, bruttoregionprodukt per capita, samt andel industrisysselsatta (som ett mått på regionens sårbarhet). Dessa fem kriterier har kompletterats med ett sjätte, situationsspecifikt kriterium: Försvarsmaktsberoende dvs. andel sysselsatta inom För- svarsmakten i förhållande till totala antalet sysselsatta. Nedan redovisas större negativa eller positiva konsekvenser för LA- regioner som berörs av förändringar av Försvarsmaktens grundorganisa- tion. Utöver nedan redovisade konsekvenser kommer bl.a. militärdistrikts- grupperna i , , , , och att läggas ned, vilket berör ca 10 anställda på varje ort. En är en funktionell region inom vilka kvinnor och män bor och arbetar. Den omfattar vanligtvis flera kommuner. Med avses fortsättningsvis Verkets för näringslivsutveckling () klassificering av 81 LA-regioner. 11.2.1 Negativa regionala konsekvenser Totalt kommer ca 1250 militära och civila årsarbetskrafter (åa) att om- fattas av nedläggningarna/omlokaliseringarna. De redovisade förändringarna i Försvarsmaktens grundorganisation innebär för att (I 5) läggs ned, vilket omfattar ca 220 åa. Vidare läggs flygflottilj (F 4) ned, omfattning ca 460 åa. (MHS Ö) läggs ned, omfattning ca 60 åa. FMLOG i kommer att avvecklas, om- fattning ca 330 åa. Dessutom omlokaliseras Motorskolan till , vilket omfattar ca 10 åa och Arméns Tekniska Skola (ATS) till Prop. 2004/05:5 , omfattning ca 170 åa. I är (2002) sysselsatta inom försvaret i förhållande till sysselsatta. I ingår , , , och kommuner. Regionen ingår i nationellt stödområde A och i EG:s struktur-fondsprogram Mål 1. har haft en kontinuerlig negativ befolkningsutveckling, avbruten av svag uppgång eller stagnation under några decennier. liksom tidigare påverkas befolkningsutvecklingen av att unga kvinnor och män i hög utsträckning flyttar till mer kvalificerade arbeten, intressanta utbildningar och attraktiva sociala miljöer. Den minskande inflyttningen till länet blir därmed ett problem. Det finns ett visst underskott på kvinnor i alla åldersgrupper . bodde 127 947 personer (50,män och kvinnor) i . Mellersta (och ) var den region som hade den svagaste sysselsättningsutvecklingen av EU:s alla 204 regioner enligt ITPS kartläggning, . Vård och omsorg sysselsätter flest i . Därefter kommer bank- och försäkringsväsendet samt tillverkningsindustrin. Skog- och träindustri har fortfarande stor betydelse.