prop · GR031d8 · 2004-01-01 00:00:00 — Genom ökad samverkan med andra kan totala utvecklingssamarbete breddas och bli mer flexibelt. Multilaterala samarbetsformer blir viktigare. Därmed kan insatser i ett enskilt land koncentreras till färre områden och sektorer. Utvecklingen mot ökad andel program- och budgetstöd fortsätter i de länder där förutsättningar finns för dessa samarbetsformer. Optimalt är att allt bistånd och alla aktörer samordnas under ledning av utvecklingslandet och dess fattigdomsstrategi (PRS). De planeringsmetoder och -instrument som vuxit fram både hos FN, EU och de internationella finansieringsinstitutionerna har gett stora effektivitetsvinster. De gemensamma ramverken för FN:s arbete (UNDAF) och EU:s landstrategier är av stor betydelse. Dessa metoder kan ytterligare utvecklas. Noggrann uppföljning och utvärdering av utvecklingssamarbetet är viktigt för att uppnå ett effektivare bistånd. Det svenska stödet kan mycket sällan ses isolerat från andra insatser, vare sig nationella eller internationella. Det är svårt, om ens möjligt, att urskilja effekterna av 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 bidrag från effekterna av andra faktorer. Den omgivande miljön påverkar också resultatet av en insats eller program. Utvärdering och uppföljning av svenskt utvecklingssamarbete måste därför också ske brett och tillsammans med fler givare, i nära samråd och samarbete med samarbetslandet självt. Som komplement till det löpande interna uppföljnings- och utvärderingsarbetet bör även utvärderingar ske av en oberoende aktör. Erfarenheter och resultat från utvärderingar och pågående verksamheter måste också återföras till verksamheten inför beslut om framtida insatser och program. Det arbete som inletts för att genomföra och vidareutveckla de förslag som förs fram i utvecklingspropositionen kommer att ske inom , men också på bred front inom och övriga delar av det offentliga . Sammanfattningsvis leder resultatredovisningen och resultatbedömningen till följande generella slutsatser som kan dras för den svenska politiken för global utveckling och det svenska utvecklingssamarbetet: -Samstämmighetsfrågorna får allt större betydelse. Samstämmigheten mellan olika politikområden stärks i syfte att göra den samlade politiken mer utvecklingsfrämjande. För att säkerställa en enhetlig politik kommer det samordningsarbete som redan inletts med olika departement genom en interdepartemental arbetsgrupp att fortsätta . -Genomförandet av politiken för global utveckling kommer att redovisas till i en resultatskrivelse. -Målet för politiken för global utveckling skall vara att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Politiken skall genomsyras av rättighetsperspektivet och de fattigas perspektiv på utveckling. -Fattigdomsbekämpning kommer fortsatt att utgöra fokus för politik. Målet för det svenska utvecklingssamarbetet skall vara att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. -Utvecklingssamarbetet måste effektiviseras ytterligare. Detta skall ske bland annat genom stöd till samarbetsländernas fortsatta utveckling av nationella fattigdomsstrategier, ökade insatser för harmonisering och samordning och förenklade regler och rutiner. Ökad samordning och samverkan med andra givarländer och organisationer ska ske. Utvecklingen mot ökad andel program- och budgetstöd fortsätter i de länder där de nödvändiga förutsättningar för dessa samarbetsformer föreligger. -Uppföljning och utvärdering ges ökad vikt. För att stärka och öka trovärdigheten i utvärderingsarbetet kompletteras den löpande utvärderingsverksamheten med utvärderingar som genomförs av en i förhållande till verksamheten oberoende aktör. -Metoder för att effektivisera utvecklingssamarbetet och genomförandet av de internationellt överenskomna utvecklingsmålen måste ständigt utvecklas och återföras till utvecklingssamarbetets praktik. System bör utvecklas för att säkerställa att gjorda erfarenheter och resultat leder till riktiga beslut om framtida satsningar. () har för utgiftsområdets två förvaltningsmyndigheter, (Sida) och , lämnat revisionsberättelser utan invändning. skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (Avgifter vid , prop. 2002/03:63, bet. 2002/03:FiU27, rskr. 2002/03:189). Avgifter och ersättningar tillförs statskassan och redovisas mot inkomsttitel. För anslagsfinansierade myndigheter som inte erlägger någon avgift för årlig revision medför föreslagen nyordning en tillkommande kostnad. En kostnad som myndigheterna föreslås kompenseras för genom en nivåhöjning av anslagen . För utgiftsområde 7 Internationellt bistånd sker denna kompensation inom utgiftsområdets totala ram. Ökningarna på myndigheternas förvaltningsanslag motsvaras av den sänkning som sker på sakanslaget 8:1 Biståndsverksamhet. Tabell 3.7 Anslagsutveckling för 8:1 Biståndsverksamhet 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Anslaget var tidigare ett reservationsanslag. Fr.o.m. förs anslaget upp som ett ramanslag. Behållningen på reservationsanslaget vid utgången av 2003 förs upp som anslagssparande på ramanslaget. Av anslagsbeloppet är 643 880 tkr ej utvecklingsbistånd i enlighet med /DAC:s definition. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 kronor räknat, är en höjning jämfört med föregående år. Höjningen syftar till att öka Sidas kapacitet i fält och står i relation till ökningen av såväl Sidas förvaltningsanslag som den del av sakanslaget 8:1 Biståndsverksamhet som Sida disponerar. För anslagsdelen som disponerar får högst användas för förvaltningskostnader. Utfallet på anslaget 2002 var , vilket var högre än tilldelade medel. Anslagsutnyttjandet utöver budget förklaras av att reservationer tagits i anspråk. Politikområdet hade en utgiftsbegränsning . Denna innebar dock inga senareläggningar av bidrag och planerade projekt. Anslaget 8:1 Biståndsverksamhet består av fyra anslagsdelar som disponeras av följande myndigheter: , , och . För anslagsdelen som disponerar finansieras sju tjänster till ett belopp av . Tjänsterna avser ärenden som berör bekämpning av människohandel, handel och utveckling, gender samt informationskampanjen om millennieutvecklingsmålen. För anslagsdelen som Sida disponerar finns en ram för finansiering av personal i fält som direkt handlägger program eller projekt. uppgår ramen till vilket, i Reservationerna, dvs. den del av anslagsmedlen som kvarstod vid budgetårets slut, inom anslaget 8:1 Biståndsverksamhet uppgick vid utgången av 2002 till ca . Detta är en minskning i förhållande till föregående år med ca . Av de totala reservationerna var intecknade genom avtal eller beslut om visst ändamål. Även de ointecknade reservationerna, som alltså uppgick till , motsvarar till stor del planerade, om än inte avtalsbundna insatser. Med anledning av bl.a. innevarande års utgiftsbegränsning på anslaget beräknas reservationen vid utgången av uppgå till ca . Tabell 3.8 Utgående reservation på anslaget 8:1 Biståndsverksamhet 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Inom anslaget 8:1 Biståndsverksamhet har det tidigare funnits två olika beräkningsgrunder för bemyndiganderamen, dels för det multilaterala utvecklingssamarbetet och dels för det bilaterala. Då bemyndigandet är kopplat till anslaget, som disponeras av fyra olika myndigheter, och senare skall delegeras till den myndighet som behöver bemyndigandet, kommer beräkningsgrunden framgent att göras per myndighet. För detta anslag är det , Sida samt som är i behov av bemyndiganden. Dessa särredovisas därför nedan. Sammanlagt för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet uppgår den föreslagna För den del som disponerar, se tabell 3.9, beräknas nya förpliktelser ingås till ett belopp om . Det rör sig framförallt om den nionde påfyllnaden av Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF), den femte kapitalökningen i Asiatiska (AsDB), ökenkonventionen samt samarbetet med . För insatser inom 8:1 Biståndsverksamhet föreslås regeringen få ikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjorda, utestående utfästelser uppgår till högst för , se tabell 3.9. Tabell 3.9 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 1 Varav hör till bemyndigandet för 8:1 Biståndsverksamhet (som består av det multilaterala bemyndigandet om (inkl. TBI) plus RK:s del av det bilaterala bemyndigandet om ). Resterande hör till bemyndigandet för 9:1 . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 För den del av anslaget 8:1 Biståndsverksamhet som Sida disponerar, se tabell 3.10, ökar bemyndiganderamen (TB2), vilket beror på en ökning av nya ekonomiska förpliktelser. Detta påverkar dessutom utestående åtaganden vid årets början 2004 och därmed även föreslaget bemyndigande . För Sida föreslås bemyndiganderamen fastställas till för , se tabell 3.10. Tabell 3.10 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 1 Inkl. BP 2003/04:1 TB2 en föreslagen ökning med för bemyndigandet på anslaget 8:1 Biståndsverksamhet som därmed uppgår till . Resterande hör till bemyndigandet för 9:1 . För den del av anslaget 8:1 Biståndsverksamheten som disponerar föreslås regeringen få ikläda staten för- pliktelser som tillsammans med tidigare gjorda åtaganden uppgår till , se tabell 3.11. Tabell 3.11 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande 1 1 Bemyndigandet för SI åren 2002 - 2003 ingår i politikområde bemyndiganderamen för 9:1 . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 har fastställt en total ram för garantigivning som motsvarar 12 , varav för de lån som Europeiska Investeringsbanken lämnar inom ramen för IV Bis och , samt som i huvudsak rör Sidas garantigivning, varav huvuddelen utgörs av biståndsgarantier för u-krediter. uppgick garantiförbindelserna för u-krediter till . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar till ett belopp inklusive tidigare ställda garantier, om totalt för garantigivning inom det internationella utvecklingssamarbetet. Anslagen inom Internationellt utvecklingssamarbete beräknas utifrån biståndsramen exklusive de avräkningar som görs för kostnader inom andra utgiftsområden samt tillkommer anslagen från f.d. politikområde 9 Samarbete med som inte är klassificerade som utvecklingsbistånd (se avsnitt 3.1 Omfattning). Anslaget 8:1 påverkas således i mycket hög grad av förändringar i den beslutade procentandelen av BNI, av förändringar i BNI- prognoser samt av förändringar i avräkningarnas storlek. Mellan ökar biståndsramen med . Ökningen beror på att biståndsramen beräknas på av BNI plus . ökar disponibla medel på anslaget 8:1 Biståndsverksamhet med . Utgående reservationer inom biståndet beräknas uppgå till ca . Detta beror bl.a. på utgiftsbegränsningar på biståndsanslaget. Det beräknade anslagsbeloppet för 2005-2006 framgår av tabell 3.7 Anslagsutveckling för 8:1 Biståndsverksamhet. Under förutsättning att antar regeringens proposition 2002/03:122 Gemensamt ansvar: politik för global utveckling föreslås anslagen inom politikområde 9 Samarbete med föras över till politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete. Samarbete med föreslås slås ihop med det blivande ramanslaget 8:1 Biståndsverksamhet. I enlighet med regeringens förslag att reservationsanslagen i statsbudgeten ersätts med ramanslag (se volym 1, avsnitt 7.5) bör reservationen på anslag 9:1 vid utgången av 2003 bilda anslagssparande på ramanslag 8:1. Inom har verksamheter bedrivits som har finansierats av annat anslag än förvaltningsanslag. Dessa verksamheter har numera permanentats och utgör del av kärnverksamheten. För anslaget 8:1 Biståndsverksamhet berörs bl.a. Expertgruppen för studier i utvecklingsfrågor. Finansieringen bör därför ske över förvaltningsanslag (Prop. 2003/04:1 utgiftsområde 1). För att finansiera detta föreslås anslaget 8:1 Biståndsverksamhet minska med 9,1 miljoner. föreslår regeringen att anslaget 8:1 Biståndsverksamhet anvisas varav är klassificerat som utvecklingsbistånd (i enlighet med /DAC:s definition). Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 8:1 Biståndsverksamhet Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Ökningen beror på beslut att gå från till av BNI plus vid beräkning av biståndsramen. 3Förändringen beror på att kompensationen till myndigheterna för revision tas från detta anslag. Tabell 3.13 Anslagsutveckling för 8:2 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Varav 31 820 tkr ej är utvecklingsbistånd i enlighet med /DAC:s definnition 3Motsvarar 558 189 tkr prisnivå. 4Motsvarar 558 189 tkr prisnivå. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 8:2 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Kompensation för avgiftsfinansierad revision Sida är enligt förordningen (1995:869) med instruktion för central förvaltningsmyndighet för bilaterala utvecklingssamarbete och för stödet till länder i . Sidas förvaltningsanslag föreslås öka för . Delvis beror detta på att medel från före detta politikområde 9 tillförs anslaget, delvis beror det på att Sida kommer att få ökade medel att hantera på anslaget 8:1 Biståndsverksamhet. Detta är en del i regeringens strävan att implementera ambitionen som uttrycks i utvecklingspropositionen (Prop. 2002/03:122). Mellan ökar disponibla medel inom biståndet med . En stor del av ökningen avser åtaganden på det multilaterala området. Volymökningen som Sida skall hantera är ca . föreslår regeringen att anslaget 8:2 Sida anvisas , varav är klassificerat som utvecklingsbistånd (i enlighet med /DAC:s definition). De organisatoriska relationerna mellan UD och Sida vid utlandsmyndigheterna är f.n. föremål för överväganden. Tabell 3.15 Anslagsutveckling för 8:3 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 3Motsvarar 12 231 tkr prisnivå. 4Motsvarar 12 232 tkr prisnivå. () har enligt sin instruktion till uppgift att inom främja och driva vetenskaplig forskning om , främja samarbete och kontakter mellan nordiska och afrikanska forskare, utgöra ett dokumentationscentrum för forskning och studier om samt informera om Afrikaforskning och aktuella afrikanska förhållanden. kommer fortsättningsvis att hålla hög profil i sin verksamhet, särskilt kan nämnas aktiviteter som berör dokumentation och information om NEPAD samt den afrikanska gästprofessuren i fredsforskning. Regeringen anser att har en väl fungerande verksamhet och uppfyller sitt syfte mycket väl. Anslaget ökar med för 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 med anledning av ökade kostnader för ledningen av institutet. föreslår regeringen att anslaget 8:1 anvisas . Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 8:3 Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning 3Kompensation för avgiftsfinansierad revision Tabell 3.17 Anslagsutveckling för 8:4 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 20 531 tkr prisnivå. 3Motsvarar 20 531 tkr prisnivå. Den nyinrättade (FBA) har enligt sin instruktion till uppgift att genomföra sådan särskild utbildning och samträning som tillsammans med andra myndigheters insatser krävs för att förbereda personal för deltagande i internationella katastrof-, krishanterings- och fredsinsatser eller andra liknande uppdrag. För detta ändamål skall FBA vara nationell kontaktpunkt för det internationella samarbetet inom sitt verksamhetsområde. förutser regeringen att FBA kommer att befästa formerna för sina verksamheter utbildning och samträning; metodutveckling och forskning; samt samverkan och samarbetsfrämjande insatser. I detta skall ingå att utveckla former för FBA:s genomförande av samordning av utbildningsinsatser inom dess verksamhetsområde. I samarbete med andra institutioner inom och utanför avser FBA bl.a. att genomföra inslag med avseende på FN och EU, såväl som på inhemska institutioners verksamhet. Regeringen anser att FBA har inlett sin verksamhet på ett tillfredsställande sätt och att förutsättningarna att uppfylla syftet med FBA:s inrättande är goda. föreslår regeringen att anslaget 8.4 anvisas . Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 8:4 Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 3 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. 3FBA:s totala förvaltningsmedel för uppgick till . FBA:s fick dock sitt förvaltningsanslag först . utbetalades medlen via Sidas förvaltningsanslag 4Kompensation för avgiftsfinansierad revision 3.8.58:5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier Tabell 3.19 Anslagsutveckling för 8:5 Avsättning för förlustrisker m.m. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Anslaget var tidigare ett reservationsanslag. Fr.o.m. förs anslaget upp som ett ramanslag. Behållningen på reservationsanslaget vid utgången av 2003 förs upp som anslagssparande på ramanslaget. Länderna i har haft behov av finansiellt stöd för att påskynda reformprocessen. Detta avser bl.a. statliga kreditgarantier för lån från multilaterala finansieringsinstitutioner till investeringar och exportkreditgarantier till vissa länder i . Medel har avsatts för att täcka garantiavgifter och eventuella skadeförluster. De nordiska regeringarna beslutade att höja ramen för Nordiska investeringsbankens (NIB) miljöinvesteringslån från till , en viktig del av det förstärkta miljösamarbetet inom Nordliga dimensionen. Med anledning av höjningen bemyndigade regeringen att ställa ut garantier för finansiellt stöd till länder i till ett belopp om högst . Regeringen föreslår att godkänner ett statligt garantiåtagande om högst även för NIB:s miljöinvesteringslån. En årlig garantiavgift kommer att betalas till och belasta anslaget 8:5. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 beslutade att inrätta en särskild exportkreditgarantiram om för de baltiska länderna och . Syftet med ramen är att bidra till att utveckla näringsliv och infrastruktur i berörda länder samt att bidra till ett varaktigt samarbete mellan de berörda länderna och svenska företag. Regeringen har uppdragit åt () att administrera verksamheten. I samband med att ramen utvidgades till vidgades landkretsen med , och för affärer som samfinansieras med internationella finansiella institutioner. Regeringen beslutade att ta bort kravet på samfinansiering med internationella finansinstitutioner för och med anledning av den förbättrade ekonomiska situationen i dessa båda länder. godkände en höjning av ramen till mot bakgrund av den utvärdering som genomfördes . Med hänsyn till den ekonomiska krisen i ställdes dock denna höjda ram aldrig till EKN:s förfogande. EKN:s mer positiva riskbedömning av framför allt utvecklingen i de baltiska länderna ledde till att EKN kunde ta allt fler av affärerna inom det vanliga garantisystemet. Detta medförde att efterfrågan på garantitäckning under ramen för de baltiska länderna, med flera länder fortsatte att minska under verksamhetsåret. Nya garantiförbindelser gjordes för jämfört med året innan, medan nya garantiutfästelser utfärdades för jämfört med . Det totala utnyttjandet av ramen gick ned till per . Motsvarande siffra var . som ramen är lågt utnyttjad får risktagandet under ramen inte gå längre än vad som är förenligt med det av regeringen fastlagda kravet på att de totala förlusterna skall kunna begränsas till vad som täcks av den särskilda förlustreserv på , som avsatts för denna verksamhet. Av dessa har utbetalats. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 betalade EKN ut i skadeersättningar, vilket kan jämföras med och . De jämförelsevis höga beloppen samt avsåg ett par projekt i . kan dock konstateras att antalet skadeärenden minskade i och med att befintliga ärenden slutreglerats och att antalet nya ärenden inom ramen var mycket lågt. Regeringen föreslår att anvisas på anslaget 8:5 för . Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivå för 2004-2006, för 8:5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 3.8.68:6 : Internationella uppdrag Tabell 3.21 Anslagsutveckling för 8:6 : Internationella uppdrag 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar x tkr prisnivå. 3Motsvarar x tkr prisnivå. huvuduppgifter är att enligt lagen (2002:1022) om statlig revision bedriva årlig revision och effektivitetsrevision. Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för får myndigheten inom sitt verksamhetsområde också utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster på det internationella området. I samband med behandlingen i av lagförslaget (bet. 2002/03:KU12 s. 13-14) underströk vikten av att de internationella uppdragen och tjänsterna inte får en sådan omfattning att det kan finnas en risk för att huvuduppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten påverkas negativt. Det kunde därför finnas anledning för att återkomma i frågan. Mot denna bakgrund har ett utredningsarbete om den internationella verksamheten vid bedrivits inom av den av riksdagsstyrelsen inrättade särskilda beredningsdelegation som tillsattes i samband med förberedelsearbetet inför myndighetens bildande. Beredningsdelegationens bedömning är att finansieringen av samarbetsprojekten vid bör ske i form av ett särskilt biståndsanslag. Det har under utredningsarbetet också konstaterats att den föreslagna finansieringsformen kan införas utan ändring av de nuvarande bestämmelserna i lagen med instruktion för . föreslår att ett särskilt biståndsanslag inrättas för finansiering av biståndsprojekten inom . får därmed möjlighet att ta ställning till omfattningen och inriktningen av denna verksamhet som den ges sådana former att självständighet och oberoende inte kan sättas i fråga. Styrelsen för anser att internationella uppdragsverksamhet utgör en värdefull del av det svenska förvaltningsbiståndet. Den är också betydelsefull för kärnverksamhet. Beräkningen av anslagsnivån har skett mot bakgrund av den volym på motsvarande verksamhet hos . Styrelsen för har vid sitt ställningstagande till anslagsnivån beaktat att denna verksamhetsgren ges en inte sådan volym att den tränger undan huvuduppgiften att revidera svenska myndigheter. Finansieringen föreslås ske genom att den anslagsdel som Sida disponerar på anslaget 8:1 Biståndsverksamhet minskas i motsvarande mån. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Riksdagsstyrelsen har i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen 12 kap. 7 § och 12 § lagen med instruktion för yttrat sig över förslaget till anslag för : Internationella uppdrag: har under beredningen av detta ärende inhämtat mer detaljerad information från angående de beräknade kostnaderna för den internationella verksamheten inom den tidigare myndigheten .