prop · GR031d10 · 2004-01-01 00:00:00 — Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:3 Bidrag till för folkhälsovetenskap . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.9 Anslagsutveckling 14:4 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 129 596 tkr prisnivå. 3Motsvarar 129 596 tkr prisnivå. () fick en ny roll och nya uppgifter. FHI skall ansvara för sektorsövergripande uppföljning och utvärdering av insatser inom folkhälsoområdet, vara nationellt för metoder och strategier på området samt ansvara för övergripande tillsyn inom alkohol-, narkotika- Institutet skall även kunna genomföra nationellt samordnade insatser på folkhälsoområdet efter beslut av regeringen. har arbetet med att omorganisera myndigheten fortsatt. Verksamhet som inte faller under den nya organisationen har avvecklats och nya aktiviteter har tillkommit. Regeringens proposition Mål för folkhälsan, som antogs av , har givit FHI förutsättningarna för att fortsätta utvecklingsarbetet. har FHI producerat angelägen kunskap inom folkhälsoområdet. En sammanställning över kommunala basfakta har tagits fram och spritts till kommuner för att stödja dem i deras folkhälsoarbete. Genom artiklar i media och den omfattande folkhälsostämman har myndigheten medverkat till att viktig folkhälsokunskap har spridits. Vidare har FHI avrapporterat det omfattande uppdraget att lämna förslag på vilka befintliga indikatorer för hälsans bestämningsfaktorer som bör ingå i ett nationellt uppföljnings- och utvärderingssystem för det samlade folkhälsoarbetet. Inom tillsynsområdet har FHI genomfört riktade utbildningsinsatser gentemot kommuner och länsstyrelser om åldersgränsen för köp av tobak och folköl. Till exempel har ett informationsmaterial riktat till handeln och till kommunala handläggare tagits fram i samarbete med . Ett material motsvarande är under utarbetande inom tobaksområdet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringens bedömning är att FHI gjort värdefulla insatser inom folkhälsoområdet och i väsentlig utsträckning uppfyllt sina verksamhetsmål. Omorganisationen har genomförts väl. FHI har även på ett förtjänstfullt sätt bistått regeringen med expertkunskap i arbetet med att forma en nationell folkhälsopolitik. En del av myndighetens resurser har behövt avsättas för att administrera återbetalningen i enlighet med Regeringsrättens domar om att avgifter som tagits ut enligt alkoholförordningen (1994:2046) i samband med ansökan om partihandels- och tillverkningstillstånd och vid tillsyn av partihandel har tagits ut i strid med gemenskapsrätten. Medel har tillförts ramanslaget för att kompensera för kostnaderna. Regeringen gör, utifrån budgetunderlaget som FHI har lämnat för 20042006, bedömningen att nuvarande anslagsnivå är tillräcklig för att kunna genomföra de uppgifter som myndigheten har. Detta förutsätter dock att andra myndigheter liksom kommuner och landsting tar sitt ansvar för uppföljning, analys och avrapportering av sina verksamheter med anknytning till folkhälsopolitiken där så är erforderligt. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 5.10 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 FHI har finansierat och kommer även fortsättningsvis att finansiera olika beställarstyrda forskningsprojekt. För flera av projekten upprättas fleråriga avtal, vilket medför att institutet åtar sig ekonomiska förpliktelser för kommande budgetår. För att möjliggöra för FHI att ikläda sig sådana ekonomiska förpliktelser föreslår regeringen att ger regeringen ett bemyndigande enligt tabellen ovan. Tabell 5.11 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 14:4 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:4 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.12 Anslagsutveckling 14:5 1Motsvarar 179 642 tkr prisnivå. 2Motsvarar 179 642 tkr prisnivå. () är central förvaltningsmyndighet med uppgift att bevaka det epidemiologiska läget i fråga om smittsamma sjukdomar bland människor och främja skyddet mot sådana sjukdomar. En jämförelse mellan budget och utfall för visar att det eko- nomiska läget för SMI fortsatt att vara stabilt. Vid utgången av 2002 hade SMI ett anslagssparande på . Det stora anslagssparandet är en följd av att utgifter i samband med ett nytt djurhus på område senarelagts. har verksamheten utsatts för stora påfrestningar förorsakade av det saneringsarbete som pågått av till följd av mögelskadorna som upptäcktes . För att möjliggöra saneringen har delar av verksamheten lokaliserats till andra lokaler och andra verksamheter har flyttat runt inom . Det nya djurhuset på område, , har tagits i bruk. Genom tillkomsten av djurhuset och säkerhetslaboratoriet har fått kapacitet att hantera alla farliga smittämnen och att bedriva forskning om sådana smittämnen i olika former av djurmodeller. Därmed finns en god grund för att även fortsättningsvis skall ha ett gott smittskydd och kunna ha en framträdande roll i forskningen inom smittskyddsområdet. Fagraeuslaboratoriet kommer tillsammans med säkerhetslaboratoriet att utgöra en resurs för den här typen av försök inte enbart i utan också i vår omvärld. Byggnationen av det nya djurhuset medför en mycket stor satsning på en god djurmiljö vid försök på infekterade djur. har myndigheten på ett målmedvetet och aktivt sätt arbetat med att utveckla sina kanaler för information till smittskyddsprofessionen, yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården och till allmänheten, bl.a. genom att utveckla myndighetens hemsida, göra om tidningen samt genom att lansera nyhetsbrevet . har SMI inrättat ett internationellt sekretariat i syfte att samordna myndighetens internationella verksamhet. Den enhetsövergripande samordningen av arbetet med att bekämpa antibiotikaresistens har fortsatt . En arbetsgrupp för antibiotikaresistens som bedriver projekt inom området och tillskapande av nya övervakningssystem för multiresistenta stafylokocker har bildats. En intensifierad satsning på vårdhygien har inletts och en särskild rikshygiensköterska har också tillsatts. Forskningsinsatser har väckt internationell uppmärksamhet. Den största delen av forsknings- och utbildningsprojekten vid SMI finansieras helt eller delvis med externa medel. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Intäkt -kost- (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) SMI bedriver uppdragsverksamhet inom den experimentella biomedicinen och den speciella diagnostiken. Den speciella diagnostiken skall finansieras med avgifter som ger full kostnadstäckning. Den experimentella biomedicinen har medgivits undantag från 5 § avgiftsförordningen. Inkomsterna disponeras av SMI. Den experimentella biomedicinen redovisade ett underskott på . I kostnaderna ingår utgifter för uppförandet av Fagraeuslaboratoriet med . har överflyttning av verksamheten till Fagraeuslaboratoriet skett och det tidigare djurhuset har utrymts. Prognosen pekar på ett underskott på . Det betydande underskottet beror huvudsakligen på kostnader i samband med att Fagraeuslaboratoriet tagits i bruk och med avvecklingen av det gamla djurhuset. Dessa kostnader upphör som det sker en kraftig ökning av hyreskostnader och räntekostnader kopplade till det nya laboratoriet. Målet full kostnadstäckning har inte kunnat uppfyllas för uppdragsverksamheten inom den speciella diagnostiken. Den speciella diagnostiken redovisade ett underskott på 2002 och prognosen visar på ett nollresultat. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har kunnat uppfylla uppställda mål för verksamheten väl trots störningar, främst i form av de mögelproblem som drabbat myndighetens lokaler. Den verksamhet som bedrivs vid myndigheten är av avgörande betydelse för att smittskyddet i landet skall fungera och kanske särskilt den epidemiologiska övervakningen och den diagnostik som myndigheten bedriver. har SMI även fått tillgång till ytterligare faciliteter i form av säkerhetslaboratoriet och det nya djurhuset vilket ytterligare förbättrar SMI:s möjligheter att bidra till ett effektivt och ändamålsenligt smittskydd i . Den verksamhet som bedrivs vid myndigheten kommer även fortsättningsvis att ha stor betydelse. Det faktum att sjukdomspanoramat är föränderligt medför att myndigheten ständigt måste ha en beredskap för att göra omprioriteringar i sin verksamhet. Den senaste tidens uppmärksamhet kring bioterrorism och SARS är exempel på sådana frågor. Utbrottet av SARS i bl.a. delar av medförde stora påfrestningar på myndigheten av 2003. spelade en central roll i att följa epidemins utveckling, förse allmänhet och media med information samt att säkerställa en fungerande nationell epidemiologisk övervakning samt diagnostisk förmåga. Denna händelse visade på myndighetens förmåga att på ett förtjänstfullt sätt få till stånd en myndighetsövergripande kraftsamling för att hantera en allvarlig situation. Den experimentella biomedicinen har flyttat in i det nya djurhuset. De stora utgifter som SMI har haft i samband med flytt till det nya djurhuset och avveckling av det befintliga upphör därmed. ökar myndighetens hyreskostnader och räntekostnader väsentligt. I samband med budgetpropositionen för beräknades medel för detta ändamål. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 5.14 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 14:5 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Avser medel för revision, se avsnitt 3.2. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:5 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 5.15 Anslagsutveckling 14:6 1Motsvarar 15 031 tkr prisnivå. 2Motsvarar 15 031 tkr prisnivå. () har till uppgift att bedriva och främja forskning i psykosocial miljömedicin. I de senaste årens regleringsbrev betonas institutets roll som nationellt inom sitt forskningsområde. Myndigheten skall sammanställa och sprida kunskap om folkhälsometoder inom området stress och psykosocial medicin och skall även samordna de statliga forskningsinsatserna inom området. IPM:s verksamhet finansieras till av externa bidrag och avgifter. har IPM bedrivit forskningsverksamhet i samma omfattning och med samma höga kvalitet som . Angelägen kunskap har producerats om stress och återhämtning, psykosomatik, självmordsproblematik, barns och ungdomars psykiska hälsa och migration och hälsa. Resultaten har presenterats i vetenskapliga artiklar och andra publikationer. Myndigheten har mer än tidigare förekommit i media. Besöken på hemsidan har ökat och kunskapsspridning har även skett via seminarier och medverkan i konferenser och utbildningar. Ett nätverk har bildats i syfte att samordna landets kunskapsproducenter inom området. arrangerade nätverket en nationell stressforskningskongress. IPM har även ett särskilt ansvar inom suicidforskning och suicidprevention. Myndigheten ansvarar för epidemiologisk bevakning av suicid och suicidförsök, för metodutveckling och för nationellt och internationellt samarbete. Verksamheten bedrivs i samarbete med under namnet för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa. De ökade samhällskostnaderna för ohälsa och särskilt den psykiska ohälsans utveckling har bidragit till ett ökat samhällsintresse för IPM:s verksamhet. Myndighetens kunskap är värdefull i arbetet för ökad hälsa i befolkningen. Det är därför angeläget att den sprids på ett effektivt sätt. Därför bör myndigheten särskilt vidareutveckla de kunskapssammanställande, kunskapsspridande och samordnande verksamheterna. IPM bör även fortsätta att utveckla barn- och ungdomsperspektivet i sin verksamhet. Tabell 5.16 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 14:6 Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Avser medel för revision, se avsnitt 3.2. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:6 . beräknas anslaget till respektive . skall bl.a. användas som stöd till organisationer på tobaksområdet, stöd till för verksamhet med telefonrådgivning samt till metodutveckling. Från anslaget disponerar också för insatser i syfte att öka kunskapen om spelberoende 5.7.714:7 Folkhälsopolitiska åtgärder och för att initiera aktiviteter för att förebygga Tabell 5.17 Anslagsutveckling 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Bidrag från detta anslag lämnas till nykterhetsorganisationer och andra organisationer som arbetar med att stödja och hjälpa missbrukare eller med alkoholskadeförebyggande verksamhet och fördelas av . Även () erhåller statsbidrag från detta anslag. har i sin årliga summering och bedömning av bidragsgivningen funnit att organisationerna anger att de använder statsbidraget enligt det syfte och de mål som staten har för bidraget. finner att statens övergripande syfte med bidraget, att förstärka och komplettera den offentliga sektorns insatser, uppnås. Av redovisningen framgår också att det område som organisationerna bedriver flest verksamheter inom och där verksamheterna har ökat är nationella opinions- och utbildningsinsatser som stärker deras lokala arbete. Vidare kan man konstatera att samverkan mellan organisationerna och med kommuner eller landsting omfattar något färre verksamheter än föregående år. Allt fler organisationer arbetar med intern organisationsutveckling. En bakgrund till detta är att allt fler organisationer bedriver uppdrags- eller entreprenadverksamhet åt kommuner eller landsting vilket innebär ökade krav på riksorganisationen att ge administrativt och kunskapsmässigt stöd till de lokala verksamheterna. Från anslaget disponerar för förebyggande insatser mot tobak. Ytterligare har tillförts på tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårpropositionen för åtgärder mot spelberoende. Frivilligorganisationer på alkohol- och narkotikaområdet utför insatser av betydande värde och omfattning. På exempelvis alkohol- och narkotikaområdet når de frivilligorganisationerna fler människor med sina insatser än vad den kommunala gör. Det uppsökande, rådgivande och motivationsskapande arbetet är omfattande och en allt större del av opinionsbildning, kunskapsspridning och förebyggande insatser sker genom de frivilligorganisationerna. Regeringen bedömer det som angeläget att även i fortsättningen kan fördela medel till organisationer som arbetar med alkohol- och narkotikafrågor och utveckla samarbetet mellan organisationerna och staten på det här området. Statens övergripande syfte med bidraget, att förstärka och komplettera de samhälleliga insatserna, har i hög grad uppnåtts. Statens stöd till CAN kanaliseras helt genom det här anslaget via . Ett särskilt avtal har träffats mellan staten och CAN som reglerar användning, uppföljning och utvärdering av medlen. Regeringens bedömning är att den här nyordningen har fungerat bra och bör fortsätta. Regeringens bedömning är vidare att även fortsättningsvis skall arbeta för att öka kunskapen om spelberoende och stödja verksamheter som kan förebygga spelberoende. Därför förstärktes anslaget med i tilläggsbudgeten. Utvecklingen av spelmarknaden går snabbt; nya spelformer uppstår, den totala omsättningen ökar och marknadsföringen av olika spel blir alltmer omfattande. Detta medför sannolikt att de negativa konsekvenserna av spelande ökar, både ur ett socialt och ett hälsomässigt perspektiv. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 propositionen Vissa frågor inom spelområdet m.m. (prop. 2002/03:93) framhöll regeringen att ökade insatser och resurser krävs för att förebygga och motverka negativa sociala konsekvenser av spelande. Regeringen underströk vikten av att vidta åtgärder som motverkar en utveckling på spelmarknaden som leder till folkhälsoproblem i form av ökat spelberoende. I propositionen redovisade regeringen det förslag till handlingsprogram som utarbetats på regeringens uppdrag av och som presenterades av myndigheten . Regeringen aviserade att den avsåg att återkomma till med konkreta åtgärdsförslag mot bakgrund av institutets handlingsprogram i budgetpropositionen , efter det att handlingsprogrammet blivit föremål för vidare beredning. Vid riksdagsbehandlingen av nämnda proposition framhöll såväl som att det var viktigt att det socialpolitiska ansvaret beaktades vid utarbetandet av de kommande åtgärderna (jämför bet. 2002/03:KrU8, rskr. 2002/03:212). Statens folkhälsoinstituts förslag till handlingsprogram har remissbehandlats och en sammanställning av inkomna remissyttranden finns tillgänglig i (dnr S2003/89/FH). I enlighet med Statens folkhälsoinstituts förslag, vilket i allt väsentligt stöds av remissinstanserna, anser regeringen det angeläget att ge stöd till inrättande av kunskapscentra för spelberoendefrågor i , och . Dessa centra bör knytas till de kommunala och landstingskommunala enheter som avser att utveckla och bedriva öppenvård av spelberoende och deras anhöriga. Vidare bör, i enlighet med institutets förslag, förutsättningar ges för riktade utbildningsinsatser till ca 6 000 personer som yrkesmässigt kan komma i kontakt med spelberoende. Målgruppen för dessa utbildningsinsatser är personal inom socialtjänst, primärvård, psykiatrisk vård, kriminalvård, skola och vissa budgetrådgivare. Förstärkt stöd behövs vidare till bl.a. självhjälpsgrupper och föreningar för spelberoende. Slutligen finns det behov av långsiktig och bred forskning om spel och spelberoende som bl.a. bör innehålla en studie över av spelproblem, sambandet mellan kriminalitet och spel samt studier av spel på Internet. Mot bakgrund av det anförda bedömer regeringen att anslaget bör tillföras ytterligare för att kunna genomföra de redovisade åtgärderna i syfte att motverka negativa sociala och hälsomässiga effekter av spelberoende. De tillkommande medlen skall disponeras av . Tabell 5.18 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder . beräknas anslaget till vardera året. 5.7.814:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Tabell 5.19 Anslagsutveckling 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Internationaliseringen och det svenska EU-in- trädet har ändrat förutsättningarna att bedriva en traditionell svensk alkoholpolitik. Mot den bakgrunden presenterade regeringen för en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador. Handlingsplanen lägger fast grundvalarna för en alkoholpolitik som leder till minskad alkoholkonsumtion och begränsar alkoholskadorna. Handlingsplanens huvudinriktning är att stimulera utvecklingen av målinriktade och samordnade förebyggande insatser på nivå. En särskild kommitté har tillsatts med uppdrag att samordna insatserna på nationell nivå och att i samspel med kommuner och landsting stimulera insatserna på regional och lokal nivå. För att genomföra den nationella handlingsplanen har avsatts 2003 från anslaget. tillsatte regeringen en särskild som skulle se över den svenska narkotikapolitiken. Skälet till denna översyn var bl.a. en oroande narkotikautveckling, särskilt bland ungdomar. presenterade sin slutrapport . I propositionen Nationell narkotikahandlingsplan (prop. 2001/02:91) redovisar regeringen sin syn på den samlade narkotikapolitiken och lägger fast grundvalarna för hur en förstärkning av samhällets insatser skall genomföras. Handlingsplanens syfte är bl.a. att förstärka narkotikainsatserna på alla nivåer för att få till stånd ett bättre förebyggande arbete och vård för missbrukare samt att begränsa tillgången på narkotika. Handlingsplanen anger vidare ett behov av en starkare prioritering, tydligare styrning och bättre uppföljning av narkotikapolitiken och av de konkreta insatserna på alla nivåer. En särskild narkotikasamordnare har utsetts för att samordna insatserna på nationell nivå. De förebyggande insatserna blir av avgörande betydelse när det gäller att motverka alkohol- och narkotikamissbrukets utbredning. Information, opinionsbildning och andra alkohol- och narkotikaförebyggande insatser, framför allt på lokal och regional nivå, får därför en ökad betydelse i ansträngningarna att påverka attityder och beteenden. Att stimulera utvecklingen av målinriktade och samordnade förebyggande insatser på nivå blir särskilt viktigt i arbetet med att förverkliga de nationella handlingsplanernas intentioner. För att fortsätta arbetet med genomförandet av alkoholhandlingsplanen anser regeringen att anslaget bör tillföras . För att genomföra den nationella narkotikahandlingsplanen har avsatts för 20022004. Av dessa medel har avsatts till en särskild satsning inom kriminalvården. Enligt den aktionsplan som den 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 nationelle samordnaren presenterat och som antagits av regeringen, kommer medel att användas för bl.a. forskning, samordningsinsatser, opinionsbildning, metodutveckling samt uppföljning. har Dopingjouren förstärkts med , varav tas från anslaget 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder och ett lika stort belopp tas från anslaget 30:1 Stöd till idrotten inom utgiftsområde 17. Tabell 5.20 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder . beräknas anslaget till vardera året. Tabell 5.21 Anslagsutveckling 14:9 1Motsvarar 422 tkr prisnivå. 2Motsvarar 422 tkr prisnivå inrättades i enlighet med de krav som EU- kommissionen uppställde inför inträde i EU för att skulle kunna behålla detaljhandelsmonopolet på alkohol. avskaffades övriga monopol inom alkoholområdet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Detaljhandelsmonopolet skall fungera ickediskriminerande i enlighet med de principer som fastlagts i avtalet mellan staten och Systembolaget. För att säkerställa icke-diskrimineringen inrättades som en oberoende nämnd med uppgift att pröva besvär över Systembolagets beslut att avvisa eller avföra viss alkoholhaltig dryck från sortimentet. Nämnden består av en lagfaren domare som ordförande samt fyra andra ledamöter. De utses av regeringen .