prop · GS035 · 2004-09-24 00:00:00 — EU har en regelbunden politisk dialog med och har då uppmanat att avskaffa sitt kärnvapenprogram och att delta fullt ut i det internationella regelverket som reglerar utveckling, spridning och innehav av massförstörelsevapen. Vidare har EU uttryckt oro beträffande situationen för de mänskliga rättigheterna och Nord- export av missiler och missilteknologi. förmodade kärnvapenprogram hotar säkerheten och stabiliteten i hela Nordöstasien, liksom ickespridningsregimen NPT. har präglats av ett stort antal huvudsakligen interna väpnade konflikter, som ofta har en regional dimension. av internationella krishanteringsinsatser består. Ett ökat engagemang för att förebygga och hantera kriser i märks såväl hos de afrikanska länderna själva som i det internationella samfundet i övrigt. organisationer som AU och ECOWAS är aktivt engagerade i flera kon- fliktområden och det är en prioritet för och världssamfundet att stödja dessa konflikthanteringsinsatser. Även EU har ökat sitt engage- mang för att stärka den afrikanska kapaciteten för krishantering. 2004/05:5 väpnade konflikterna i DR , och har inneburit humanitära katastrofer med brott mot de mänskliga rättigheterna vilket föranlett det internationella samfundet att vidta åtgärder för att främja säkerhet och stabilitet och för att bidra till att finna hållbara lösningar. Ett starkt internationellt stöd är en förutsättning för en långsiktig gynnsam utveckling i . Grundelement för svensk säkerhetspolitik Regeringens bedömning: säkerhetspolitik syftar till att bevara fred och självständighet för vårt land, bidra till stabilitet och säkerhet i vårt närområde, samt stärka internationell fred och säkerhet. är militärt alliansfritt. Denna säkerhetspolitiska linje, med möjlighet till neutralitet vid konflikter i vårt närområde, har tjänat oss För framtiden är det tydligare än någonsin att säkerhet är mer än avsaknad av militära konflikter. Hot mot freden och vår säkerhet kan bäst avvärjas i gemenskap och samverkan med andra länder. globala planet är det främsta uttrycket för detta vårt stöd till Förenta Genom vårt medlemskap i unionen deltar vi i en solidarisk gemenskap vars främsta syfte är att förhindra krig på den En betryggande försvarsförmåga är en central del av svensk säkerhetspolitik. verkar aktivt för att främja nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen. Skälen för regeringens bedömning: är militärt alliansfritt och ingår inte avtal om bindande försvarsgarantier. Det finns ingen motsätt- ning mellan den militära alliansfriheten och den starka solidariteten Det är svårt att föreställa sig att skulle ställa sig neutralt i händelse av ett väpnat angrepp mot ett annat EU-land. är lika svårt att föreställa sig att övriga EU-länder inte skulle agera på Dagens hot mot internationell fred och säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder, med militär alliansfrihet Effektivt multilateralt samarbete är därför ett grundelement i Regeringen bedömer att den säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde är i fortsatt positiv och dynamisk omvandling, kännetecknad av ökande integration. säkerhet har på ett avgörande sätt stärkts i och med den ökande europeiska integrationen, i synnerhet genom , , och medlemskap i och EU. positiva utveckling finns allvarliga, gränsöverskridande hot mot vår Dessa hot måste bedömas i ett vidare perspektiv än det nationella, och kan bäst mötas genom internationell samverkan och Genom att stärka vår förmåga att delta i internationellt arbete och krishanteringsinsatser stärks internationell fred och säkerhet både för , för EU som helhet och för vår omvärld. En utgångspunkt bör vara att även vid ett försämrat omvärlds- läge fortsätter att samarbeta med andra länder, under liknande premisser Samarbetet kan ske bilateralt och multilateralt inom ramen för Prop. 2004/05:5 EU och andra säkerhetsstrukturer. I linje med dagens politik kommer vårt internationella engagemang, bl.a. för krishantering, att förbättra vår för- måga att möta hot. vare sig ger eller tar ömsesidiga försvars- förpliktelser. Det måste dock anses som osannolikt att skulle ställas helt ensamt om våra grundläggande säkerhetsintressen hotas. kommer även en eventuell negativ utveckling i vårt närområde rimligen att hanteras gemensamt. Det ligger i svenskt intresse att de europeiska och euroatlantiska strukturernas förmåga till krishantering stärks. Det finns inget motsatsförhållande i uppbyggnaden av en gemensam krishanteringsförmåga och militära allians- frihet. Europeiska unionen är central för, och har stor inverkan på, säkerhet. Med stärks säkerheten i hela . Genom fördjupat samarbete med EU:s nya grannar driver vi ytterligare på denna utveckling. Utvecklingen i den europeiska säkerhets- och försvars- politiken innebär nya förutsättningar för svensk säkerhetspolitik. Vi vill också stärka EU:s förmåga att effektivt möta dagens säkerhetspolitiska hot både regionalt och globalt. Stärkt EU-förmåga kommer till del. Därför ligger det i , liksom i andra medlemsländers, intresse att öka EU:s kapacitet för krishantering. I ett långsiktigt perspektiv bedömer regeringen att den grundläggande positiva säkerhetspolitiska situationen för fortsatt kommer att befästas och utvecklas. Regeringen konstaterar att det inte går att utesluta att ett militärt hot mot frihet och självständighet skulle kunna uppstå. Att nu ha en klar uppfattning om karaktären av sådana hot är dock inte möjligt mot bakgrund av den snabba internationella, politiska, militärstrategiska och tekniska utveck- lingen. Det är av stor vikt att kontinuerligt följa denna utveckling, som grund för successiva beslut om försvarets utformning. I detta perspektiv blir långsiktig säkerhetspolitisk handlingsfrihet fundamental och därför krävs tillgång till kompetens, utvecklingsförmåga och flexibilitet. skall i varje enskilt fall kunna ta beslut grundade på egna analyser. Konsekvenser för svensk säkerhetspolitik Regeringens bedömning: Ett enskilt militärt väpnat angrepp i alla dess former från en annan stat direkt mot är osannolikt under överskådlig tid (minst en tioårsperiod). Incidenter kopplade till territoriell integritet kan dock inte uteslutas, inte heller att ett militärt hot mot frihet och självständighet skulle kunna uppstå . Behovet av konfliktförebyggande åtgärder och krishantering kommer sannolikt att öka. förmåga att delta i fredsfrämjande insatser över hela skalan från förebyggande åtgärder till fredsframtvingande insatser, bör öka både kvalitativt och kvantitativt. bör substantiellt kunna bidra till EU:s förmåga att ställa snabbinsatsresurser till förfogande vid krishanteringsinsatser. uppmärksamhet bör även ges till möjligheten att verka i andra konflikt- förebyggande insatser och krishanteringsinsatser globalt, inklusive i Effektivt multilateralt samarbete är centralt för den svenska säkerhetspolitiken. Deltagandet i såväl internationella insatser som internationell övnings- verksamhet är betydelsefull för utvecklingen av vår operativa förmåga. En utvecklad internationell övningsverksamhet, också på svenskt territorium, är väl förenligt med den svenska säkerhetspolitiska linjen och gagnar svenska intressen. Skälen för regeringens bedömning: Ett militärt väpnat angrepp i alla dess former från annan stat direkt mot är osannolikt under överskådlig tid (minst en tioårsperiod). Incidenter kopplade till territoriell integritet kan dock inte uteslutas. Med utgångspunkt från konflikt- och konflikthanteringstrenden sedan det slut, bedömer regeringen att behovet av konfliktföre- byggande åtgärder och krishantering kommer att fortsätta att öka. majoritet av dagens väpnade konflikter är inomstatliga, konfliktorsakerna är komplexa och de flesta internationella insatser innehåller både civila och militära element, talar mycket för att de insatser som blir aktuella kommer att fortsätta att vara multifunktionella och krävande. kravet på förmåga att samverka med andra länder bilateralt, och inom ramen för multilaterala organisationer. I stort sett samtliga internationella insatser i världen är multilaterala, för del gäller det samtliga. Flertalet samordnas av regionala organisationer såsom EU, Nato och AU. Pågående konflikter som engagerar det internationella samfundet innebär ett behov av civila och militära krishanteringsinsatser . Sammantaget överstiger behovet av engagemang från det internationella samfundet vida de resurser det avsätter. Den ökande viljan att förbättra internationella organisationers förmåga till krishantering är därför De multifunktionella insatserna innebär ökade krav också på den mili- tära personalens kompetens i och med de nya områden som missionerna innefattar såsom stöd till polis och rättväsende, genderfrågor, försvars- reform, återanpassning av före detta soldater och institutionsbyggande. Dagens hot och utmaningar möts i många fall bäst genom internatio- Om konfliktförebyggande åtgärder och krishantering skall få genomslag krävs internationell samordning och samarbete. inför asymmetriska och transnationella hot är internationellt samarbete, Prop. t.ex. bland säkerhets- och underrättelsetjänster, en förutsättning för Fenomenet internationell terrorism behöver analyseras i en säkerhetspolitisk kontext liksom svenskt agerande i kampen mot Nationella underrättelsetjänster har här en viktig roll att spela. Informationsutbyte och koordinering mellan olika länder och myndig- heter, såväl nationellt som internationellt, är avgörande för möjligheten att förebygga och hantera dylika hot. förmåga att delta i fredsfrämjande insatser över hela skalan från förebyggande åtgärder till fredsframtvingande insatser, bör öka både kvalitativt och kvantitativt. konstateras att i förhållan- de till sin storlek ger, relativt t.ex. de nordiska länderna, ett kvantitativt mindre bidrag till internationell militär krishantering. Det är rimligt att bidrar på en nivå som motsvarar jämförbara europeiska länder. Genom att bidra till internationell krishantering stärker vi internationell fred och säkerhet, inklusive vår egen säkerhet. Vi ökar därigenom våra möjligheter att påverka den internationella politiken. De nordiska länderna samarbetar inom övnings-, utbildnings- och materielområdet, både bilateralt och multilateralt, i syfte att bl.a. öka förmågan att gemensamt bidra till internationell krishantering. samarbetet gällande civil krishantering har getts en central roll under Det är viktigt att beakta denna dimension när vår säker- hetspolitik utvecklas vidare. Integrationen av , , och i de europeiska strukturerna innebär nya möjligheter att fördjupa det nordisk-baltiska samarbetet. Regeringen bedömer att det säkerhetsfrämjande samarbetet med , och kan ligga till grund för och utvecklas till ett nära och brett grannlands- samarbete av liknande karaktär som det vi har med de nordiska länderna. Den bilaterala övningsverksamheten bör utvecklas för att tillvarata de möjligheter till utökad operativ förmåga såväl för det enskilda förbandet som för den förmåga till samverkan som krävs i internationella I utredningen , mörker och kyla (SOU 2004:77) redogör utredaren för förutsättningarna att utveckla internatio- nell militär test- och övningsverksamhet på svenskt territorium. internationell övningsverksamhet, också på svenskt territorium, inom ramen för den säkerhetspolitiska linjen, är till gagn för svenska intressen. Både för multi- och bilaterala övningar bör dock de legala samt säkerhets- och försvarspolitiska förutsättningarna för att öva på svenskt territorium fortsatt prövas i varje enskilt fall. Förmåga att med relevanta förband delta i internationella insatser är en väsentlig tillgång för och överensstämmer i viktiga delar med de krav som ställs på förmåga att genomföra väpnad strid till försvar av . Även nationellt måste samhällets förmåga att hantera olika typer av kriser öka, bl.a. genom en robust infrastruktur. För att hantera hot måste flera politikområden gemensamt bidra till att värna det öppna, moderna Vidare måste olika samhällsfunktioner kunna samverka, både nationellt och internationellt. bör noga följa den internationella utvecklingen på området som vi intensifierar arbetet med att utveckla vårt system för att hantera påfrestningar och kriser över hela FN är den primära globala organisationen för multilateralt sam- Prop. arbete för internationell fred och säkerhet. Stödet för FN som normgivare och källa till global legitimitet, inte minst som mandatgivande organisation för internationella insatser, liksom för dess centrala roll på krishanteringsområdet, kvarstår som en grundpelare i svensk utrikes- och kommer att fortsätta att bidra till att stärka FN:s förmåga till krishantering, såväl genom deltagande i FN-ledda insatser som genom aktivt deltagande i arbetet med att förbättra kapaciteter och Av särskild betydelse är frågor om relationen mellan fredsbevarande och långsiktig återuppbyggnad, ytterligare för- stärkt kapacitet för multifunktionella insatser (inklusive rättsstats- och säkerhetssektorområdet) samt jämställdhetsfrågor. Regeringen välkomnar en reformering av FN-systemet och ser positivt på det breda engagemanget hos flertalet medlemsländer för att befästa och stärka FN:s roll. avser ta aktiv del i uppföljningen av den rapport som generalsekreterarens högnivåpanel avser presentera under har konkret visat sitt engagemang genom deltagande i FN- insatser i bl.a. D R och . Det fördjupade samarbetet mellan FN och regionala organisationer såsom EU, Nato, och AU Särskilt positivt är initiativet att stärka EU:s förmåga att med kort varsel göra krishanteringsinsatser. Ett annat viktigt sätt för att bidra till att möta FN:s behov av snabba insatser eller stöd med speciella förmågor är genom SHIRBRIG. resolution om förhindrande av spridning av massförstörelsevapen till icke-statliga aktörer skall implementeras på ett effektivt sätt av FN:s medlemsstater. Medlemsstaterna har skyldighet att rapportera om våra åtgärder till en för ändamålet inrättad kommitté. kan även bli aktuellt att inom ramen för nationell och internationell rätt bidra till det s.k. Initiative (PSI). Utvecklingen av den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken bidrar till att förändra förutsättningarna för svensk säkerhets- och försvarspoli- Europeiska unionen är central för säkerhet. utvidgning stärks säkerheten i hela . För att möta nya hot och utmaningar måste EU dock bli mer aktivt och utveckla förmågan till tidiga och snabba insatser. Stärkt EU-förmåga kommer till del. Därför ligger det i , liksom i andra medlemsländers, intresse att öka EU:s kapacitet för krishantering. Fokus bör nu vara att substantiellt bidrar till EU:s förmåga att ställa snabbinsatsresurser till förfogande vid krishanteringsinsatser. I EU finns en tydlig solidaritet mellan medlemsländerna. är det viktigt att det nya framhäver denna solidaritet. ett annat EU-land skulle utsättas för terrorangrepp eller naturkatastrof skall kunna bistå med humanitärt bistånd, civila räddnings- insatser och om nödvändigt med militära resurser. Vi kan också förvänta oss hjälp från de övriga medlemsländerna om skulle drabbas av Solidaritetsklausulen som finns i EU:s antagna konstitutionella fördrag, som inte behandlats av , speglar den solidaritet som finns i den politiska allians som unionen Detta förutsätter ett mellanstatligt samarbete och därmed är det upp till varje medlemsstat att omsätta den politiska solidariteten i praktiken och att nationellt besluta om sina egna bidrag i händelse att Prop. 2004/05:5 terrorangrepp eller andra katastrofer inträffar. såväl som för andra medlemsländer. Innehållet i klausulen återspeglas också i den deklaration om solidaritet mellan medlemsstaterna som antogs av . innebär klausulen en ny dimension till EU:s säkerhetsarbete. Med utgångspunkt i mot spridning av massförstörelse- vapen bör tillsammans med övriga medlemsstater verka för att stärka unionens förmåga att möta spridning av massförstörelsevapen samt vidareutveckla en samordnad syn på CBRN3-hot (dvs. kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot) och skyddet mot dessa. Dimensionerande för de nationella skyddsansträngningarna är hela skalan från olyckor av CBRN-typ till avsiktlig användning av främst BC- ämnen och radioaktivt material. Ambitionsnivån avseende skyddsnivån bör vara fortsatt hög. Det är angeläget att har en kompetens inom CBRN-området både för den nationella säkerheten och för internationellt samarbete. Vid EU-ledda insatser deltar i hela besluts- och genomförande- processen, vilket ställer krav på mer omfattande engagemang både politiskt och resursmässigt än som varit fallet vid FN- och Nato-ledda insatser. Stora krav ställs på att snabbt kunna fatta politiska beslut och på vår nationella förmåga att tillhandahålla resurser på alla nivåer i en insats från det att planeringen inleds tills dess att insatsen avslutas. Kopplingen mellan underrättelsefunktionen och nationell planering på strategisk nivå samt genomförande av militära insatser måste utvecklas för att motsvara de nya krav som därmed uppstår. Nya förmågemål och operativa krav inom EU måste därför beaktas i den nationella försvarsbeslutsprocessen. Utvecklingen av EU:s snabbinsatsförmåga som sker parallellt med mot- svarande process inom Nato förväntas påverka svensk försvarsplanering. I den konkreta utvecklingen av EU:s militära krishanteringsförmåga väntas få en nyckelroll. Det är av stor vikt att vårt försvar och vår krishanteringsförmåga utvecklas för att ge långsiktig handlingsfrihet utifrån framtida behov och hot. Härvid fordras även en adekvat förmåga till tidig förvarning och en till den säkerhetspolitiska situationen anpassad underrättelsefunktion. Förändringar ställer nya krav. skall aktivt delta i förbättringen och utvecklingen av det internationella systemet för att möta dagens hot. utmärker sig i den europeiska säkerhets- arkitekturen med sin breda medlemskrets, vilket möjliggör multilateralt säkerhetspolitiskt samarbete med länder och regioner som , västra , södra och . är, med sin breda fältnärvaro, ett gott exempel på hur konfliktförebyggande och tidig varning kan bedrivas i praktiken. fältverksamhet på västra med inriktning på försoning, demokratiutveckling, institutions- 3 NBC avser nukleära, biologiska och kemiska stridsmedel. Begreppet används främst inom det militära försvaret. Det relativt nya begreppet CBRN (kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot ) inkluderar olika former av radiologiska hot och inte bara de som härrör från kärnvapen. Begreppet används inom krisberedskapen och i motsvarande internationella sammanhang. byggande och flyktingåtervändande har regeringens fulla uppmärk- Prop. samhet och stöd. bör fortsätta att utveckla samarbetet med Nato inom ramen för Partnerskap för Fred (PFF). Utvidgningen av Nato leder till att förutsättningarna för partnerskapet delvis ändras vilket aktualiserat diskussionen kring partnerskapets framtida inriktning. Nato-toppmötet i framhölls vikten av att prioritera stöd till reformansträngningarna i , södra och västra gavs ett tydligt stöd för behovet av att tillgodose de västeuropeiska partnerländernas intressen bl.a. genom att förbättra den politiska dialogen mellan Nato och truppbidragande partnerländer i samband med krishanteringsinsatser. Detta är en prioriterad fråga för , bl.a. mot bakgrund av att vi deltar i de FN-mandaterade insatserna under Nato:s ledning i , Kosovo och bör utnyttja de möjligheter som finns att, inom ramen för den svenska säkerhetspolitiska linjen, öva med Nato även utanför PFF-samarbetet när det rör krishanteringsövningar. Slutsatserna betonar även vikten av att ge partnerländerna tillgång till kvalificerade övningar och framhåller att partnerofficerare i högre utsträckning bör integreras i de militära strukturerna. bedömer att slutdokumentet från således ger en god grund för det fortsatta arbetet med att utveckla partnerskapet i för oss prioriterade Nato utgör det viktigaste forumet för säkerhetspolitiskt samarbete mellan och dess europeiska allierade. Genom att Nato övertagit ansvaret för insatsen i har medlemsstaterna visat att de är beredda att ge organisationen ett större ansvar i internationell krishante- ring även utanför . Regeringen anser att det behövs en stark transatlantisk länk. amerikanska engagemanget i är viktigt, liksom en fortsatt nära dialog mellan och . är ingen motpol till , men ett starkt och enat är en förutsättning för ett nära och utvecklat Ett djupare politiskt samarbete inom EU, stärkt europeisk krishanteringsförmåga och ett EU som förmår att agera som en global aktör behövs för att främja säkerheten i , men också för att skapa ett mer jämbördigt transatlantiskt partnerskap. Effektivt multilateralt samarbete är centralt för den svenska säkerhets- Att uppnå detta är en av de viktigaste internationella ut- Vissa länder väljer att ibland agera unilateralt eller samla tillfälliga koalitioner av länder som vill och har förmåga att genomföra en insats. Om det sker utanför folkrättens ramar kan det undergräva det internationella säkerhetspolitiska systemet. sättningar som uppstod i samband med är de förnyade ansträngningarna att söka samsyn i säkerhetspolitiska frågor mellan och de europeiska länderna och därigenom förstärka det euroatlantiska Regeringen anser att strävan att involvera i samarbete både bilateralt och regionalt, inte minst kring bör fortsätta. samarbetet mellan och EU utvecklas på ett flertal områden är av särskilt intresse. Ett fördjupat, långsiktigt, konstruktivt samarbete med bör även omfatta ett fördjupat samarbete inom ESFP, med arrangemang till gagn för båda sidor. Förutom en utvecklad politisk Prop. 2004/05:5 dialog bör ett utökat praktiskt samarbete uppmuntras. välkomnar det fördjupade samarbetet i . Det är viktigt att samarbetet präglas av transparans också för de länder som inte deltar i samarbetet, men inte desto mindre berörs. En viktig faktor för att utveckla samarbetet är ett ökat ryskt engagemang i internationell krishantering. Att fortsatt fördjupa samarbetet med EU:s nya grannar österut stärker säkerheten i det utvidgade . Regeringen överväger fortsatt och fördjupat säkerhetsfrämjande stöd till dessa länder, och även till länderna på västra . Regeringen anser att fortsatt bör medverka till det internatio- nella samfundets ansträngningar att bidra till en demokratisk utveckling i . Att bidra till en långsiktig fredlig och säker utveckling i regionen är viktigt också för att stärka vår egen säkerhet. bidrar aktivt till FN:s och EU:s arbete avseende konflikt- hantering i och är engagerat genom trupp- och observatörs- uppdrag till ett flertal fredsbevarande insatser i . engage- mang för krishanteringsinsatser i bör fortsätta, dels genom stöd till afrikansk kapacitetsuppbyggnad, dels genom deltagande i internationella insatser. FN:s engagemang i är starkt och visas genom flera freds- bevarande insatser. EU stödjer regionala organisationer såsom AU och ECOWAS i syfte att stärka afrikansk krishanteringskapacitet. Den ökade afrikanska förmågan och ansvarstagandet för krishanteringen på den egna kontinenten välkomnas. De säkerhetspolitiska slutsatser som regeringen redovisat avser väsent- ligen sådana förhållanden som har betydelse för inriktningen av försvaret. I en proposition kommer även konsekvenser av den säkerhetspolitiska analysen som avser fredstida hot och risker och som påverkar samhällets ambition för beredskapen mot svåra påfrest- ningar på samhället i fred att behandlas. 5.4Strategi för samhällets säkerhet Regeringen avser i proposition formulera en strategi som grund för det fortsatta arbetet med att stärka samhällets förmåga inför framtida hot och risker. En sådan strategi skall utgå från nuvarande hotbild och förbättra förutsättningar för samhället att hantera kriser över ett brett spektrum. Trots att åtgärder vidtagits, särskilt inom krishante- ringsområdet, återstår det enligt regeringen fortfarande steg att ta.