prop · GR031d7 · 2004-01-01 00:00:00 — På materielsidan har anskaffningen av informationssystemet och det taktiska radiosystemet fortsatt. Inom JAS 39 förbanden har en Gripendivision utbildats vid F 21 i . I och med att i lades ned vid utgången av 2002, fördes den flottiljens två Gripendivisioner över till F 17 i . Vid F 17 har också utbildningen av snabbinsatsstyrkan Swafrap JAS har utbildningen av personal för Gripensystemet fortsatt. nyutbildades eller omskolades ca 30 piloter och ca 50 tekniker. Det planerade flygtidsuttaget inom Gripensystemet har kunnat utnyttjas till . Gripenförband har deltagit i flera nationella och internationella övningar, bl.a. FVÖ 02, Baltops och , med gott resultat. Försvarsmakten anger i årsredovisningen att omskolningen till Gripensystemet har försenats något. Detta beror enligt myndigheten huvudsakligen på att planeringen av omskolningen har fått göras om på grund av nedläggningarna av och F 16, frågan om lokalisering av flygskolan samt exportstödet till . Det är enligt myndigheten inte längre möjligt att omskola båda divisionerna vid F 4 respektive F 21 till 2005. Inriktningen är att F 4:s divisioner skall omskolas 2004-05 och F 21:s kvarvarande Viggendivision 2006. I fråga om materiel för Gripenförbanden har flygplanen i versionerna JAS 39 A och B slutlevererats. Det var planerat att åtta flygplan i version C skulle överlämnas till Försvarsmakten . Leveransen försenades dock och kunde genomföras först . Försvarsmakten framhåller att det är avgörande för den planerade omskolningen till Gripensystemet och organiserandet av snabbinsatsstyrkan Swafrap JAS 39 till 2006 att leveranserna av flygplan JAS 39 C inte försenas ytterligare. Anskaffningen av spaningskapsel för Gripensystemet har inletts. Vid de övriga stridsflygförbanden har verksamheten nått i huvudsak goda resultat. Snabbinsatsstyrkan Swafrap AJS 37 har deltagit i internationella övningar som Strong Resolve 02 och Nordic Peace 02 med gott resultat. Viggenförband har också deltagit i övningen FVÖ 02. Förbanden har upprätthållit spanings- och incidentberedskap och insatser med incidentjaktflyg har gjorts vid ett flertal tillfällen. Utbildningen av piloter för Viggensystemet har fortsatt och färdigutbildades sex piloter. Det planerade flygtidsuttaget inom systemet har kunnat utnyttjas. I fråga om materiel har den internationella anpassningen av AJS 37 fortsatt. Modifieringen har bl.a. inneburit att två radiosystem har införts. Interoperabiliteten hos AJS 37 och snabbinsatsstyrkan med AJS 37 har därmed förbättrats betydligt. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Verksamheten inom transportflygförbanden har nått i huvudsak goda resultat. Transportflygförbanden har deltagit i FVÖ 02 och Nordic Peace 02. Snabbinsatsförbandet Swafrap C 130 har deltagit i den internationella övningen Maple Flag. Övningsdeltagandet har överlag givit goda resultat. Transportflygdivisionen TP 84 har också genomfört flera transporter till . Transportflygförbanden har kunnat utnyttja det planerade flygtidsuttaget endast till beroende på personalbrist och onormalt många tekniska fel. Försvarsmakten påpekar att underhållskostnaderna för Tp 84-förbandet är fortsatt höga på grund av att systemet är ålderstiget. På materielsidan har arbetet med att modifiera ett flygplan Tp 84 för lufttankningsändamål inletts. Flygstridskrafternas verksamhet har givit positiva effekter bl.a. på Försvarsmaktens förmåga att möta begränsade insatser, förmågan att möta intrång på det svenska territoriet, förmågan att genomföra fredsbevarande insatser samt förmågan att lämna stöd till fredsfrämjande och humanitär verksamhet. Regeringen anser att flygstridskrafterna har utvecklats i en positiv riktning. Regeringen noterar att omskolningen till Gripensystemet kommer att försenas något. Detta innebär i sin tur att Viggensystemet kan komma att få bibehållas något längre än som ursprungligen var planerat. Försvarsmakten bedömer att denna försening inte kommer att leda till ökade kostnader och pekar på att det finns tillräckligt mycket flygtid kvar i Viggensystemet för att t.ex. underhållskostnaderna skall kunna hållas på en begränsad nivå. Regeringen har ingen annan uppfattning i detta avseende. Regeringen noterar också att leveranserna av blev försenade och avser att följa de åtgärder som Försvarsmakten och vidtar för att ytterligare leveransförseningar inte skall uppstå. Regeringen anser att förseningen i omskolningen till Gripensystemet kan godtas mot bakgrund av den pågående omstruktureringen av Försvarsmakten och att ett nytt försvarsbeslut avses bli fattat . har det nya utbildningssystemet för värnpliktiga för basbataljon 04 och stridslednings- och luftbevakningsbataljon 04 avslutas, med ett positivt 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 I det internationella arbetet har en flygbasenhet för insats i utbildats. Enheten har sedermera satts in i . JAS 39 förbanden har deltagit i bl.a. övningen Focus. Övningen har givit ett bra underlag för fortsatt utveckling av luftstridsförmågan. har nio flygplan JAS 39 C levererats, varav åtta var de försenade flygplanen. bedömer att sammanlagt 21 flygplan JAS 39 C kommer att kunna leverans till Försvarsmakten . Regeringen bedömer, mot bakgrund av det gynnsamma säkerhetspolitiska läget i vårt närområde, att läget inom flygstridkrafterna är godtagbart. I helikopterförbanden har ingått två helikopterbataljoner, varav en med markoperativ huvudinriktning och en med sjöoperativ huvudinriktning. Båda bataljonerna är under utveckling. har förberedelserna fortsatt för att införa de nya helikoptersystemen; medeltung och lätt . Förberedelserna har avsett främst utbildning av piloter och tekniker. Efter det kraftigt minskade flygtidsuttaget har flygtidsuttaget kunnat ökas . Detta har lett till att förbanden har kunnat återta en del av den kompetens som förlorats. har helikopterförband deltagit i ett flertal nationella och internationella övningar, bl.a. Baltops 02, Nordic Peace 02, 02 och FVÖ 02. Övningsdeltagandet har givit goda resultat. I fråga om materiel har arbetet med att anskaffa fortsatt och den första leveransen kommer att äga rum 2005. Den första leveransen av har blivit försenad. Inriktningen är att den första skall levereras . Försvarsmakten bedömer att denna försening dock inte kommer att påverka tidpunkten för slutleverans, dvs. samtliga skall ha levererats . tog Försvarsmakten emot två interimshelikoptrar i avvaktan på den kommande serieleveransen. När det gäller de befintliga helikoptersystemen konstaterar att är ett gammalt helikoptersystem. Detta leder till att underhållsbehovet är fortsatt stort. Systemets flygtimkostnad ökar . Enligt myndighetens plan för avveckling av helikoptersystem skall de första exemplaren av avvecklas 2005. Av de befintliga helikoptersystemen skall bibehållas när de nya helikoptrarna anskaffas. Inom detta system har navigationsutrustningen modifierats . har dock även helikopter 10-systemet haft tekniska problem, vilket har lett till ett ökat underhållsbehov. Försvarsmakten genomför en viktig del av sitt stöd till samhället med helikopterförbanden. håller Försvarsmakten i enlighet med avtalet med helikopter i beredskap för räddning vid /, och /. I verksamheten har helikopterförbanden understött specialförbanden med transporter. På detta sätt har förbandens taktiska insatsförmåga utvecklats. Förbanden har också samövat med enheter ur den blivande luftburna bataljonen. Helikopterförbanden har svarat för den militära flygräddningen. Förbandens verksamhet har bidragit till att öka Försvarsmaktens förmåga bl.a. när det gäller att genomföra väpnad strid och att upptäcka och ingripa mot kränkningar. Regeringen anser att de mest betydelsefulla frågorna för helikopterförbanden är införandet av de nya helikoptersystemen och organiserandet av de två bataljonerna. Det är angeläget att utbildningen av piloter och tekniker fortsätter. En annan aspekt av omsättningen av helikopterparken är de ökande underhållskostnaderna för och den bristande tillgängligheten för detta system. Av kostnadsskäl är det därför viktigt att avvecklingsplanen för fullföljs. Regeringen anser vidare att det är positivt att förbanden har kunnat återta en del av den kompetens som förlorats , särskilt 2001 med det då av besparingsskäl mycket begränsade flygtidsuttaget. Det är också tillfredsställande att övningsverksamheten ger goda resultat. lämnade Försvarsmakten förslag till regeringen om rationaliseringar i helikopterförbandens grundorganisation. Myndigheten föreslog att verksamheten på skulle avvecklas och att verksamheten i skulle omlokaliseras till F 21 i . I anslutning till Försvarsmaktens baseringsförslag redovisade också i synpunkter på baseringen av Försvarsmaktens helikoptrar. Regeringen anser att helikopterverksamhetens grundorganisation bör ses i ett samlat sammanhang och att frågan därför bör prövas försvarsbeslut. har förmågan att understödja det blivande förbandet luftburen bataljon utvecklats genom samövningar med Livregementets husarer (K 3) i . Vidare har arbetet fortsatt med att införa , bl.a. med typinflygning. havererade en vid övning, varvid en besättningsman omkom. I delårsrapporten redovisade Försvarsmakten de åtgärder myndigheten har vidtagit inom helikopterförbanden med anledningen av den militära flyginspektionens tidigare yttrande. Försvarsmakten redovisade sålunda bl.a. hur flygsimulatorer utnyttjas för att öka piloternas flygträning. Myndigheten bedömer att träningen av nödåtgärder i simulator har bidragit till att vissa tillbud har fått endast begränsade konsekvenser. Vidare har flygsäkerhetsfrämjande utbildningar för besättningarna inletts. I delårsrapporten redovisar Försvarsmakten också de åtgärder som har vidtagits med anledning av Statens med anledning av helikopterhaveriet i . Några av åtgärderna är de nämna flygsäkerhetsfrämjande utbildningarna av besättningar samt att Helikopterflottiljen har tillsatt en regional flygsäkerhetsofficer vid flottiljstaben. Regeringen är medveten om att det förekommer brister inom helikopterförbanden, bl.a. som en följd av omsättningen av helikoptrarna. Det gynnsamma omvärldsläget leder ändå till att regeringen bedömer att läget inom helikopterförbanden är godtagbart. Utvecklingen av tekniska lösningar för det framtida ledningssystemet och det nätverksbaserade försvaret Regeringen har i budgetpropositionen angett att styrningen av Försvarsmaktens IT- utveckling inte bör göras i form av en objektsram. Den fortsatta utvecklingen och anskaffningen av de tekniska delarna av det 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 framtida ledningssystemet (Ledsyst T) skall styras genom successiva beslut bl.a. baserade på Försvarsmaktens återredovisning av genomförd verksamhet. Utvecklingen genomförs mot i första hand systemdemonstrator 2005 och 2006 och på mot ett nätverksbaserat försvar. har genomförandet av Ledsyst T fas två steg ett fortsatt och Försvarsmakten redovisade aktuellt utvecklingsläge i årsredovisningen . Ledningsförmågan för utvecklingsarbetet inom Försvarsmakten har stärkts genom bl.a. inrättande av en ledningsinspektör och förstärkt ledningsorganisation. Försvarsmakten avser att införa funktionsbegrepp och försvarsmaktsgemensam arkitektur i syfte att den fortsatta utvecklingen skall genomföras försvarsmaktsgemensamt istället för som tidigare i förbands- och försvarsgrenstermer. Målsättning, inklusive säkerhetsmålsättning för Försvarsmaktens ledningssystem 2010 har utarbetats vilka utgör grund för målsättningsframtagande för systemdemonstratorerna 2005 respektive 2006. Utvecklingen mot internationell interoperabilitet är en viktig förutsättning för att kunna genomföra internationella insatser baserat på gemensamma metoder och tekniska lösningar gentemot motsvarande utländska koncept. Utveckling av ledningsmetoder för ett nätverksbaserat försvar har fortsatt med stöd av Försvarshögskolan och . Kompetensutveckling av personal har genomförts. Utvecklingsarbetet kvalitetssäkras kontinuerligt med stöd av oberoende riskanalys genom analysföretaget samt av ett vetenskapligt råd med svenskt och amerikanskt deltagande. En förändrad anskaffnings- och utvecklingsstrategi har utvecklats vid . Regeringens avsikt är att successivt pröva Försvarsmaktens hemställningar om ytterligare steg i utvecklingen av ledningssystemutvecklingen fram till systemdemonstratorerna 2005 och 2006. I detta arbete stöds av Statskontoret. Personalförsörjningen avseende totalförsvarspliktig personal stöds av . mönstrade ca 50 000 män. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 En kraftig ökning av antalet intresseanmälningar om antagningsprövning för kvinnor har skett, ca 1 300 jämfört med närmare 800 . Av dessa prövades drygt 800 och ca 400 skrevs in till värnplikt. Fem skrevs in till civilplikt och 16 till utbildningsreserven. Ökningen av antalet inskrivna är inte lika stor som för intresseanmälningarna. Totalt skrevs drygt 17 000 in för utbildning, varav drygt 16 500 till värnplikt och 700 till civilplikt. Som en följd av den förändrade pliktlagstiftningen har endast ca 7 000 personer skrivits in i utbildningsreserven och 21 000 har avförts som inte lämpliga för lång grundutbildning. Ungefär 60 inskrivningsbeslut ändrades eller upphävdes till följd av registerkontroller. Totalt 14 500 personer ryckte in till värnpliktstjänstgöring. Av dessa fullgjorde 12 500 grundutbildningen, vilket innebar att av de inryckande avbröt sin utbildning, vilket är en ökning jämfört med då avgångarna uppgick till . Bland kvinnorna var avgångarna, liksom , . Antalet inryckande till markstridsförbanden uppgick till drygt 10 400 personer, till marinförbanden ca 2 600 personer och till flygflottiljerna ungefär 1 500 personer. När det gäller värnpliktsutbildning för hemvärnet har antalet inryckta till tremånadersutbildning ökat från 75 personer 2001 till 2002, varav 90 fullföljde utbildningen och drygt 80 skrev kontrakt med hemvärnet. Motsvarande siffra var ca 60, dvs. Försvarsmakten bedömer dock inledningsvis ett årligt behov av ca 300 av denna typ av värnpliktiga. Regeringen avser att följa utvecklingen för att detta mål skall kunna nås. har det bedrivits ett arbete för att lyfta fram och ta till vara civil- och värnpliktsutbildningens civila meritvärde som en del i arbetet att förbättra situationen för de totalförsvarspliktiga efter genomförd utbildning. Arbetet har bedrivits genom att på olika sätt förändra vitsordssystemen och att på annat sätt dokumentera genomförd grundutbildning för totalförsvarspliktiga. Det är regeringens uppfattning att den som tas ut till plikttjänstgöring, vid sidan av vitsord och betyg, bör få ut något mervärde som hon eller han kan ha nytta av i sitt civila liv efter utryckning. Arbetet med att öka det civila meritvärdet kan också ses som ett sätt att begränsa de förtida avgångarna. har inlett ett arbete i syfte att klarlägga orsakerna till avgångarna genom att flera regionkontor följer var sitt kompanis utbildning. Orsaker som hittats är bl.a. skador som har uppstått mellan mönstringen och inryckningen, samt att informationen om befattningen uppfattats som alltför positiv jämfört med verkligheten. Slutligen kan nämnas att ändrade befattningar efter inryckningen, i förhållande till de förutsedda vid inskrivningen, skapar missnöje och att omställningen mellan det civila och det militära livet för vissa uppfattas som alltför stor. Försvarsmakten följer noga arbetet som genomför i syfte att minska avgångarna. Informationen till alla landets 17-åringar har förbättrats efter en genomgripande omarbetning . har också genomfört en enkätundersökning om informationen om värn- och civilplikt och fått fram att en mer positiv bild av värn- och civilpliktstjänstgöringen spridits tack vare det förbättrade informationsmaterialet, i synnerhet bland kvinnor. planeras en förstudie för att förbättra kommunikationen med invandrarungdomar, då det är svårt att få invandrarungdomar att inställa sig till mönstring. Som en följd av att informationen numera riktas och skickas till alla 17-åringar har intresset för tjänstgöring ökat bland kvinnor. Utskicket har resulterat i att ca 3 500 kvinnor ansökt om mer information och formulär för prövning. Många kvinnor har dessutom anmält intresse i samband med student- och ungdomsmässor där Försvarsmaktens rekryteringscentrum och varit representerade. gav Försvarshögskolan i uppdrag att undersöka huruvida inskrivningsprovet gynnar eller missgynnar vissa grupper. Undersökningen visar att mönstrande med en utländsk bakgrund i mindre utsträckning tas ut till tjänst. Detta gäller även för befälsuttagning. Mönstrande från har i genomsnitt lägst andel inskrivning. Som ett resultat av undersökningen har en process att se över metoder inletts. utbildas totalförsvarspliktiga informationssoldater. har arbetat med värnpliktskongress, deltagande i konferenser, information och utbildning av totalförsvarspliktiga förtroendemän och skyddsassistenter på förband. Som ett led i det nordiska samarbetet i värnpliktsfrågor arrangerade den årliga Nordiska konferensen om värnpliktsfrågor . Värdskapet cirkulerar mellan deltagarländerna med observatörer från de baltiska länderna . Huvudämne var Försvarsmaktens människosyn, inklusive diskrimineringsfrågor och sexuella trakasserier m.m. Regeringens samlade bedömning är att det är positivt att intresset för antagningsprövning har ökat bland kvinnor, men oroande att andelen som hoppar av grundutbildningen är relativt hög. Vid utgången av uppgick antalet yrkesofficerare till ca 12 100. Av dessa var ca 10 800 placerade i Försvarsmaktens nationella verksamhet, ca 400 var verksamma vid andra myndigheter som och Försvarshögskolan, ca 300 tjänstgjorde utomlands och ca 600 var tjänstlediga. Försvarsmaktens inriktning var att antalet skulle ha minskat till ca 11 700. Skillnaden beror på att inriktningen inte tog hänsyn till att det fanns fler yrkesofficerare än planerat vid utgången av 2001. har ca 800 yrkesofficerare övergått i annan verksamhet. Därmed har en fjärdedel (ca 3 500) av yrkesofficerarna lämnat sina anställningar . Enligt regeringens mening bidrar den snabba personalavvecklingen och den internationella verksamheten till Försvarsmaktens svårigheter att uppnå en stabil bemanningssituation i t.ex. den centrala ledningen. Trots de svårigheter som uppstått menar dock regeringen att personalreduktionen är nödvändig för att försvarsreformen skall kunna genomföras. Avgångarna var ca 100 färre än vad Försvarsmakten bedömt i sin planering. Detta beror på att avgångarna bland de yngre officerarna avtagit. Enligt regeringens mening är en sådan utveckling glädjande eftersom unga officerare har en avgörande betydelse för utbildningen av de totalförsvarspliktiga, för bemanningen av de internationella insatserna och för balansen i åldersstrukturen. Regeringen menar dock att det är för tidigt att tala om ett 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 trendbrott i dessa avseenden. Dessutom erinrar regeringen om att avgångsbenägenheten brukar tillta i samband med försvarsbeslut varför det måste finnas en beredskap för att den positiva situationen förändras . Antalet tjänstlediga ligger nära den nivå som Försvarsmakten lagt till grund för sin långsiktiga planering i budgetunderlaget . I likhet med vad som redovisats ovan om avgångarna, måste det dock finnas en beredskap för att situationen kan komma att förändras. Försvarsmakten har anställt ca 400 yrkesofficerare (2000 och 2001 ca 350). Rekryteringen har därmed fortsatt att vara lägre än det behov om ca 550 nya fänrikar som Försvarsmakten har för en balanserad personalförsörjning. Regeringen menar dock att vissa rekryteringsbegränsningar är nödvändiga för att snabbt kunna minska antalet anställda. har ca 535 svenska elever påbörjat det första av yrkesofficersprogrammets och ca 550 det andra. Därtill kommer att totalt ca 15 elever från , och genomgår yrkesofficersprogrammet. Genomsnittsåldern för yrkesofficerarna var (). Minskningen beror på en kombination av förmånliga regler för förtidspension, minskande avgångar bland yngre officerare och en något högre rekrytering. Möjligheten för officerare att gå i pension upphör vid utgången av 2004. Utgående från officerskårens åldersstruktur bedömer regeringen att genomsnittsåldern därefter kan komma att öka. Utgående från den månadsvisa redovisning av personallägesutvecklingen inom Försvarsmakten som (Försvarsdepartementet) tar del av och slutsatser i granskningen av försvarets omstrukturering (RRV 2003:20) bedömer regeringen att Försvarsmakten har förutsättningar för att vid utgången av 2004 ha minskat antalet yrkesofficerare till 11 400 i enlighet med myndighetens budgetunderlag . Regeringen bedömer dock att den personella omstruktureringen kommer att behöva fortsätta för att också nå balans mellan behovet av och tillgången till yrkesofficerare inom olika kompetensområden. Enligt regeringens mening finns det nu goda möjligheter för Försvarsmakten att, som en del i förberedelserna inför nästa försvarsbeslut, analysera effekten av och kostnaderna för de 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 personalförsörjningsåtgärder som vidtagits . Reservofficerarna utgör fortfarande den antalsmässigt största personalkategorin bland anställda inom Försvarsmakten. Myndigheten har angivit att det finns ett fortsatt stort behov av reservofficerare i insatsorganisationen. Vid utgången av 2002 fanns ca 15 000 reservofficerare i Försvarsmakten, varav 200 kvinnor. Av dessa hade ca 12 400 aktuellt reservofficersavtal (avtal 94 B), 175 av dessa är kvinnor. påbörjade 103 elever det nya reservofficersprogrammet som ungefär 330 yrkesofficerare övergick till att bli reservofficerare. Totalt utgör s.k. förtidsavgångna yrkesofficerare av antalet reservofficerare med aktuellt avtal. sade 570 reservofficerare upp sin anställning. genomfördes en mycket begränsad nyrekrytering av reservofficerare i avvaktan på starten av den nya reservofficersutbildningen. tog de första reservofficerarna examen i enlighet med det nya systemet, men det är först som de genomfört det obligatoriska tjänstgöringsåret i grundorganisationen eller i internationell tjänst. Nivåhöjande utbildning (högre reservofficerskurs) och vidareutbildning inom internationell tjänstgöring har genomförts. Det sistnämnda sker i samarbete mellan Försvarsmakten och Förbundet i syfte att öka intresset för utlandstjänstgöring. Endast ett fåtal reservofficerare erbjöds möjlighet att delta vid andra övningar eller utbildningar. Medelåldern för reservofficerare har sänkts , från 46 till . Endast en del av de nu anställda reservofficerarna utgör den mest användbara delen sett till kompetens och åldersprofil. finns ett stort antal reservofficerare som är och en tredjedel av alla reservofficerare är födda . Internationell tjänstgöring är en naturlig del av reservofficerarnas tjänstgöring vilket regeringen anser skall uppmuntras. Trots att det nya reservofficerssystemet ännu inte fått full verkan noterar regeringen en ökning av andelen reservofficerare i utlandstjänstgöring. (182 personer) av samtliga officerare i utlandsstyrkan, vilket är en ökning mot 2001 och ses som positivt av regeringen. På grund av betydande vakanslägen inom många grundutbildningsförband har reservofficerare tjänstgjort inom grundorganisationen. Regeringen anförde i prop. 2001/02:159 Frivillig försvarsverksamhet inom totalförsvaret att reservofficerare i större utsträckning än tidigare skall bemanna högre chefsbefattningar i hemvärnsförbanden. Regeringen menar att det bör finnas goda möjligheter att rekrytera reservofficerare från nedlagda krigsförband. Reservofficerarnas kompetens skall tas tillvara i de mer kvalificerade hemvärnsförbanden såväl som i de övriga delarna av hemvärnet. har emellertid endast ett fåtal reservofficerare varit placerade i hemvärnet. Försvarsmakten har föreslagit att reservofficerare som är placerade i hemvärnet inte längre skall erhålla särskilda ekonomiska förmåner. Försvarsmakten utreder därför, i samråd med arbetstagarorganisationerna, vilka ersättningar som skall utgå till de reservofficerare som placeras i hemvärnet.