prop · GR031d16 · 2004-01-01 00:00:00 — I anslagsnivån ingår en minskning av anslaget med med anledning av att anställningsstöden lämnas som en kreditering av arbetsgivarnas skattekonto och belastar statsbudgetens inkomstsida. Utgifterna beräknas minska med med anledning av förslaget att avskaffa insatsen stöd till utbildning av anställda. Därutöver minskas anslaget med ytterligare . Dessa utgiftsminskningar finansierar ökningen av anslaget 22:9 Bidrag till med motsvarande belopp. Anslaget beräknas minska med 2004, med 2005 och med 2006 för delfinansiering av AMS kostnader inom ramen för projektet (WLDP). Utgiftsminskningen finansierar motsvarande ökning av anslaget 22:1 förvaltningskostnader. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om 3 . Tabell 4.17 Härledning av anslagsnivån 20042006, för anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: - 1 102 604 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 4.9.422:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade 1 Inklusive en minskning med 281 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2003. Ändamålet för anslaget är statsbidrag till anställningar med lönebidrag, särskilt introduktions- och uppföljningsstöd (), projektmedel för personer med arbetshandikapp och stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen m.m. Anslaget får även användas för viss nationell medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2006. Utgifterna under anslaget påverkas främst av omfattningen av lönebidrag samt av den genomsnittliga bidragsnivån för denna stödform. Under anslaget beräknades tidigare utgifter för bidrag till OSA. lämnas OSA i form av en skattekreditering av arbetsgivarnas skattekonto, i enlighet med beslut på regeringens förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. Skattekrediteringen innebär minskade skatteinkomster på statsbudgetens inkomstsida (se avsnitt 3.3). Syftet med stöden är att arbetssökande personer med arbetshandikapp skall ges samma möjligheter att delta i arbetslivet som personer utan arbetshandikapp. anvisades under anslaget. Under har i genomsnitt 60 800 personer tagit del av lönebidrag eller OSA jämfört med 56 800 . Totalt påbörjade 19 600 personer en anställning med lönebidrag eller OSA . Omfattningen av anställning med lönebidrag och OSA har ökat kraftigt . begränsades volymökningen så att omfattningen vid början av var i nivå med resursutrymmet. Ett anslagssparande på uppstod 2002, vilket har förts bort från anslaget. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Beslutet om att ändra OSA från ett kontantbidrag till en kreditering av arbetsgivarnas skattekonto innebär att utgifterna under anslaget minskar. På tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition minskades därför anslaget med vilket motsvarar det belopp som inkomsterna minskar med på statsbudgetens inkomstsida till följd av denna förändring. Anslagsminskningen motsvarar 6 080 anställningar med OSA . För att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 14 Arbetsliv uppförda anslaget 23:4 Arbetsdomstolen minskades anslaget med . ökades anslaget med för att uppväga att inte kan sysselsätta lika många funktionshindrade som . Sammantaget minskades således anslaget med . Tabell 4.19 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Beslut om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp omfattar normalt sett högst . Det innebär att åtaganden under anslaget kan medföra kostnader för kommande budgetår. Re- geringen bör därför bemyndigas att besluta om förpliktelser under anslaget som medför framtida utgifter. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter om högst 6 under 20052007. Utestående förpliktelser vid årets början -3 360 791 -4 000 000 -3 560 000 - 3 560 000 - 1 319 292 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Det genomsnittliga antalet anställningar med lönebidrag och inom OSA fortsätter att öka. Un- der fanns det i genomsnitt 60 000 anställda med lönebidrag eller OSA . 2003 hade motsvarande antal stigit till närmare 62 300 anställda. Till skillnad då ökningen av lönebidrag och OSA inte var tillräcklig, har AMS ökat antalet platser kraftigt. En förutsättning för att den givna medelsramen inte skall överskridas blir därmed att styckkostnaderna för bidragen hålls på en rimlig nivå. Fördelningen mellan kvinnor och män i anställningar med lönebidrag eller i OSA var oförändrad och uppgick till kvinnor och män. Antalet arbetslösa med arbetshandikapp anmälda på arbetsförmedlingen minskade i förhållande till 2001, men har åter börjat öka . fanns det i genomsnitt 18 600 personer med arbetshandikapp registrerade som arbetslösa på ar- betsförmedlingarna i landet. Antalet minskade till i genomsnitt 15 300 , men ökade igen till 18 000 . Förklaringen finns i den svaga arbetsmarknaden. I genomsnitt hade av de arbetssökande i konjunkturberoende program ett arbetshandikapp medan deras andel av de arbetslösa uppgick till . AMS har ett sektorsansvar inom handikappområdet. Regeringen har, som ett led i detta sektorsansvar, gett AMS i uppdrag att redovisa hur andelen långtidsinskrivna arbetssökande med arbetshandikapp utvecklas i förhållande till övriga långtidsinskrivna. Vidare skall AMS redovisa andelen arbetshandikappades deltagande i arbetsmarknadsutbildning och förberedande utbildning samt deras andel av samtliga arbetslösa . Slutligen skall AMS redogöra för vilka insatser som vidtagits för att öka andelen arbetsgivare som är bereda att anställa personer med funktionshinder. Antalet långtidsinskrivna har fortsatt att minska . Även antalet långtidsinskrivna personer med arbetshandikapp har fort- satt att minska, men något mindre än övriga långtidsinskrivna. AMS prioriterar personer med arbetshandikapp bland de sökande som får del av arbetsmarknadsutbildning. Andelen personer med arbetshandikapp som deltog ja- nuariapril 2003 i arbetsmarknadsutbildning () och i förberedande utbildning () var större än andelen personer med arbetshandikapp som var arbetslösa (). AMS har genomfört en del insatser för att öka andelen arbetsgivare som är beredda att anställa personer med funktionshinder. Insatserna sker till största delen inom ramen för det ordinarie förmedlingsarbetet. Ett starkt fokus har legat på att få till stånd anställningar med lönebidrag. Även riktade insatser i projektform genomförs för att påverka arbetsgivares benägenhet att anställa personer med funktionshinder. I regleringsbrevet begärde regeringen av AMS en återrapportering om statistik avseende stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen, stöd till personligt biträde, särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () samt särskilt stöd vid start av näringsverksamhet. Enligt AMS redovisning har drygt 1 200 personer tagit del av stöd till personligt biträde januari . Detta innebär en fördubbling i förhållande till de inrapporterade siffrorna 2002. Män dominerade och utgjorde av dem som fick stöd till personligt biträde. Stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen hade den näst största omfattningen. Un- der perioden fick drygt 1 100 personer ta del av stödet av vilka var kvinnor. Särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () lämnades till 560 personer, varav drygt hälften var män. Stöd vid start av näringsverksamhet 145 personer, varav kvinnor och män. har svårigheter att sysselsätta lika många funktionshindrade som . För att uppväga detta anser regeringen det vara nödvändigt att öka andra insatser för personer med arbetshandikapp på samma sätt som gjorts under innevarande år. Anslaget bör därför ökas med , vilket motsvarar cirka 1 000 fler lönebidragsplatser. Finansieringen sker genom att anslaget 22:9 Bidrag till minskas med motsvarande belopp. I anslagsnivån ingår en minskning av anslaget med med anledning av att OSA 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 lämnas som en kreditering av arbetsgivarnas skattekonto och belastar statsbudgetens inkomstsida. Helårseffekten beräknas uppgå till och med anledning av detta minskas anslaget därför med ytterligare . Som antaget minskas således anslaget med jämfört med anvisat anslag 2003 budget. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om 6 . Tabell 4.20 Härledning av anslagsnivå 20042006, för anslag 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 4.9.522:5 Rådet för Europeiska socialfonden i 1Motsvarar 97 996 tkr prisnivå. 2Motsvarar 97 996 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget är förvaltningskostnader vid Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) och kostnader för medfinansiering av s.k. tekniskt stöd inom de berörda programmen. Svenska är förvaltningsmyndighet för Europeiska socialfondens mål 3 och gemenskapsinitiativet Equal . Inom myndigheten finns en regional organisation som samråder med regionala partnerskap i sitt arbete med mål 3. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Anslaget ökas med som kompensation för avgiftsbeläggningen av tjänster utförda av . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 4.22 Härledning av anslagsnivån 20042006, för anslag 22:5 Rådet för Europeiska socialfonden i Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 4.9.622:6 Europeiska socialfonden m.m. för Under anslaget redovisas utbetalningarna av stöd från Europeiska socialfonden för programperioden 20002006. Utbetalningarna avser delfinansiering av insatser inom strukturfondsmålen 1, 2 och 3 samt gemenskapsinitiativet Equal. Från anslaget bekostas även den statliga medfinansieringen av insatsområdena Kompetensutveckling för sysselsatta och Lokal utveckling i mål 3 och motsvarande åtgärder i mål 1. AMS är utbetalande myndighet för mål 3 och Equal. Fem länsstyrelser ansvarar för utbetalningarna inom målen 1 och 2, som delfinansieras av flera strukturfonder. Socialfondsmedlen inom de fyra programmen uppgår till totalt , eller , . Den s.k. resultatreserven tillkommer. skall i samråd med ha bedömt resultaten i programmen med utgångspunkt från ett antal fastställda indikatorer och därefter föreslå en fördelning av resultatreserven inom programmen. Re- sultatreserven skall fördelas av kommissionen . För mål 3 uppgår reserven till , eller . Resultatreserven för målen 1 och 2 kan komma att fördelas även på övriga strukturfonder. De beslutade socialfondsmedlen uppgick t.o.m. till totalt , vilket motsvarar av den totala ramen. Utbetalningstakten är fortsatt hög. Från årets början t.o.m. juli har totalt , inklusive den berörda statliga medfinansieringen, betalats ut under anslaget. Regeringen beräknar att totalt kommer att betalas ut , vilket innebär att anslagssparandet till del utnyttjas. Till följd av vissa oförutsedda fördröjningar i startskedet av programmen uppkom ett betydande anslagssparande under anslaget. En övergripande redovisning av samtliga strukturfondsprogram lämnas inom utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Verksamheten inom strukturfondsprogrammen är av långsiktig karaktär och omfattar bl.a. fleråriga projekt. Åtaganden under anslaget kan således medföra utgifter för kommande budgetår. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser för anslaget som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter om högst 4 under 20052008. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.24 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående förpliktelser vid årets början - 1 248 020 - 2 110 150 - 2 384 700 - 2 188 100 - 1 117 181 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Anslaget ökas med för en anpassning av anslagsnivån till de totalt tillgängliga socialfondsmedlen för programperioden. Re- geringen föreslår att anvisar ett ramanslag om totalt 1 . Tabell 4.25 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för anslag 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). främja, stödja och genomföra utvärderingsstudier av arbetsmarknadspolitiskt motiverade åtgärder arbetsmarknadens funktionssätt samt att bedriva utvärdering av effekterna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet. Anslagssparandet beror huvudsakligen på att institutet har beviljat bidrag till extern forskning vilka ännu inte utbetalats. har IFAU publicerat 39 rapporter. Det finns totalt 55 pågående projekt, 30 bedrivna i egen regi och 25 bedrivna med finansiellt stöd av andra organisationer. har IFAU genomfört 27 seminarier i egen regi och personal från IFAU har deltagit i ett stort antal konferenser och workshops i och utomlands. IFAU har etablerats som ett inom arbetsmarknadsområdet. Efterfrågan på IFAU:s tjänster i utredningar och samarbeten överstiger det som institutet har möjlighet att åta sig. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden arbetsmarknadspolitisk utvärdering Från har IFAU ett bemyndi- 1Motsvarar 21 437 tkr prisnivå. 2Motsvarar 21 437 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget avser kostnader för projekt, personal, lokaler och andra förvaltningskostnader vid (). IFAU:s uppgift är att gande om ekonomiska åtaganden. behandlar ansökningar om bidrag till forskning vid andra institutioner , . beviljas bidrag på till projekt som ofta pågår längre än ett budgetår. Oförutsägbarheten i forskningsprojekt gör att dessa kan försenas. Detta medför att utgifter för externa finansieringsbidrag varierar över åren. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter om högst 2007. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.27 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Det arbete inom arbetsmarknadspolitisk utvärdering som IFAU har bedrivit ligger väl i linje med de behov av utvärdering som har påvisat för att öka kunskapen om arbetsmarknadspolitikens effekter. Arbetsmarknadspolitiska program innebär en stor offentlig utgift och det är därför viktigt att följa upp och utvärdera insatsernas effektivitet. Regeringen föreslår att IFAU förutom kompensation för pris- och löneomräkning tillförs 2004 som kompensation för avgiftsbeläggningen av tjänster utförda av . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Tabell 4.28 Härledning av anslagsnivån 20042006, för anslag 22:7 Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 4.9.822:8 Bidrag till administration av grundbeloppet 1Inklusive en minskning med 3 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2003. 2Motsvarar 59 459 tkr prisnivå. 3Motsvarar 59 459 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget är vissa förvaltningskostnader i den kompletterande arbetslöshetskassan ALFA. Utgifterna avser administrationen av grundbeloppet för de icke anslutna. Utgifterna för administrationen av grundbeloppet ökade mycket kraftigt jämfört med vilket inte enbart kan härledas till ett ökat antal ersättningstagare. Mot bakgrund av detta för () diskussioner med kassans styrelse om vilka åtgärder som kan vidtas för att bryta utgiftsutvecklingen. För att täcka det ökade resursbehovet har regeringen tillfört av 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 det anslagssparande som stått till regeringens disposition. På tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition minskades anslaget med avseende de medel som stått till regeringens disposition. Regeringen bedömer dock att resursbehovet bör minska kommande budgetår, bl.a. på grund av minskade utgifter för teknikinvesteringar som också innebär att administrationen effektiviseras. Regeringen vill här nämna att inom () har utarbetats en promemoria, Avgifter till Alfa-kassan (Ds 2003:39), med förslag till att i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor införa en bestämmelse om att Alfa-kassan skall ta ut en avgift för administration av grundförsäkringen av arbetslösa som inte är anslutna till kassan men får grundbelopp från kassan samt att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen skall godkänna storleken på denna avgift. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Tabell 4.30 Härledning av anslagsnivån 20042006, för anslag 22:8 Bidrag till administration av grundbelopp Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1 Inklusive en minskning med 125 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2003. har som uppgift att producera efterfrågade varor och tjänster och härigenom skapa meningsfulla och utvecklande arbeten med god arbetsmiljö åt personer med arbetshandikapp. Verksamheten skall anpassas till de arbetshandikappades förutsättningar och bedrivas enligt affärsmässiga principer utan att övrigt näringsliv utsätts för osund konkurrens. Staten ersätter för de merkostnader som bolaget har. Denna merkostnadsersättning skall bl.a. täcka kostnader för anpassad arbetstakt, geografisk spridning, diversifierad verksamhet och stödinsatser för arbetsanpassning. Uppdraget till fastställs genom avtal mellan staten och bolaget. Bidragets storlek grundas främst på antalet anställda med arbetshandikapp och antalet timmar som dessa arbetat. har fått en fortsatt avsevärt minskad försäljning. Därmed har bolaget haft svårt att garantera den nödvändiga beläggningen. Därför har regeringen för beslutat att sänka sysselsättningskravet från den ursprungliga nivån på till . På tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2002/03:100, bet. 2002/03:FiU21, rskr. 2002/03:235) minskades därför anslaget med . ökades anslag 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade för att täcka ett större behov för lönebidrag för att uppväga att kan sysselsätta lika många funktionshindrade som . Regeringen aviserade i budgetpropositionen en samlad översyn av hur de arbetshandikappades ställning skall stärkas på framtidens arbetsmarknad. Regeringen har tillsatt en utredning som skall lämnas sitt betänkande (dir. 2002:22). beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över styrning och inriktning av (dir. 2002:34). Utredaren lämnade sitt betänkande Inte bara (SOU 2003:56) till regeringen . Därefter avser regeringen att ta ställning till vilka åtgärder som bör vidtas. IFAU har gett ut rapporten sheltered employment: Evidence 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 from , a Swedish state-owned company. I rapporten analyseras rekryteringen till . Rapportens huvudslutsats är att de mål som staten satt upp för verksamhet kan leda till konflikt med de ekonomiska kraven. Denna konflikt kan enligt rapporten leda till att väljer att anställa personer med små eller inga handikapp. Rapporten pekar på administrativa brister som försvårar en utvärdering av rekryteringsmål. Till exempel att multipla handikapp, vilka skall utgöra grund för prioritering i rekryteringen, inte registreras. Dessutom påstås arbetsförmedlingen och använda olika definitioner för klassificering av arbetshandikapp. Regeringen konstaterar att AMS har gjort en kvalitetssäkring av rekryteringsprocessen till . och AMS använder samma definitioner för klassificering av arbetshandikapp. Kodningssystemet har utvecklats och det är möjligt att lägga in flera handikappkoder än den huvudsakliga för en och samma individ. Regeringen kommer att ta ställning till en ytterligare utveckling av rekryteringsprocessen till i samband med behandlingen av betänkandet Inte bara . I avvaktan på detta anser dock regeringen det vara nödvändigt att öka bidraget till merkostnadsersättning 2004 för att bolaget skall kunna klara sin verksamhet och fullgöra sitt uppdrag att skapa sysselsättningstillfällen för funktionshindrade. Regeringen föreslår därför att anslaget 22:9 Bidrag till ökas med . Finansieringen sker genom en minskning av anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader med motsvarande belopp. avser regeringen att sänka sysselsättningskravet från 27,3 till . Den tillfälliga överföring som gjordes 2003 till anslag 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade för att kompensera ökade kostnader i lönebidrag bör även gälla . Regeringen föreslår med anledning av detta att anslaget minskas med . Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget minskas med jämfört med det som anvisats 2003 statsbudget. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om 4 . Tabell 4.32 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för anslag 22:9 Bidrag till Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 4.9.1022:10 Bidrag till Stiftelsen Stiftelsen drivs av , och enligt en överenskommelse . Stiftelsens uppdrag är att till konkurrenskraftiga priser och rätt kvalitet anordna och utveckla utbildningar för arbetsmarknadens särskilda behov för i första hand de nordligaste delarna av , och . Stiftelsen skall också medverka till större rörlighet av arbetskraften på den nordiska arbetsmarknaden. Anslagets ändamål avser ersättning till Stiftelsen för de åtaganden svenska staten har för verksamheten samt kompensation för de kostnadsfördyringar som uppstår för och till följd av att utbildningstjänsterna är mervärdesskattepliktiga i . Utöver statsbidraget finansierar stiftelsen verksamheten genom intäkter från kurs- och uppdragsverksamhet. Utöver stiftelsens stadgar regleras verksamheten av en fyraårig överenskommelse mellan länderna som gäller . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 har stiftelsen haft en beläggning om 300 årsplatser. Årsplatserna har fördelats mellan länderna på följande sätt; 70, 70 och 160 årsplatser. är skolan öppen för riksintag i . Stiftelsens verksamhet har i huvudsak bestått av arbetsmarknadsutbildning, gymnasieutbildningar och etableringsutbildningar. Resultatet, i form av andel i arbete efter avslutad utbildning, var . Det kan jämföras med riksgenomsnittet för övriga arbetsmarknadsutbildningar som uppgick till . Skillnaden kan delvis förklaras av att vårdutbildningar inte ingår i stiftelsens utbud vilket drar ned resultatet i jämförelse med den ordinarie arbetsmarknadsutbildningen. Stiftelsen är ett bra exempel på ett gränsöverskridande samarbete mellan de nordiska länderna. Stiftelsen har även arbetat för att ytterligare öka sin internationalisering. Projekten har genomförts inom ramen för , Comenius- och Interregprogrammen. Stiftelsen hade till och med utgången av 2002 upparbetat kontakter med cirka 20 partners i 14 länder utanför samt med cirka tio partners i fyra av de nordiska länderna. erhöll stiftelsen ett hedersomnämnande i Utmärkelsen i Norr som är en regional kvalitetsutmärkelse i och .