prop · GS031 · 2004-09-20 00:00:00 — Reg- lerna träder i kraft . (Fi 1999:03) har i betänkandet Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt av fördjupade ekonomiska analyser kommer tiden för redovisningen av utredningsuppdraget emellertid att behöva förlängas. Ett tilläggsdirek- tiv med angivande av de närmare förutsättning- arna kan förväntas . 8.7.1Stöd för investeringar i källsorteringsutrymmen Regeringens förslag: Ett investeringsstöd införs till fastighetsägare av flerbostadshus i syfte att stimulera inrättandet av källsorteringsutrymmen. Den stödberättigade investeringen skall genomföras till . Stödet skall tillgodo- föras fastighetsägaren genom kreditering på sådant skattekonto som har upprättats för denne enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). Ärendet och dess beredning: ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, s. 95) gjorde regeringen bedömningen att en särskild skattestimulans för investeringar i källsorteringsutrymmen i flerbostadshus bör införas i syfte att skapa bättre förutsättningar för sortering av avfall från hushåll. Regeringen gjorde bedömningen att stimulansen bör införas för perioden till och med . Med denna proposition som grund har utarbetat en promemoria med förslag till hur stödet bör utformas. Remiss- behandlingen av promemorian är slutförd i den del som avser förslag till lag om kreditering på skattekonto av stöd för investeringar i käll- sorteringsutrymmen (se vidare under lagförslag i volym 1). Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Regeringen före- slår att tidsperioden för genomförandet av stöd- berättigade åtgärder förlängs till . Remissinstanserna: Flera remissinstanser har framhållit vikten av en förlängning av den tidsperiod under vilken den stödberättigade investeringen ska kunna göras. i anser att den i promemorian föreslagna stödperioden är för kort för att stödet ska hinna bli tillräckligt känt och därmed avsedda effekter kunna uppnås. i har påtalat att budgetläget för många fastighetsägare kan vara sådant att det blir svårt att planera investeringen till 2005 och därför behövs mer tid för att kunna genomföra åtgärderna. Fastighetsägarna , avstyrker investerings- stödet. Remissinstanserna har i övrigt inget att erinra mot lagförslaget. Skälen för regeringens förslag: Fastighetsägarna avstyrker investerings- stödet eftersom de menar att alla kostnader för återvinning av förpackningar ska producenterna av förpackningar stå för. De anser vidare att utvecklingen, med rätt styrning, kan bli sådan att omfattande utrymmen för källsorterat avfall inte behövs. Regeringen bedömer däremot att den fastighetsnära insamlingen av avfall behöver öka för att möjliggöra en miljöriktig hantering av avfall. Regeringens avsikt är att stödet inte endast ska leda till en ökad sortering av förpack- ningar, utan anser det angeläget att den fastighetsnära insamlingen förbättras i ännu högre grad för andra fraktioner, t.ex. batterier, avfall från elektriska och elektroniska produkter samt övrigt farligt avfall. Utformningen av stödet innebär inte i sig ett ställningstagande från regeringen om vem som ska stå för kostnaden för återvinning av avfall. Stödet är avsett att stimulera fastighetsägare till att frivilligt välja att anordna källsorteringsutrymmen. Mot bakgrund av bedömningen i vårpro- positionen föreslår regeringen därför att ett investeringsstöd införs till fastighetsägare av flerbostadshus för investeringar i källsorterings- utrymmen. Regeringen anser att kreditering av fastighetsägarens skattekonto är ett lämpligt för- farande för att tillgodoföra fastighetsägaren det beviljade stödet. Kreditering av skattekonton är ett förfarande som har använts för andra stöd. Regeringens avsikt är att administrationen av stödet sker genom att prövar ansökningar om stöd och lämnar uppgifter om beslutade stöd till . ansvarar för den centrala administrationen och samman- ställer uppgifterna från länsstyrelserna. Till lämnas de uppgifter som behövs för att fastighetsägarens skattekonto ska kunna krediteras. Detta utgör ett administrativt effek- tivt system med möjlighet till uppföljning och utvärdering av stödet. För att administrera systemet föreslås medel tillföras och länsstyrelserna (se vidare utgiftsområde 18, Sam- hällsplanering, bostadsförsörjning och byg- gande). Med anledning av remissinstansernas syn- punkter om vikten av en längre genom- förandeperiod för att få till stånd de avsedda investeringarna anser regeringen att själva ge- nomförandeperioden för stödet bör förlängas till . Trots den förlängda genomförandeperioden är det regeringens avsikt att det totala skattebortfallet inte skall överstiga vårpropositionens uppskattning på . Regeringen avser att besluta om en för- ordning med närmare föreskrifter om stödet och i denna säkerställa att det totala skattebortfallet inte överstiger . Förslagen i promemorian har anmälts till kommissionen i enlighet med EG-fördragets regler om statligt stöd. Skriftväxling pågår med kommissionen och det är osäkert om beslut kan erhållas före riksdagsbehandlingen av budgetpro- Eftersom stödet kan träda i kraft först sedan kommissionen har gett sitt god- kännande och det är angeläget att stödet beslutas och införs utan onödig fördröjning bör regeringen bemyndigas att fastställa tidpunkt för ikraftträdande. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.3. 8.7.2Investeringsstimulans för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler Regeringens förslag: Ett investeringsstöd införs till ägare av fastigheter med offentliga lokaler i syfte att stimulera vissa specificerade investeringar i energieffektivisering och konver- tering till förnybara energikällor. Stödet skall främja ökad energieffektivitet och ökad användning av förnybara energikällor samt bidra till att öka investeringarna inom bygg- och fastighetssektorn och därmed stimulera till en ökad sysselsättning. Den stödberättigade inve- steringen skall genomföras till , utom vad avser solceller, där genomförandeperioden utsträcks till . Stödet till- godoförs fastighetsägarna genom en kreditering av stödet på sådant skattekonto som har upprättats för dem enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). Ärendet och dess beredning: ekonomiska vårproposition gjorde regeringen bedömningen att en särskild investerings- stimulans för vissa energi- och miljöinvesteringar bör införas (prop. 2003/04:100, s. 96). har låtit utarbeta en promemoria med förslag till närmare utformning av stödet. Promemorian har remissbehandlats. Remissinstansernas synpunkter finns tillgängliga i (dnr N2004/5200/ESB). Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Regeringen föreslår att genomförandetiden för de stödberättigade åtgärderna förlängs till , förutom vad gäller solceller där genomförande- perioden skall utsträckas till . Remissinstanserna: De flesta remissinstan- serna ställer sig positiva till det föreslagna investeringsstödet och delar i stort sett prome- förslag till hur stödet bör utformas. Åtskilliga remissinstanser anser dock att den föreslagna tidsperioden, till och med , är för kort. Vikten av poängteras av bl.a. , , , , , , och Länsstyrelserna i , , , , och . anser att ledtiderna för de flesta av de föreslagna stödberättigade åtgärderna medför att genomförandeperioden bör för- dubblas. anser att det är positivt med ett marknadsstöd för sol- celler som komplement till pågående forsknings- och utvecklingsinsatser men är tveksamma till om den avsedda effekten kommer att uppnås med den korta genomförandeperioden. anser att även värmecen- traler bör kunna vara stödberättigade, medan anser att både egna värmecentraler och reningsanläggningar bör kunna omfattas av stöd. yrkar att de värmebesparande åtgärder som skall vara stödberättigade preciseras i det fortsatta arbetet. anser att villkoren för stödet är delvis olyckligt utformade därför att användningen av elvärme jämställs med använd- ningen av fossila bränslen. avstyrker att skattekontot används mot bakgrund av stödets kortvariga karaktär. betonar att den närmare stöd- utformningen bör göras så att stödet blir så enkelt som möjligt att hantera både för myndigheter och fastighetsägare. påpekar att bedömd inverkan av de stödberättigade åtgärderna är väsentliga för att följa upp och utvärdera stödet. Statskontoret framför att det bör klargöras hur det föreslagna investeringsstödet skall bidra till de uppsatta målen. Skälen för regeringens förslag: Med hänvisning till de energi- och miljöpolitiska målen gjorde regeringen ekonomiska vårproposition bedömningen att en särskild investeringsstimulans för energibesparande åt- gärder och konvertering till förnybar energi i offentliga lokaler bör införas för perioden till . Vidare är det angeläget att åtgärderna bidrar till att öka investeringarna inom bygg- och fastighets- sektorn och därmed stimulerar till en ökad sysselsättning. De åtgärder som föreslås innebär att ägare till offentliga lokaler under vissa förutsättningar medges en investeringsstimulans om investeringar sker i energieffektivisering eller konvertering till förnybar energi. Stödet skall uppgå till av de totala kostnaderna för sådana åtgärder upp till ett visst belopp. För installation av solceller skall stimulansen uppgå till av den totala kostnaden för en sådan åtgärd upp till ett visst belopp. Det totala skattebortfallet beräknas till . Den förhöjda stimulansen för installation av solceller beräknas svara för av detta belopp. När det gäller frågan om yttrande om att tillämpa skattekrediteringsför- farande för det aktuella stödet är detta ett förfarande som använts förut och det finns rutiner för . Regeringen bedömer även i detta fall att skattekrediteringsförfarandet är administrativt lämpligt. För att administrera stödet vid berörda myndigheter föreslås att medel tillförs respektive 2006 för detta ändamål (se vidare utgiftsområde 21 Energi, avsnitt 7.1.2). Stimulansen skall kunna tillämpas på åtgärder som beslutas till och med . Med anledning av remissinstansernas synpunkter om behovet av för att få till stånd de avsedda investeringarna bör genomförande- perioden för stödet utsträckas till , förutom vad avser solceller, där genomförandeperioden skall utsträckas till . Trots den förlängda genom- förandeprocessen är det regeringens avsikt att det totala skattebortfallet inte skall överstiga vårpropositionens uppskattning på . Avsikten är vidare att genomförande- perioden för stödet skall begränsas till den. Regeringen avser att besluta om en förordning med närmare föreskrifter om stödet och i denna säkerställa att det totala skattebortfallet inte överstiger . När det gäller frågorna om att närmare specificera de stödberättigade åtgärderna, genomförandeperio- den och avgränsningen av de offentliga lokalerna avser regeringen återkomma till dessa frågor i den förordning som skall tas fram för stödet. Vad gäller uppföljning och utvärdering av att stödet uppfyller uppsatta mål kommer regeringen uppdra åt de myndigheter som skall svara för att administrera stödet att utveckla rutiner för detta. En anmälan skall ske till kommissionen i enlighet med EG-fördragets regler om statligt stöd. Det är angeläget att stödet beslutas och införs utan onödig fördröjning. Eftersom stödet kan träda i kraft först sedan kommissionen har gett sitt godkännande och då godkännande inte kan förväntas innan riksdagsbehandlingen av budgetpropositionen bör regeringen bemyndigas att fastställa datum för ikraftträdande. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.2. Regeringens bedömning: En utredning tillsätts med uppdrag att analysera och lämna förslag till regionala stimulansåtgärder på skatteområdet. Uppdraget skall i första hand avse höjda grundavdrag i stödområde A från . Skälen för regeringens bedömning: Det är angeläget att på olika sätt stimulera den regionala utvecklingen i vissa delar av där medborgare och företag kan ha höga kostnader till följd av långa avstånd och kallt klimat. Vissa skattenedsättningar finns redan. På punktskatte- området finns en nedsättning av energiskatten på el för norra och en regional differen- tiering av fordonsskatten. På socialavgiftsom- rådet finns en särskild ned- sättning för stödområde A. Det finns anledning att överväga ytterligare regionala inslag i skattesystemet. Mot denna bakgrund bör en utredning till- sättas med uppgift att analysera och lämna förslag till regionala stimulanser på skatte- området. I första hand skall utredas ett förhöjt grundavdrag inom stödområde A som bör gälla fr.o.m. . En särskild ram avsätts för detta ändamål om . Om förslaget om höjt grundavdrag i stöd- område A inte kan genomföras ska ramen användas för andra regionala åtgärder med samma syfte. I detta avsnitt redovisas de offentlig-finansiella effekterna av de förslag till förändrade skatte- regler som lämnas eller aviseras i denna propo- sition. Budgeteffekter för åren 20052007 redovisas i tabell 8.5. Fyra olika typer av effekter redovisas. Först anges bruttoeffekterna som beskriver den statiskt beräknade förändringen i intäkterna från den skatt som regeländringen avser (räknat på helår) utan beaktande av eventuella indirekta effekter. Därefter redovisas kalenderårseffekten på statsbudgeten för åren 20052007. Denna redo- visning sker i kassamässiga termer, vilket innebär att olika slag av uppbördsförskjutningar i skatte- och avgiftsuttaget beaktas. Sådana förskjutningar förekommer i olika stor utsträckning och med olika tidsprofil för olika skatter. En kassamässig redovisning är bland annat av betydelse vid beräkningen av statens lånebehov. Vid en bedömning av de kortsiktiga ekono- miska effekterna av olika åtgärder är den periodiserade nettoeffekten för den konso- liderade offentliga sektorn mest relevant. I den periodiserade redovisningen förläggs föränd- ringar i skatte- och avgiftsintäkter till det inkomstår skatten eller avgiften avser. Vidare beaktas nettoeffekten även till olika slag av indirekta effekter på skatteintäkterna i stort och på offentliga utgifter. Den periodiserade netto- effekten redovisas för åren 20052007. Slutligen redovisas den varaktiga nettobudget- effekten för varje åtgärd. Den ger ett mått på den långsiktiga kostnaden för offentlig sektor av de olika åtgärderna. Avvikelser mellan varaktiga effekten och de periodiserade årseffekterna be- ror bl.a. på fördröjd övervältring av vissa skatter på andra skattebaser. Vid temporära åtgärder utgörs den varaktiga effekten av räntan på nu- värdet av framtida saldoförändringar. Den inkomstberäkning som re- dovisas i kapitel 5 baseras både på de förslag till förändrade skatteregler som presenterats i denna proposition och på bedömningar av den ekono- miska utvecklingen. I kapitel 5 redovisas inkom- sterna i nominella termer. De offentlig-finan- siella effekterna av de olika förslagen som redo- visas i detta kapitel har däremot beräknats utifrån priser och volymer. Förslaget om ytterligare kompensation för den allmänna pensionsavgiften beräknas medföra en varaktig budgetförsvagning på . Detta belopp utgör nettot av den negativa effekten på statsbudgeten av skattere- duktionen som beräknas uppgå till och en positiv effekt på kommunernas skatteintäkter av minskad avdragsrätt som beräknas uppgå till . Den kassamässiga effekten på statsbudgeten blir något lägre , 2005, på grund av uppbördsförskjutningar. Förslaget om att höja grundavdraget inom ramen för grön skatteväxling beräknas ge en of- fentlig finansiell budgetförsvagning på 3,72 mil- jarder kronor. Höjningen omfattar endast per- soner som enbart betalar inkomst- skatt. Därför uppkommer ingen effekt på intäk- terna i statsbudgeten. En begränsad uppräkning av skiktgränserna för beräknas medföra en var- aktig budgetförstärkning på . De föreslagna förändringarna i nivåerna på vissa socialavgifter ger sammantagna inga offentlig-finansiella effekter. En höjning av avdraget för arbetsresor från till per mil beräknas ge en budgetförsvagning på 2005. Förslaget om minskad nedsättning av social- avgifterna beräknas öka intäkterna med . I och med att socialavgif- terna är avdragsgilla mot företagens inkomster uppkommer en motverkande indirekt budget- effekt som reducerar den periodiserade netto- budgetförstärkningen till . Budgeteffekten av en förlängning av över- gångsbestämmelsen om beskattning av sjömän i det nordiska skatteavtalet bedöms vara ytterst marginell. En höjning av fribeloppet för sambeskattade par i förmögenhetsskatten beräknas försvaga intäkterna med . Uppbörds- förskjutningar medför dock att den kassamässiga effekten på statsbudgeten 2005 blir relativt marginell. De föreslagna skattehöjningarna inom ramen för grön skatteväxling 2005 har en total omslut- ning på i periodiserade nettotermer. Indirekta effekter av olika slag medför dock att den varaktiga nettobudgetför- stärkningen av dessa åtgärder uppgår till totalt . Höjningen av fordons- skatten för personbilar beräknas ge en budget- förstärkning på netto 2005. Höjd fordonsskatt för lätta lastbilar och lätta bussarbidrar med ytterligare . Den aviserade omläggningen av for- donsskatten för lätta fordon 2006 är avsedd att ske på ett offentligt finansiellt neutralt sätt. Höjningen av bensinskatten och dieselskatten förväntas ge en budgetförstärkning på 0,92 res- pektive netto 2005. Elskat- tehöjningen beräknas bidra med en nettobud- getförstärkning på 2005. Förslaget om sänkt dieselskatt för arbetsma- skiner som används i jord- och skogsbruk beräk- nas ge en nettobudgetförsvagning på 0,52 mil- jarder kronor netto. De föreslagna förändringarna i den s.k. 0,8-procentsregeln för nedsättning av koldioxid- skatt förväntas endast få marginella budget- mässiga konsekvenser. Detsamma gäller förläng- ningen av begränsningsregeln avseende kalk- och cementbranschen m.m. (1,2-procentsregeln). Den fortsatta avtrappningen av avdraget för energiskatt på el som producerats i vindkraftverk beräknas ge en budgetförstärkning på 0,02 mil- jarder kronor 2005. Förslag i andra propositioner Den aviserade förändringen av reglerna för in- komstbeskattning av utomlands bosatta, de s.k. SINK-reglerna, beräknas medföra en mindre intäktsförstärkning på . Förslaget att slopa arvs- och gåvoskatten beräknas minska intäkterna med . Förskjutningar i uppbörden medför dock att den kassamässiga effekten på stats- budgeten blir något mindre 2005. En räntebeläggning av vinstmedlen i periodiseringsfonderna beräknas ge en budget- förstärkning på . Avsätt- ningarna till periodiseringsfonderna förväntas öka och räntan förväntas stiga . Skattebasen för räntebe- läggningen förväntas därmed öka väsentligt snabbare än nominell BNP. Den här redovisade budgetförstärkningen har därför inte beräknats som brukligt är utifrån ikraftträdandeårets priser och volymer utan speglar även skillnaden i Den förväntade periodiserade nettobudgetförstärkningen uppgår till 1,5 miljar- der kronor 2005, 2006 och 2007. Den varaktiga bud- getförstärkningen är beräknad till . Intäkterna av trängselskatten beräknas till 2005. Beräkningen bygger på att systemet tillämpas halva . är intäkterna beräknade till under förutsättning att systemet tilläm- pas fram till . Den aviserade skatten vid färd på svinesundsbroarna beräknas medföra intäkter på . Eftersom skatten börjar tas ut först när den nya bron tas i bruk begränsas intäkterna detta år till . Nya regler i mervärdesskattelagen rörande beskattningen av handeln med el och gas för- väntas inte medföra någon offentlig-finansiell effekt. Ett slopande av det fasta beloppet på i den statliga inkomstskatten föreslogs redan i budgetpropositionen och har därför redan beaktats i den intäktsberäkning som redovisas i kapitel 5 i denna proposition. En fortsatt reformering av de s.k. 3:12-regler- na aviserades redan i budgetpropositionen . Därvid avsattes ett utrymme i budgeten för de ytterligare åtgärder som bereds vidare. Även de åtgärder som regeringen avser att föreslå inom ramen för strategin för alternativa drivmedel aviserades i budgetpropositionen . Budgeteffekterna av dessa förslag har därför redan beaktats i den intäktsberäkning som redovisas i kapitel 5 i denna proposition. ekonomiska vårproposition avise- rades investeringsstöd till fastighetsägare av flerbostadshus vid inrättande av källsorterings- utrymmen samt till ägare av fastigheter med offentliga lokaler för bl.a. vissa energieffektivi- serande åtgärder. Därvid avsattes utrymme i budgeten för dessa ändamål. I denna proposition föreslås dock att genomförandeperioden för den del av investeringsstödet som riktas till ägare av fastigheter med offentliga lokaler vid installation av solceller förlängs till . Den totala ramen föreslås dock vara densamma. Förändringen medför därför endast en förskjut- ning i tiden av det tidigare aviserade skatte- bortfallet. Sammantagna effekter av skatteåtgärderna Sammantaget medför de nu föreslagna och aviserade åtgärderna en nettoförsvagning av budgeten för offentlig sektor 2005 på 8,03 mil- jarder kronor i periodiserade termer. För stats- budgeten innebär de här redovisade åtgärderna en försvagning på i kassa- mässiga termer 2005. Tabell 8.10 Budgeteffekter av åtgärder på skatteområdet m.m. Bruttoeffekter, kassamässiga effekter för statsbudgeten och periodiserade nettoeffekter för offentlig sektor år 2005-2007 samt varaktiga effekter för offentlig sektor Kompensation för allmän pensionsavgift 1/1 2005 -6,45 -5,91 -6,45 -6,45 -6,45 -6,45 -6,45 -6,45 -9,42 -8,64 -9,42 -9,42 -9,42 -9,42 -9,42 -9,42 1/1 2005 -3,72 -3,72 -3,72 -3,72 -3,72 Begränsad uppräkning skiktgränser, KPI + 1/1 2005 Höjt milavdrag fr. till 1/1 2005 -0,31 -0,01 -0,05 -0,05 -0,31 -0,31 -0,31 -0,31 1/1 2005 -0,30 -0,30 -0,30 -0,30 -0,30 -0,30 -0,30 -0,30 1/1 2005 -1,10 -0,11 -1,10 -1,10 -1,10 -1,10 -1,10 -1,10 1/1 2005 Sänkt dieselskatt jord och skogsbruk /l 1/1 2005 -0,71 -0,48 -0,52 -0,52 -0,52 -0,52 -0,52 -0,52 Höjd fordonsskatt lastbilar och lätta bussar 1/1 2005 1/1 2005 Höjd bensinskatt /liter 1/1 2005 Höjd dieselskatt /liter 1/1 2005 Höjd elskatt /kWh 1/1 2005 1/1 2005 -1,80 -3,32 -7,45 -7,65 -7,65 -7,76 Förslag i andra propositioner Slopad arvs- och gåvoskatt 1/1 2005 -2,60 -1,80 -2,60 -2,60 -2,60 -2,60 -2,60 -2,60 1/1 2005 1/1 2005 1/6 2005 -1,28 -0,46 -0,58 -0,07 -0,37 -3,08 -3,78 -2,49 -8,03 -7,72 -7,55 -8,13 1Med bruttoeffekt avses endast den direkta effekten av den skatt som regeländringen avser. 2Bruttoeffekten är inte beräkningsbar. 3Lagen träder i kraft 1/1 2005 men börjar tillämpas vid en ännu ej beslutad tidpunkt. Beräkningen av budgeteffekten utgår från att skatt kommer tas ut och fram till . Enligt 9 kap. 5 § regeringsformen kan för löpande budgetår på tilläggsbudget göra en ny beräkning av statsinkomster samt ändra anslag och anvisa nya anslag. De förändringar av gällande statsbudget som kan överblickas och andra frågor som regeringen anser bör tas upp, redovisas i det följande. Anslagsförändringarna i detta förslag till tilläggsbudget innebär att anvisade medel ökar med netto. De föreslagna ökningarna av anslagen uppgår till och de föreslagna minskningarna uppgår till . Av anslagsökningarna avser tillskott för att nollställa utnyttjade anslagskrediter på fyra rättighetsstyrda anslag. Dessa anslags- ökningar påverkar inte medelsförbrukningen eller utgifterna under utgiftstaket . Efter de föreslagna åtgärderna uppgår budgeteringsmarginalen 2004 till Regeringens förslag: Anslaget 46:2 Justitiekanslern minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att bidra till finansieringen av ökningen av det under utgifts- område 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 4:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. bör anslaget 46:2 Justitiekanslern minskas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Riksdagsstyrelsens förslag: Anslaget 90:3 förvaltningskostnader ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 90:4 ombudsmän, justitie- ombudsmännen minskas med . 9.2Tilläggsbudget per utgiftsområde Skälen för riksdagsstyrelsens förslag: En genomförd översyn av säkerheten vid 9.2.1Utgiftsområde 1 visar att behov finns av att vidta I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på .