prop · GR0376 · 2004-03-10 00:00:00 — Regeringens proposition 2003/04:76 Vissa fastighetstaxeringsfrågor, m.m. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås vissa ändringar i bestämmelserna om fastighets- taxering års allmänna fastighetstaxering av lantbruksenheter. Det är främst fråga om tekniska justeringar i värderingsförfarandet. De nya reglerna föreslås träda i kraft . I propositionen föreslås även att en fastighetsdeklaration skall kunna lämnas i form av ett elektroniskt dokument samt att deklarationsförfaran- det vid den förenklade fastighetstaxeringen skall vara detsamma som vid den allmänna fastighetstaxeringen. Reglerna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången vid fastighetstaxering. I propositionen föreslås slutligen vissa tekniska korrigeringar i mervärdesskattelagen (1994:200). Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152)......................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200)........................................................................... Ärendet och dess beredning............................................................. Den allmänna fastighetstaxeringen .................................... Normbyggnaden för ekonomibyggnad ............................. Deklarationsförfarandet vid den förenklade fastighetstaxeringen... Konsekvenser för de offentliga finanserna...................................... 9.1Förslaget till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152)....................................................................... 9.2Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200)......................................................................... (dnr 9317-03/100).................................................................. Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över promemoria (dnr 9317-03/100)................ (dnr 1758-01/151).................................................................. Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över promemoria (dnr 1758-01/151)................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), och 2.lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetstaxeringslagen (1979:1152)1 dels att 18 kap. 1 a § skall upphöra att gälla, dels att 7 kap. 4 a §, 10 kap. 2 §, 13 kap. 3 § och 18 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 18 kap. 3 a §, av föl- jande lydelse. Riktvärdena för värderingsenheter som ingår i en lantbruksenhet skall bestämmas med hänsyn till de värdeförhållanden som gäller för medel- stora lantbruksenheter. Lantbruksenhetens sammanlagda riktvärde skall korrigeras med hänsyn till storleksinverkan och särskilda värdeför- hållanden, om det behövs på grund av prisbildningen. Detta benämns storlekskorrektion. Det belopp med vilket korrigering sker skall fördelas och redovisas på de värderingsenheter som ingår i lantbruksenheten, i förhållande till värderingsenheternas riktvärden före korrigering. Storlekskorrektion skall ske en- dast om den föranleder en höjning eller sänkning av lantbruks- enhetens sammanlagda riktvärde med . Som riktvärde för en värde- ringsenhet avseende ett djurstall för nötkreatur som är byggt , är av normal be- skaffenhet och har en storlek av får endast anges värden i en fastställd värde- serie. Som riktvärde för en värde- ringsenhet avseende ett djurstall för nötkreatur som är byggt , är av normal be- skaffenhet och har en storlek av får endast anges värden i en fastställd värde- serie. 1Senaste lydelse av 18 kap. 1 a § 2003:650. 2Senaste lydelse 1997:451. 3Senaste lydelse 1990:1382. Inom varje värdeområde skall riktvärden för åker bestämmas för skilda förhållanden för en eller flera av följande värdefaktorer. Med storlek avses åkermarkens areal. Med beskaffenhet avses åkermarkens produktions- förmåga och brukningsförhållanden. För värdefaktorn beskaffenhet skall finnas tre eller fem klasser, där mittklassen svarar mot genomsnittlig beskaffenhet inom värdeområdet. Värdeskillnaden mellan högsta och lägsta klass får för , som är tillfredsställande dränerad genom självdränering eller äldre täckdikning, uppgå till högst av värdet av av genomsnittlig Värdeskillnaden mellan två intilliggan- de klasser får dock uppgå till högst per Åkermarkens dränering bestäms av befintliga täck- dikningars och huvudavlopps beskaffenhet samt av markens behov av dränering. För värdefaktorn dränering skall finnas högst tre klasser. Inom varje värdeområde skall riktvärden för åker bestämmas för skilda förhållanden för en eller flera av följande värdefaktorer. Med storlek avses åkermarkens areal. Med beskaffenhet avses åkermarkens produktions- förmåga och brukningsförhållanden. För värdefaktorn beskaffenhet skall finnas tre eller fem klasser, där mittklassen svarar mot genomsnittlig beskaffenhet inom värdeområdet. Värdeskillnaden mellan högsta och lägsta klass får för , som är tillfredsställande dränerad genom självdränering eller äldre täckdikning, uppgå till högst av värdet av av genomsnittlig 4 Senaste lydelse 1990:1382. Värdeskillnaden mellan två intilliggan- de klasser får dock uppgå till högst per hektar. dikningars och huvudavlopps beskaffenhet samt av markens behov av dränering. För värdefaktorn dränering skall finnas högst tre Till ledning vid allmän fastig- Till ledning vid allmän och för varje fastighet. året före det år då allmän fastighetstaxering äger rum allmän eller förenklad fastighets- Deklaration skall dock inte lämnas taxering äger rum fått förslag till staten och som enligt 3 kap. 2 § är skall dock inte lämnas för för- för fastighet som vid föregående och som enligt 3 kap. 2 § är un- års taxering inte åsatts högre taxe- dantagen från skatteplikt eller för fastighet som vid föregående års taxering inte åsatts högre taxe- Deklaration skall inte heller lämnas för fastighet för allmänna kommu- nikationsändamål eller för distributionsbyggnad, värmecentral eller reningsanläggning som enligt 3 kap. 2 § är undantagen från skatteplikt eller för byggnad på annans mark då byggnadens värde understiger . Finns på sådan kommunikationsfastighet som har nämnts hus- byggnad som används för annat än kommunikationsändamål skall dock deklaration lämnas. Efter föreläggande är också den som inte på grund av första stycket har deklarationsskyldighet, skyldig att lämna fastighetsdeklaration. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får före- skriva eller i enskilda fall medge att allmän och förenklad fastig- 5 Senaste lydelse 2001:1218. hetsdeklaration får lämnas i form Prop. 2003/04:76 av ett elektroniskt dokument. Med ett elektroniskt dokument avses en upptagning som har gjorts med hjälp av automatiserad databehandling och vars innehåll och utställare kan verifieras ge- nom ett visst tekniskt förfarande. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den upphävda 18 kap. 1 a § gäller dock års fastighetstaxering. 3.De nya föreskrifterna i 7 kap. 4 a §, 10 kap. 2 § och 13 kap. 3 § tillämpas första gången vid fastighetstaxering. 4.De nya föreskrifterna i 18 kap. 1 och 3 a §§ tillämpas första gången vid fastighetstaxering. Varje näringsidkare skall säker- ställa att faktura utfärdas av honom själv eller i hans namn och för hans räkning av köparen eller en tredje person, för andra betalningar för- skott eller a conto än som avses i 2 § eller 13 kap. 14 § första stycket, som gjorts till honom för en sådan omsättning som avses i 1 §. Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen Härigenom föreskrivs att 8 kap. 6 § samt 11 kap. 3, 5, 6 och 8 §§ mervärdesskattelagen (1994:200)1 skall ha följande lydelse. Den ingående skatten uppgår till samma belopp som den utgående skatten hos den som är skattskyldig för omsättningen eller importen. Om företaget har sin redovisning i euro skall beaktas vad som anges i 13 kap. 15 a § andra stycket och 23 a § andra stycket. Om företaget har sin redovisning i annan valuta än svenska kronor eller euro skall beaktas vad som anges i 11 kap. 11 § andra stycket. I 13 kap. 26 § finns bestämmelser om återförande av sådan ingående skatt som hänför sig till ett förvärv för vilket en skattskyldig har fått pris- nedsättning efter det att han gjort avdrag för skatten. 3 §3 Varje näringsidkare skall säker- ställa att faktura utfärdas av honom själv eller i hans namn och för hans räkning av köparen eller en tredje person, för andra betalningar a conto än som avses i 2 § eller 13 kap. 14 § första stycket, som gjorts till honom för en sådan omsättning som avses i 1 §. Nuvarande lydelse enligt Föreslagen lydelse SFS 2003:659 En faktura eller jämförlig hand- ling skall i de fall som anges i 2 § 1 eller 2 och 2 a § första stycket innehålla uppgift om 2.skattens belopp för varje skattesats, utom i fråga om faktura eller jämförlig handling som avses Lagen omtryckt 2000:500. Senaste lydelse 2003:1134. Senaste lydelse 2003:1134. i 2 a § första stycket 1, 3.utställarens och mottagarens namn och adress eller någon annan uppgift genom vilken de kan identifieras, 5.platsen för varans motta- gande, 6.den skattskyldiges registre- ringsnummer till mervärdesskatt eller, då den skattskyldige inte är registrerad, hans person- eller organisationsnummer om det finns ett sådant och annars en likvärdig uppgift, 7.det förhållandet att skatt- skyldighet föreligger enligt 1 kap. 2 § första stycket 2, 3 eller 4 b, och 8. övrigt som kan ha betydelse för bedömningen av skattskyldig- heten och mottagarens avdragsrätt eller rätt till återbetalning. Bestämmelserna i första stycket 35 får frångås då fråga är om en faktura eller jämförlig handling som upptar endast ett mindre be- lopp. Om andra stycket inte är tillämpligt och det med hänsyn till en skattskyldigs verksamhet finns särskilda skäl för det, får Skatte- verket på ansökan av den skatt- skyldige besluta att denne inte behöver lämna uppgift om motta- garen enligt första stycket 3. Vid tillämpning av detta kapitel skall, i fråga om en sådan mer- värdesskattegrupp som avses i 6 a kap. 1 §, med skattskyldig förstås näringsidkare i gruppen som om- sätter varor eller tjänster utanför gruppen. Vad som sägs i detta kapitel om den skattskyldiges registrerings- nummer till mervärdesskatt avser vid omsättningar enligt första stycket det registreringsnummer till Vid tillämpning av detta kapitel skall, i fråga om en sådan mer- värdesskattegrupp som avses i 6 a kap. 1 §, med skattskyldig förstås näringsidkare i gruppen som om- sätter varor eller tjänster utanför gruppen. Vad som sägs i detta kapitel om den skattskyldiges registrerings- nummer till mervärdesskatt avser vid omsättningar enligt första stycket det registreringsnummer till mervärdesskatt som tilldelats en sådan grupphuvudman som avses i 6 a kap. 4 §. mervärdesskatt som tilldelats en Prop. 2003/04:76 sådan grupphuvudman som avses i 6 a kap. 4 §. Nuvarande lydelse enligt Föreslagen lydelse SFS 2003:659 Om en köpare utfärdar en av- räkningsnota och säljaren enligt 4 § 1 därför inte är skyldig att ut- färda faktura eller jämförlig hand- ling, skall köparens avräknings- nota innehålla de uppgifter som anges i 5 § första stycket. När det finns särskilda skäl får medge att en sådan nummeruppgift som anges i 5 § första stycket 6 utelämnas. Faktura som avses i 1 § får över- föras på elektronisk väg endast om mottagaren godkänner det. Faktura som avses i 1 § får över- föras på elektronisk väg endast om mottagaren godkänner det. Fakturor som utfärdas i enlighet med 1 § eller 7 § skall, om inte annat följer av 9 §, innehålla följande uppgifter: 1.datum för utfärdandet, 2.ett löpnummer baserat på en eller flera serier, som ensamt identi- fierar fakturan, 3.säljarens registreringsnummer till mervärdesskatt under vilket varorna eller tjänsterna har omsatts, 4.kundens registreringsnummer till mervärdesskatt under vilket han förvärvat varorna eller tjänsterna, om han är skattskyldig för förvärvet av varorna eller tjänsterna eller det är fråga om en gemenskapsintern varu- försäljning enligt 3 kap. 30 a eller 30 b §, 5.säljaren och köparens namn och adress, 6.de omsatta varornas mängd och art eller de omsatta tjänsternas om- fattning och art, 7. datum då omsättningen av varorna eller tjänsterna utförts eller slutförts eller det datum då sådan a conto-betalning som avses i 3 § erlagts, om ett sådant datum kan fastställas och det skiljer sig från datumet för fakturans utfär- 7. datum då omsättningen av varorna eller tjänsterna utförts eller slutförts eller det datum då sådan förskotts- eller a conto- betalning som avses i 3 § erlagts, om ett sådant datum kan fastställas och det skiljer sig från datumet för 4 Senaste lydelse 2003:1134. 8.beskattningsunderlaget för varje skattesats eller undantag, enhets- priset exklusive skatt enligt denna lag, samt eventuell prisnedsättning eller rabatt om dessa inte är inkluderade i enhetspriset, 10.det mervärdesskattebelopp som skall betalas, såvida inte en särskild ordning tillämpas för vilken denna lag utesluter en sådan uppgift, 11.vid befrielse från skatt eller när köparen i enlighet med 1 kap. 2 § första stycket 2, 3, 4, 4 a, 4 b eller 5 är skyldig att betala mervärdesskatt, en hänvisning till a) den relevanta bestämmelsen i denna lag, b) den relevanta bestämmelsen i rådets sjätte direktiv (77/388/EEG) av om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund, eller c) en annan uppgift om att omsättningen är skattebefriad eller att köpa- ren är skyldig att betala mervärdesskatt, 12.vid leverans av ett nytt transportmedel till ett annat EGland, de uppgifter i 1 kap. 13 a § som avgör att varan skall hänföras till ett sådant transportmedel, 13.vid tillämpning av vinstmarginalsystemet i 9 a kap. eller 9 b kap., en hänvisning till a) dessa bestämmelser b) artikel 26 respektive 26 a i rådets sjätte direktiv (77/388/EEG), eller c) en annan uppgift om att vinstmarginalsystemet tillämpas. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Prop. Den allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksenheter års allmänna fastighetstaxering av lantbruksenheter har Riks- skatteverket i en promemoria föreslagit vissa ändringar i fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Det är främst fråga om tekniska justeringar i värderingsförfarandet. Värderingsmodellerna kommer i princip att bygga på de värderingsmodeller som användes vid allmänna fastighetstaxering av lantbruksenheter. Riksskatte- verkets förslag till lagtext finns i bilaga 1. Promemorian har remiss- behandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftnings- ärendet (dnr Fi2003/6190). Regeringens förslag grundar sig i huvudsak på vad anfört i sin promemoria. har i en promemoria lagt fram förslag om elektronisk dokumenthantering och elektroniskt uppgifts- lämnande vid fastighetstaxeringen. Verkets förslag till lagtext finns i bilaga 3. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En sammanställning av remiss- yttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi2001/532). Delar av promemorian har behandlats tidigare. Genom ändringar i fastighets- taxeringsförordningen (1993:1199) infördes års fastighets- taxering en möjlighet att sätta upp vissa beslut i form av elektroniska dokument (SFS 2001:1223). Regeringen föreslår i det följande att fastig- hetsdeklarationer skall kunna lämnas i form av elektroniska dokument. I propositionen föreslås slutligen vissa rättelser i mervärdesskattelagen (1994:200). Förslagen har inte remitterats till Lagrådet. Förslaget i 18 kap. 3 a § fastighetstaxeringslagen (1979:1152, FTL) att en fastighetsdeklaration skall kunna lämnas i form av ett elektroniskt dokument har utformats med 4 kap. 4 § lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontroll- uppgifter som förebild. Den paragrafen granskades av Lagrådet . Enligt regeringens bedömning är det nu framlagda förslaget av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Förslaget i 18 kap. 1 § FTL innebär att deklarationsförfarandet vid den förenklade fastighetstaxeringen skall vara detsamma som vid den Reglerna om deklarationsförfarandet vid den allmänna fastighetstaxeringen granskades av Lagrådet i samband med propositionen 1994/95:53. Lagrådet hade inte några invändningar Regeringen gör bedömningen att det nu framlagda för- slaget är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna bety- Övriga förslag, som innebär tekniska justeringar i värderingsför- Prop. 2003/04:76 farandet vid fastighetstaxeringen samt rättelser i mervärdesskattelagen (1994:200), är enligt regeringens mening av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 4 Den allmänna fastighetstaxeringen Regeringens förslag: Beloppsgränsen för storlekskorrektion tas bort. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inget att erinra mot promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: års allmänna fastighets- taxering av lantbruksenheter infördes regler avseende storlekskorrektion. Reglerna, som finns i 7 kap. 4 a § fastighetstaxeringslagen (1979:1152, FTL), innebär att riktvärdena för lantbruksenheter skall bestämmas med hänsyn till de värdeförhållanden som gäller för medelstora lantbruks- enheter. För övriga lantbruksenheter skall riktvärdena bli föremål för en storlekskorrektion, om och i den mån en korrektion behövs på grund av prisbildningen. Storlekskorrektionen skall beräknas med utgångspunkt från lantbruksenhetens sammanlagda riktvärde. Storlekskorrektion skall endast ske om den föranleder en höjning eller sänkning av lantbruks- enhetens sammanlagda riktvärde med . Enligt Riks- skatteverkets föreskrifter (RSFS 1997:9) skall med en medelstor lant- bruksenhet förstås en lantbruksenhet vars riktvärde utgör . I praktiken innebär beloppsgränsen på att det enbart är lant- bruksenheter med ett sammanlagt riktvärde som överstiger som får en sänkning av riktvärdet. Det är inga enheter som får en höjning av riktvärdet. Vid provvärderingen års allmänna fastighetstaxering fram- kom det att beloppsgränsen på skapade problem. Vid överlå- telser av egendom med ett taxeringsvärde som understeg korrigerades taxeringsvärdet inte uppåt. Detta innebar att ett för lågt taxe- ringsvärde (T) ställdes mot köpeskillingen (K). Resultatet blev att kvoten T/K blev lägre än vad den borde ha varit jämfört med om storlekskorrek- tion hade skett. För att nå taxeringsvärdenivån 0,75 kompenserades detta genom högre nivåer. Eftersom mindre lantbruksenheter är överrepresen- terade i ortsprismaterialet riskerade detta att få effekt för provvärderingen i sin helhet. I provvärderingen kompenserades därför för effekterna av beloppsgränsen på och taxeringsvärdenivån ställdes in på 0,72. Med hänsyn till de problem som beloppsgränsen medförde vid fastighetstaxering anser att denna bör tas bort. Regeringen delar den bedömningen. Förslaget föranleder ändring i 7 kap. 4 a § FTL. Regeringens förslag: Den s.k. normbyggnaden som används som ut- gångspunkt vid värdering av ekonomibyggnader justeras dels så att den skall anses uppförd , dels så att den skall avse ett djurstall om 701800 kvm. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inget att erinra mot promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: En av utgångspunkterna för värde- ringen av en lantbruksenhet är den s.k. normbyggnaden. Denna anges för ekonomibyggnader i 10 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152, FTL) som en byggnad uppförd och som avser ett djurstall om 301400 kvm. Enligt bör normbyggnaden ändras så att den i ålders- och storlekshänseende bättre anknyter till ett modernt djurstall. Regeringen delar den bedömningen. Uppförandet av mjölkkostall förprövas enligt djurskyddslagstiftningen. Statens jordbruksverks statistik över förprövningarna ger viss vägledning när det gäller att bedöma omfattningen av djurstallar av olika storlek och olika tidsperioder. Stallar för 50 kor (701800 kvm) började byggas mer frekvent . Regeringen föreslår mot den bak- grunden att normbyggnaden justeras så att den avser en byggnad uppförd och med en storlek om 701800 kvm. Förslaget föranleder ändring i 10 kap. 2 § FTL. Regeringens förslag: Den högsta tillåtna värdeskillnaden mellan två klasser inom värdefaktorn beskaffenhet höjs från /ha till Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inget att erinra mot promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: Av 13 kap. 3 § fastighetstaxerings- lagen (1979:1152, FTL) framgår att värdefaktorn beskaffenhet delas in i tre eller fem klasser där mittklassen svarar mot genomsnittlig beskaffen- het inom värdeområdet. Värdeskillnaden mellan två klasser får inte överstiga /ha. Utvecklingen inom jordbruket har sedan 1998 års allmänna fastighets- taxering av lantbruk kännetecknats av starkt ökande priser på framförallt Åkermarksvärdena uppgick vid denna taxering, uttryckt i 1996 års värdenivå, allmänt sett till /ha med de högsta vär- dena i bästa jordbruksområden. uppgår till eller därutöver och i till i allmänhet Mot bakgrund av denna värdeökning innebär ett bibehållande av regeln att värdeskillnaden mellan två klasser inte får överstiga /ha att indelningen i värdeområden måste förfinas i Detta är möjligt, men det kräver en förhållan- devis kostsam arbetsinsats. I stället bör, såsom före- Prop. 2003/04:76 slagit, gränsen om /ha höjas. Vid åkermarksvärden om 100 000 /ha är det rimligt med en skillnad om eller 5 /ha. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att gränsen höjs till /ha. Regeringens förslag föranleder ändring i 13 kap. 3 § FTL. 5Deklarationsförfarandet vid den förenklade fastighetstaxeringen Regeringens förslag: Deklarationsförfarandet vid den förenklade fastig- hetstaxeringen skall vara detsamma som vid den allmänna fastighets- taxeringen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens men är mer omfattande i det hänseendet att även föreslår att det skall införas ett överklagandeförbud när det gäller beslut om anstånd med att lämna fastighetsdeklaration. Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna tillstyrker eller har inget att erinra mot promemorians förslag. SBC Bostadsrättscentrum och är negativa till förslaget att deklarations- förfarandet skall vara detsamma vid den förenklade som vid den allmänna fastighetstaxeringen. SBC Bostadsrättscentrum avstyrker för- slaget att införa ett överklagandeförbud för beslut om anstånd med att lämna fastighetsdeklaration. Skälen för regeringens förslag: Vid den allmänna fastighetstaxe- ringen tillställs fastighetsägaren, i de fall det finns ett tillfredsställande uppgiftsunderlag, ett förslag till fastighetstaxering. Den allmänna dekla- rationsplikten gäller inte i dessa fall. De fastighetsägare som inte tillställs ett förslag till fastighetstaxering är utan föreläggande skyldiga att komma in med deklaration. En bestämmelse om detta finns i 18 kap. 1 § fastig- hetstaxeringslagen (1979:1152, FTL). Vid den allmänna fastighetstaxe- ringen ansvarar således de enskilda fastighetsägarna för uppgifts- lämnandet. Den som inte har fått ett förslag till fastighetstaxering måste avge deklaration på vanligt sätt för att inte riskera att påföras försenings- avgift. Vid den förenklade fastighetstaxeringen är huvudregeln enligt 18 kap. 1 a § FTL att fastighetsdeklaration inte behöver lämnas. Endast ägare till hyreshusenhet skall lämna sådan deklaration.