prop · GS0321d2 · 2004-10-18 00:00:00 — Sammanfattning av departementspromemorian Drivkrafter för minskad sjukfrånvaro (Ds 2004:16) presenterade socialdemokraterna, och en gemensam avsiktsförklaring med . I denna redovisades ett översiktligt förslag till ett system för arbetsgivarnas medfinansiering av anställdas sjukpenningkostnader. Härutöver innehöll avsiktsförklaringen ett antal förslag till åtgärder och satsningar. Med utgångspunkt från avsiktsförklaringen har en arbetsgrupp med tjänstemän från , och utarbetat denna departementspromemoria som innehåller ett antal förslag som föreslås träda i kraft . De huvudsakliga föreslagen är: Arbetsgivare skall som särskild sjukförsäkringsavgift betala av den hela sjukpenning som utbetalats till arbetstagare hos arbetsgivaren. Detta regleras i en ny lag om särskild sjukförsäkringsavgift i vissa fall. Arbetsgivaren skall stimuleras till aktiva insatser för att minska sjukfrånvaron och därför gäller arbetsgivarens medfinansiering inte om arbetstagaren får förebyggande sjukpenning, deltar i rehabilitering som ger rätt till rehabiliteringsersättning eller återgår i arbete till viss del. åläggs om det inte kan anses obehövligt att senast efter det att arbetsgivarens rehabiliteringsutredning har kommit in till upprätta en rehabiliteringsplan tillsammans med den sjukskrivne eller kalla denne till ett avstämningsmöte. Om den sjukskrivne saknar arbetsgivare och skall klargöra dennes behov av rehabilitering skall motsvarande gälla efter sjukanmälningsdagen. fastställer varje arbetsgivares avgiftsunderlag och beslutar om den särskilda sjukförsäkringsavgiften. Arbetsgivarna betalar via sitt skattekonto avgifterna till . Ett högkostnadsskydd införs lika för alla arbetsgivare som innebär att särskild sjukförsäkringsavgift som inte överstiger per kalenderår och arbetsgivare inte tas ut. En arbetsgivare skall aldrig behöva betala av sin sammanlagda lönesumma i särskild sjukförsäkringsavgift för ett kalenderår. För utsatta grupper med en väldokumenterad sjukdom som medför hög risk att drabbas av en eller flera längre sjukperioder införs ett skydd som innebär att de precis som redan gäller för sjuklön inte omfattas av medfinansieringen. Sjukförsäkringsavgiften sänks så att förslaget blir kostnadsneutralt i förhållande till arbetsgivarkollektivet. Nuvarande högkostnadsskydd för arbetsgivares sjuklönekostnader avskaffas och istället tillhandahåller staten en försäkring för mindre arbetsgivare. Sjukpenningen återställs till av den sjukpenninggrundande inkomsten. En obligatoriskt, förnyad utredning av arbetsförmågan införs vid sjukersättning som inte tidsbegränsats. Utredningen skall ske minst såvida inte den försäkrade har fyllt . Drivkrafter för minskad sjukfrånvaro (Ds 2004:16) Lagtext 1.1Förslag till lag om särskild sjukförsäkringsavgift i vissa fall Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag finns bestämmelser om en särskild sjukförsäkringsavgift för medfinansiering av kostnaderna för sjukpenning enligt 3 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring. 2 § I denna lag avses med arbetsgivare: den som enligt lagen (1991:1047) om sjuklön är skyldig att utge sjuklön till arbetstagare, arbetstagare: den som hos arbetsgivaren har rätt till sjuklön enligt lagen om sjuklön. 3 § En arbetsgivare skall betala en särskild sjukförsäkringsavgift när hel sjukpenning enligt 3 kap. 7 § lagen (1962:381) om allmän försäkring har betalats ut till dennes arbetstagare. 4 § Underlaget för beräkningen av den särskilda sjukförsäkringsavgiften är summan av hel sjukpenning enligt 3 kap. 7 § lagen (1962:381) om allmän försäkring som har utgetts under en kalendermånad till arbetstagare hos arbetsgivaren. Vid beräkningen av underlaget skall dock bestämmelserna i 5 och 6 §§ beaktas. 5 § Sjukpenning som har utgetts till arbetstagare grundad på inkomst av anställning enligt 3 kap. 2 § lagen (1961:381) om allmän försäkring skall hänföras till arbetsgivarens underlag i förhållande till den del av arbetstagarens sjukpenninggrundande inkomst av anställning som motsvarar den ersättning i pengar från arbetsgivaren, som arbetstagaren skulle ha haft rätt till om arbetstagaren inte hade avhållit sig från arbete. I de fall arbetstagarens sjukpenninggrundande inkomst av anställning är beräknad på inkomst från fler än en arbetsgivare skall en fördelning av inkomsterna göras mellan arbetsgivarna. Fördelningen skall göras med utgångspunkt i arbetstagarens sjukpenninggrundande inkomst av anställning utan beaktande av begränsningen till prisbasbeloppet som anges i 3 kap. 2 § andra stycket lagen om allmän försäkring. 6 § Om har beviljat särskilt högriskskydd för en arbetstagare enligt 13 § första stycket 2 eller andra stycket lagen (1991:1047) om sjuklön, skall arbetstagarens sjukpenning, för den tid be- slutet om högriskskydd gäller, inte medräknas i underlaget för beräkning av den särskilda sjukförsäkringsavgiften. 7 § Den särskilda sjukförsäkringsavgiften utgör av det av- giftsunderlag som överstiger per kalenderår. gör dock högst ett belopp som motsvarar av arbetsgivarens sammanlagda lönekostnader under ett kalenderår. Vid beräkningen av de sammanlagda lönekostnaderna bortses från avgifter enligt socialavgifts- lagen (2000:980) och lagen (1994:1920) om allmän löneavgift samt från skatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsin- 8 § fastställer underlaget för den särskilda sjukförsäk- ringsavgiften för varje kalendermånad och fattar beslut om avgiftens Beslut enligt första stycket skall fattas under första kalendermånaden efter det att sjukpenningen har utgetts till arbetstagare. Debitering och betalning av avgift 9 § Föreskrifter om debitering och betalning av den särskilda sjukförsäk- ringsavgiften finns i skattebetalningslagen (1997:483). 10 § skall till lämna uppgift om den sär- skilda sjukförsäkringsavgiften och de övriga uppgifter som behövs för debitering och betalning av avgiften. 11 § får, helt eller delvis, bevilja anstånd med verk- ställighet av beslut om den särskilda sjukförsäkringsavgiften om arbets- givaren har begärt omprövning av eller överklagat ett beslut om avgiften och det är tveksamt om arbetsgivaren kommer att bli skyldig att betala Anståndstiden får bestämmas till längst efter den dag då beslut fattades med anledning av begäran om omprövning eller med an- ledning av överklagandet. Beslut som kan omprövas 12 § skall ompröva ett beslut i en fråga om underlaget för eller storleken av den särskilda sjukförsäkringsavgiften, om arbetsgi- varen begär det eller det finns andra skäl. Därvid skall 14 § beaktas. Att omprövning skall göras när arbetsgivaren överklagat ett beslut följer av 26 §. får avstå från att på eget initiativ ompröva ett beslut, om omprövningen skulle avse endast ett mindre belopp. 13 § Om en fråga som avses i 12 § har avgjorts av en allmän förvaltningsdomstol, får inte ompröva frågan. Trots bestämmelsen i första stycket får en fråga som har avgjorts av en länsrätt eller en kammarrätt genom beslut som fått laga kraft omprövas, om beslutet avviker från rättstillämpningen i ett regeringsrättsavgörande som har meddelats efter beslutet. Arbetsgivaren får inte begära omprövning av beslut om arbetstagarens rätt till hel sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Omprövning på initiativ av arbetsgivaren 14 § En arbetsgivare som vill begära omprövning skall göra detta skriftligt. Begäran skall, om inte annat följer av 15 §, ha kommit in till senast sjätte året efter utgången av det kalenderår för vilket avgiften skall betalas. Även som anges i första stycket får omprövning begäras av ett beslut som är till arbetsgivarens nackdel, om arbetsgivaren gör sannolikt att han eller hon inte före utgången av fått kännedom om beslutet eller en annan handling med uppgift om vad som skall betalas. Begäran skall ha kommit in från den dag arbetsgivaren fick sådan kännedom. 15 § En begäran om omprövning skall ha kommit in till från den dag då sökanden fick del av beslutet, om det gäller anstånd med verkställighet av beslut om avgiften. 16 § En begäran om omprövning skall vara egenhändigt undertecknad av arbetsgivaren eller arbetsgivarens ombud. Är den inte det, får utfärda ett föreläggande om att den skall undertecknas. Föreläggandet skall innehålla en upplysning om att omprövning inte görs om begäran inte undertecknas. Omprövning på initiativ av 17 § Om självmant omprövar ett beslut, får omprövningsbeslut som är till arbetsgivarens fördel meddelas senast sjätte året efter utgången av det kalenderår för vilket avgiften skall betalas. Ett sådant omprövningsbeslut får meddelas även , om det av material som är tillgängligt för framgår att ett beslut är felaktigt. 18 § Ett omprövningsbeslut som är till nackdel för arbetsgivaren får inte meddelas senare än efter utgången av det kalenderår för vilket avgiften skall betalas, utom i de fall som avses i 19 §. 19 § får meddela ett omprövningsbeslut som är till nackdel för arbetsgivaren efter utgången av den tid som anges i 18 §, 1.om beslutet på grund av skrivfel, räknefel eller annat sådant förbiseende innehåller uppenbar oriktighet, eller 2.om en ändring föranleds av beslut eller en allmän förvaltningsdomstols beslut i ett mål om fastställande av underlaget för eller storleken av avgiften för en annan kalendermånad än den som ändringen gäller eller för någon annan arbetsgivare. En fråga om ändring enligt denna paragraf får inte ske om beslutet med hänsyn till omständigheterna skulle framstå som uppenbart oskäligt. Omprövning enligt denna paragraf får endast ske om ändringen avser belopp av någon betydelse. En fråga om ändring enligt denna paragraf får meddelas senast sjätte året efter utgången av det kalenderår för vilket avgiften skall betalas. Ändring enligt första stycket 2 får dock ske även efter utgången av , men senast efter det beslut som föranleder ändringen. Omprövning av beslut om debitering eller betalning av avgiften 20 § Bestämmelser om omprövning av beslut om debitering eller betalning av den särskilda sjukförsäkringsavgiften finns i 21 kap. skattebetalningslagen (1997:483). 21 § beslut får, utom i det fall som avses i 23 §, överklagas hos allmän förvaltningsdomstol av arbetsgivaren. beslut får överklagas också av det allmänna xx. Bestämmelser om överklagande av beslut om debitering eller betalning av den särskilda sjukförsäkringsavgiften finns i 22 kap. skattebetalningslagen (1997:483). 22 § Beslut avseende särskild sjukförsäkringsavgift överklagas till länsrätt i enlighet med bestämmelserna i 22 kap. 1 a och 1 b §§ skattebetalningslagen (1997:483). Beslut som inte får överklagas 23 § beslut om arbetstagarens rätt till hel sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring får inte överklagas av arbetsgivaren. 24 § Arbetsgivarens överklagande skall, om inte annat följer av 25 §, ha kommit in senast sjätte året efter utgången av det kalenderår för vilket avgiften skall betalas. 25 § Ett överklagande skall ha kommit in från den dag då klaganden fick del av beslutet om det gäller anstånd med verkställighet av beslut om avgiften. 26 § Bestämmelserna i 6 kap. 57 §§ taxeringslagen (1990:324) gäller när en arbetsgivare har överklagat beslut. Vad som sägs där om respektive den skattskyldige gäller då i stället och arbetsgivaren. Det allmänna xx överklagande 27 § Det allmänna xx överklagande skall ha kommit in inom den tidsfrist som enligt 1719 §§ gäller för beslut om omprövning på initiativ av eller men från den dag då det överklagade beslutet meddelades. Överklagande av länsrättens och kammarrättens beslut 28 § Överklagande av beslut av länsrätten i fråga om anstånd med verkställighet av beslut om avgift, får prövas av kammarrätten endast om den har meddelat prövningstillstånd. 29 § Bestämmelserna i 6 kap. 10, 13, 14, 1719 och 2123 §§ taxeringslagen (1990:324) gäller i tillämpliga delar för mål enligt denna lag. Vad som sägs där om , allmänna ombudet respektive den skattskyldige gäller då i stället , det allmänna xx respektive arbetsgivaren. 30 § Den som i en arbetsgivares personaladministrativa verksamhet genom uppgift, vilken har lämnats arbetsgivaren på grund av denna lag, fått kännedom om enskilds hälsotillstånd eller personliga förhållanden i övrigt får inte obehörigen röja vad han eller hon sålunda fått veta. Föreskriften i första stycket medför inte någon inskränkning i den skyldighet att lämna uppgifter som följer av lag eller förordning. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället föreskrifterna i sekre- tesslagen (1980:100). Om ansvar för den som bryter mot tystnadsplikten finns föreskrifter i 31 § Beslut om den särskilda sjukförsäkringsavgiften gäller . 32 § I fråga om den särskilda sjukförsäkringsavgiften gäller vad som föreskrivs om skatt i lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter. 33 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar närmare föreskrifter om tillämpningen av denna lag. 34 § Belopp som avser underlaget för den särskilda sjukförsäkringsav- giften beräknas med två decimaler och avrundas till närmast lägre hela Belopp som avser avgiften avrundas till närmast lägre hela 35 § skall utan hinder av sekretess på begäran lämna ut till arbetsgivare de uppgifter som har legat till grund för beslut enligt 8 § under förutsättning att uppgifterna behövs för att kontrollera att beslutet om avgiftens storlek är riktigt. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Sjukpenning som betalas ut efter ikraftträdandet men avser tid före ikraftträdandet skall inte medräknas i avgiftsunderlaget. 3.Beslut enligt 8 § avseende underlag för januari mars månad 2005 får fattas senast . 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäkring1 dels att 3 kap. 2 c § skall upphöra att gälla, dels att 7 kap. 3 b §, 19 kap. 1 § samt 22 kap. 5 och 6 §§ skall ha följande lydelse. skall, när det kan anses nödvändigt för bedömningen av om rätt till sjukersättning eller aktivitetsersättning föreligger, begära att den försäkrade genomgår undersökning av viss läkare eller genomgår annan utredning såsom arbetsprövning eller arbetsträning, för bedömning av den försäkrades medicinska tillstånd, arbetsförmågan och behovet av och möjligheterna till rehabilitering. När det kan anses nödvändigt för bedömning av rätt till sjukersättning eller aktivitetsersättning, skall även 1.begära in utlåtande av viss läkare eller annan sakkunnig, 2.göra förfrågan hos den försäkrade, den försäkrades arbetsgivare, läkare eller någon annan som kan antas kunna lämna nödvändiga uppgifter, 3.besöka den försäkrade, samt 4.undersöka om den försäkrade efter sådan åtgärd som avses i 3 kap. 7 b § eller 22 kap. helt eller delvis kan försörja sig själv genom arbete. band med beslut om sjukersättning band med beslut om sjukersättning eller aktivitetsersättning också be- som skall utges tills vidare besluta döma om förnyad utredning av ar- om tidpunkt för förnyad utredning betsförmågan skall göras efter viss av den försäkrades arbetsförmåga. Sådan utredning skall ske fortlö- pande och minst . en försäkrad som har fyllt sextio år behöver ett beslut om sådan utred- ning av arbetsförmågan inte fattas. kan även under tid som sjukersättning eller aktivitetsersättning utges vidta åtgärder enligt första och andra styckena. Innan beslut fattas om medicinsk utredning enligt första eller andra stycket skall försäkringsläkarens bedömning inhämtas. För kostnader som den enskilde har med anledning av sådan utredning som avses i första och andra styckena lämnas ersättning i enlighet med vad regeringen eller, efter regeringen bemyndigande, föreskriver. Lagen omtryckt 1982:120. Senaste lydelse 2001:489. Om avgifter för finansiering av sjukförsäkringen m.m. och föräldraförsäkringen föreskrivs i socialavgiftslagen (2000:980). Om avgifter för finansiering av sjukförsäkringen m.m. och föräldraförsäkringen föreskrivs i socialavgiftslagen (2000:980). Om avgifter för finansiering av sjukförsäkringen föreskrivs även i lagen (2004:000) om särskild sjukförsäkringsavgift i vissa fall. samordnar och utövar tillsyn över de insatser som behövs för rehabiliteringsverksamhet enligt denna lag. skall i samråd med den försäkrade se till att hans behov av rehabilitering klarläggs och att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering. skall, om den försäkrade medger det, i arbetet med rehabiliteringen samverka med hans arbetsgivare och arbetstagarorganisation, hälso- och sjukvården, samt arbetsmarknadsmyndigheterna och andra myndigheter som kan vara berörda. skall därvid verka för att dessa, var och en inom sitt verksamhetsområde, vidtar de åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering av den försäkrade. skall se till att rehabiliteringsinsatser påbörjas så snart det av medicinska och andra skäl är möjligt. skall, om det inte är obehövligt, kalla den försäkrade till avstämningsmöte enligt 3 kap. 8 a § senast efter det att arbetsgivarens rehabiliteringsutredning enligt 3 § kommit in till . Saknar den försäkrade arbetsgivare, skall , om det inte är obehövligt, kalla honom eller henne till avstämningsmöte senast efter dagen för sjukanmälan. Om den försäkrade behöver en rehabiliteringsåtgärd, för vilken ersättning kan utges enligt detta kapitel, skall upprätta en rehabiliteringsplan. Om den försäkrade behöver en rehabiliteringsåtgärd, för vilken ersättning kan utges enligt detta kapitel, skall upprätta en rehabiliteringsplan. 3Senaste lydelse 2002:191. 4Senaste lydelse 1991:1040. 5Senaste lydelse 1991:1040. Planen skall såvitt möjligt upprät- Planen skall såvitt möjligt upprät- tas i samråd med den försäkrade. tas i samråd med den försäkrade. Planen skall upprättas senast två veckor efter det att arbetsgivarens rehabiliteringsutredning enligt 3 § eller efter det att försäk- ringskassan har gjort en rehabili- rehabilitering klarläggas först efter avstämningsmöte enligt 3 kap. 8 a en rehabiliteringsplan senast två veckor efter dagen för mötet. Rehabiliteringsplanen skall ange de rehabiliteringsåtgärder som skall komma i fråga och vem som har ansvaret för dem, en tidsplan för rehabiliteringen samt uppgifter i övrigt som behövs för att genomföra rehabiliteringen. Planen skall även innehålla uppgift om den beräknade kostnaden för ersättning . skall fortlöpande se till att rehabiliteringsplanen följs och att det vid behov görs nödvändiga ändringar i den. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Avseende 22 kap. 5 och 6 §§ skall bestämmelserna tillämpas på sjukfall där rehabiliteringsutredning inkommit till eller gjorts av . 1.3Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 7 § sekretesslagen (1980:100)6 skall ha följande lydelse. Sekretess gäller hos allmän försäkringskassa, , och domstol i ärende enligt lagstiftningen om allmän försäkring, allmän pension, arbetsskadeförsäkring eller handikappersättning och vårdbidrag eller om annan jämförbar ekonomisk förmån för enskild, eller om läkarvårdsersättning eller ersättning för sjukgymnastik, för uppgift om någons hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom eller henne närstående lider men om uppgiften röjs. Samma sekretess gäller hos annan myndighet på vilken det ankommer att handlägga ärende enligt lagstiftning som har nämnts. I fråga om myndighet som anges i 8 § gäller dock bestämmelserna där. Sekretess enligt första stycket gäller också i förhållande till en vård- eller behandlingsbehövande själv i fråga om uppgift om hans hälsotillstånd, om det med hänsyn till ändamålet med vården eller behandlingen är av synnerlig vikt att uppgiften inte lämnas till honom. Sekretess gäller hos myndighet som avses i första stycket för anmälan eller annan utsaga av enskild om någons hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att fara uppkommer för att den som har gjort anmälan eller avgivit utsagan eller någon honom närstående utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Utan hinder av sekretessen får Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till enskild enligt uppgift lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i lagstiftningen vad som föreskrivs i lagstiftningen om allmän försäkring, lagstift- om allmän försäkring, lagstift- ningen om allmän pension, lag- ningen om särskild sjukförsäk- ringsavgift, lagstiftningen om all- och vårdbidrag och lagstiftningen män pension, lagstiftningen om drag och lagstiftningen om sjuklön. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst eller, i fall som avses i tredje stycket, i högst . Denna lag träder i kraft . 6Lagen omtryckt 1992:1474. 7Senaste lydelse 2002:194. 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1047) om sjuklön8 dels att 17 a och 17 b §§ skall upphöra att gälla, dels att 7, 12, 17, 25, 26 och 28 §§ samt rubriken närmast före 17 § skall ha följande lydelse. första dag arbetstagarens arbets- första dag arbetstagarens arbets- förmåga är nedsatt på grund av förmåga är nedsatt på grund av sjukdom och de därpå följande sjukdom och de därpå följande En sjuklöneperiod börjar inte En sjuklöneperiod börjar inte om arbetstagaren inte avhåller sig om arbetstagaren inte avhåller sig från arbete åt arbetsgivaren. från arbete åt arbetsgivaren. sjuklöneperiod börjar dock senast sjuklöneperiod börjar dock senast dag för vilken arbetstagaren erhål- dag för vilken arbetstagaren erhål- ler sådan reseersättning som avses i ler sådan reseersättning som avses i som börjat löpa bryts om anställ- som börjat löpa bryts om anställ- Som sjukperiod anses sådan tid under vilken arbetstagaren i oavbruten följd lider av sjukdom som avses i 4 §. Sjukperioden omfattar också tid då arbetstagaren för att underlätta återgång i arbetet i stället för sjuklön erhåller ersättning för resor till och från arbetet. Detta gäller även dag med reseersättning då sjuklön inte skulle ha utgivits enligt 6 § första Om en sjukperiod börjar inom Om en sjukperiod börjar inom från det en tidigare sjuk- från det en tidigare sjuk- period avslutats skall sjuklöneperi- period avslutats skall sjuklöneperi- oden omfatta endast så många oden omfatta endast så många dagar att den tillsammans med en dagar att den tillsammans med en sjuklöneperiod hos samma arbets- sjuklöneperiod hos samma arbets- givare under den tidigare sjukperi- givare under den tidigare sjukperi- oden utgör tjugoen kalenderdagar. Vid tillämpning av 6 § skall beak- Vid tillämpning av 6 § skall beak- tas dagar i den tidigare sjuklöne- tas dagar i den tidigare sjuklönepe- 17 b 2003:424. Senaste lydelse 2003:424. Arbetsgivaren skall till den all- sjukdomsfall som har gett arbets- sjukdomsfall som har gett arbets- tagare hos honom rätt till sjuklön, tagare hos honom rätt till sjuklön, om sjukperioden och anställningen om sjukperioden och anställningen Anmälan skall göras inom Anmälan skall göras inom I anmälan skall uppgift adress eller andra för identifi- ering godtagbara uppgifter, 2. arbetsgivarens organisations- 3. arbetstagarens namn och per- sonnummer eller samordningsnummer, och 4. det datum när sjuklöneperioden började. Om anmälningsskyldighet vid inträffad arbetsskada finns föreskrifter i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Ersättning för vissa kostnader för En arbetsgivare vars samman- En arbetsgivare vars samman- kalenderår uppgår till högst 160 kalenderår inte beräknas överstiga gånger det för året gällande pris- 130 gånger det för året gällande basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § (1962:381) om lagen (1962:381) om allmän för- kan hos den allmänna försäkrings- säkring kan försäkra sig hos den kassan begära ersättning för kost- nader för sjuklön enligt 17 a §. kostnader för sjuklön enligt denna Vid beräkningen av de sam- lönekostnaderna bortses från av- från avgifter enligt socialavgifts- (2000:980) och lagen (1994:1920) om allmän löneavgift samt från (1994:1920) om allmän löneavgift skatt enligt lagen (1990:659) om samt från skatt enligt lagen