prop · GR031d21 · 2004-01-01 00:00:00 — Det är ännu för tidigt att bedöma om delmålet för radon kan nås när det gäller bostäder. Kommande underlag från för den fördjupade utvärderingen av miljömålen bör kunna ge en bättre bild av kartläggnings- och saneringstakten. Målet för verksamheten inom Fonden för fukt- och mögelskador är att motverka ohälsa till följd av fukt- och mögelskador i egnahem och därigenom bidra till en sundare inomhusmiljö. Antalet inkomna ansökningar till Fonden har minskat med 262 ärenden jämfört med . Enligt gällande bestämmelser kan stöd lämnas till hus som är byggda men är . Detta förhållande tillsammans med att bidragsverksamheten funnits och att husägaren som självrisk skall stå för en del av kostnaden torde förklara den successiva ärendeminskningen. har 323 slutliga beslut fattats som innebär åtaganden mot husägarna om för att åtgärda fukt- och mögelskador i egnahem. Under har betalats ut. fattades 407 slutliga beslut som innebar åtagande mot husägarna om och utbetalades. del av målet för bostadspolitiken och verksamhetsområdet är att tillgodose angelägna samhällsbehov genom att verka för en ändamålsenlig fastighetsindelning och en effektiv försörjning med grundläggande geografisk information och fastighetsinformation. skall också tillhandahålla aktuell information med den kvalitet och i den form, standard och aktualitet som tillgodoser angelägna samhällsbehov. Inom området fastighetsbildning skall förrättningsprocessen utvecklas och effektiviseras så att kortare handläggningstider och lägre kostnader för sakägarna (priset på lantmäteriförrättningar) uppnås. De totala kostnaderna för fastighetsbildning och fastighetsregistrering har minskat (32,) i löpande priser . Kostnaderna för den mest frekventa ärendetypen, enlottsavstyckningen, har minskat med . För fastighetsreglering med två berörda fastigheter är motsvarande minskning . Handläggningstiden för de två ärendetyperna har minskat . Kostnadsminskningen närmar sig nu de mål som angivits i regleringsbrev. Handläggningstider och kostnader kan komma att minska ytterligare vid en digitalisering av lantmäteriarkiven och en utveckling av lagstiftningen. och har kvaliteten vid lantmäteriförrättningar mätts. Mätningarna har gjorts genom kundenkäter och kollegiegranskning inom såväl det statliga som det kommunala lantmäteriet. Granskningen visar att kvaliteten i huvudsak är god. Den sammanfattande bedömningen i kundenkäten är att kunderna är nöjda med 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Pris och handläggningstid är de områden där kritiken är störst. Från verksamhetsgrenen landskaps- och fastighetsinformation kan bl.a. konstateras att målen för produktionen av landskapsinformation enligt den nioåriga planen i huvudsak kommer att kunna uppfyllas. Det innebär att databaser med grundläggande geografisk information kommer att finnas i en första version vid utgången av 2003, med ett visst kompletteringsbehov . beslutade om en övergång till en objektorienterad information och nya lagringsmiljöer för den grundläggande informationen. Detta har i hög grad påverkat förvaltnings- och utvecklingsarbetet . påbörjades också arbetet med att utveckla ett nytt handläggningssystem för inskrivningsmyndigheterna. har fortsatt att utveckla de Internetbaserade tjänsterna och kan erbjuda kunderna ett flexibelt utbud av produkter, såväl Internet-tjänster som mer traditionella produkter (papperskartor m.m.). Genom Internettjänsterna får produkterna också en ökad spridning och blir mer tillgängliga i samhället. Många av produkterna är integrerade, dvs. kombinerar både geografisk information och fastighetsinformation. Informationen byggs också alltmer in i användarnas egna applikationer (främst fastighetsinformation). Antalet kunder, vad gäller fastighetsinformation och geografisk information är stabilt. Även intäkterna är stabila och visar en mindre ökning för både geografisk information och fastighetsinformation. För uppdragsverksamheten är målen om tillhandahållande av tjänster för lägesbunden information av hög kvalitet och till full kostnadstäckning i stort sett uppfyllda. har bl.a. utvecklingen av den första versionen av karthanteringssystemet Arc- Cadastre slutförts. Programmet kommer att användas i lantmäterimyndigheternas verksamhet, men även försäljas på den svenska och den internationella marknaden. är inom politikområdena totalförsvar och skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar samverkans- och bevakningsansvarig myndighet för sektorn geografisk information och fastighetsinformation och skall beakta totalförsvarets krav enligt 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 förordningen (2002:572) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap. Verket skall samverka med andra myndigheter som , geologiska undersökning (SGU) och . har bland annat upprättandet av en ny moderniserad krigstryckningsorganisation för tryckning av kartor under krig eller svåra påfrestningar fortsatt och en regional övning med inriktning på stöd till samhället vid svåra påfrestningar har genomförts. Omfattande samverkan har skett med övriga samverkansmyndigheter samt , m.fl. Ett tiotal nya försvarsmaktslantmätare har rekryterats och utbildats. Utvecklingen av Kris- GIS har fortsatt i syfte att studera samhällets behov av samordnad geografisk information vid en svår påfrestning på samhället i fred. Kostnaderna för beredskapsåtgärderna uppgick till . Sammantaget bedömer regeringen att målet för politikområdena har uppnåtts. redovisar en tillfredsställande ekonomisk utveckling. , liksom för året innan, redovisar samtliga verksamhetsgrenar överskott. De stora ackumulerade underskotten inom fastighetsbildnings- och uppdragsverksamheten minskades ytterligare som de ackumulerade överskotten inom övriga verksamheter ökade. Det statliga lantmäteriets verksamhet är föremål för en översyn avseende bl.a. syftet med och omfattningen av verksamheten, organisationen samt finansierings- och avgiftssystemet. En särskild utredare har tillkallats (dir. 2002:86). Utredningens resultat skall presenteras . Flertalet av de frågor som behandlar med anledning av revisorers förslag i rapporten Det nya Lantmäteriet har inarbetats i utredningsdirektiven (2001/02:BoU7, 2001/02:RR10, rskr. 2001/02:156). () genomför på regeringens uppdrag årliga ekonomiadministrativa värderingar (EA-värderingar) av alla statliga myndigheter och försäkringskassor. I EA- värderingen avseende 2002 fick och betyget fullt tillfredsställande (AA). fick betyget tillfredsställande (BA). undantas från EA-värderingen på grund av att myndigheten ej har haft full verksamhet under . Även liksom Fonden för fukt- och mögelskador och undantas från EA-värderingen, detta på grund av liten omsättning. 4.6.2 Analys och slutsatser I bostadsbeståndet finns drygt 4,3 miljoner permanenta bostäder. Uppgiften baseras på en uppräkning av Folk- och bostadsräkningen 1990 med senare års bostadsproduktion. Antalet motsvarar ca 480 bostäder per tusen invånare, vilket innebär att hushållsstorleken är drygt två personer per hushåll. har ett relativt ungt bostadsbestånd och endast några procent av bostäderna saknar modern utrustningsstandard. har dock underhållet legat på en något lägre nivå än vad som är motiverat av tekniska skäl och åldersskäl, varför en växande del av beståndet är moget för underhåll. har på regeringens uppdrag undersökt underhållsbehovet på bostadsmarknaden. Enligt koll på underhåll står en stor del av underhållsbehovet att finna i miljonprogramsbeståndet, som har kommit upp i en ålder då bostäder vanligtvis måste genomgå omfattande underhållsinsatser: stambyten, badrumsrenoveringar, byten av elinstallationer och ventilation. lämnar i rapporten förslag på hur det långsiktiga underhållet skall underlättas. Rapporten bereds inom . Även bostadsbyggandet har varit mycket lågt . Under mitten av förra decenniet uppgick antalet påbörjade lägenheter enligt SCB till i genomsnitt drygt 12 000 lägenheter . Bostadsbyggandet har ökat successivt men ligger alltjämt på en relativt låg nivå. Diagram 4.1 Antalet påbörjade lägenheter åren 19982002 Antalet påbörjade lägenheter har ökat . påbörjades nybyggnad av uppskattningsvis 19 500 lägenheter, varav i småhus, enligt . Därtill kommer nya bostäder genom ombyggnad av främst lokaler. Över hälften av de uppskattningsvis 7 500 hyresrätterna som påbörjats är specialbostäder (studentbostäder, äldreboende, gruppboende, osv. Ombildningar från hyresrätt till bostadsrätt gör att tillgången på hyresrätter i främst minskar även totalt sett. Bostadsmarknadsläget varierar dock kraftigt mellan olika regioner i landet. Resultaten från bostadsmarknadsenkät pekar på att bostadsbristen breder ut sig runt , och i , men även utanför tillväxtregionerna. uppgav ungefär var femte kommun att de hade brist på någon form av bostäder. , bara , gäller detta mer än var tredje kommun i landet. Av befolkning bor i någon av de 100 kommuner som uppger att de har bostadsbrist. Det vanligaste är att det råder brist på små- och medelstora hyresbostäder, men ofta saknas även ett tillräckligt utbud av andra boendeformer. Det är fler kommuner som uppger att det är brist på medelstora och stora lägenheter. Ungdomar, äldre som vill flytta till något mindre, inflyttade hushåll och barnfamiljer är de grupper som flest kommuner pekar på när det gäller vilka som drabbas av bostadsbristen. visar prognoser nybyggnad om 20 000 respektive 22 500 (prognos ) lägenheter i landet. I bostadsmarknadsenkäten bedömer kommunerna själva att antalet påbörjade lägenheter blir 27 500 respektive 33 400. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 regeringen gjort ett antal insatser för att stimulera bostadsbyggandet i landet, i form av exempelvis tillfälliga investeringsbidrag. har byggvolymen ökat , men den har inte nått upp till de nivåer som krävs för att möta bostadsefterfrågan i tillväxtregionerna. Regeringen överväger därför ytterligare åtgärder. För att underlätta kapitalförsörjningen till bostadsbyggandet föreslår regeringen att regelverket för statliga kreditgarantier förändras (se avsnitt 4.8.4). Ytterligare åtgärder som föreslagits i rapporten för bostadsbristen trafikinfrastruktur öppnar för 56 000 nya bostäder i (se avsnitt 4.5.1.1) och som övervägs är infrastruktursatsningar som möjliggör ökat bostadsbyggande, särskilt i . Förutsättningarna för att använda de statliga markinnehaven i mer aktivt för bostadsproduktion bör också undersökas. I många av landets kommuner är situationen den omvända med ett överskott av bostäder. Antalet outhyrda lägenheter har dock minskat till följd av bl.a. rivningar och försäljning. nådde antalet tomma lägenheter i landet sin kulmen - stod 73 000 lägenheter tomma. Därefter har antalet lediga lägenheter minskat . stod sammanlagt ca 36 000 lägenheter tomma i allmännyttiga och privatägda fastigheter, detta motsvarar av det totala beståndet. Av dessa var ungefär 26 300 lägenheter lediga för omedelbar uthyrning. De flesta lediga lägenheterna finns i kommuner med färre än 75 000 invånare. I bostadsmarknadsenkäten uppgav fyra av tio av landets kommuner att de har bostadsöverskott. Flertalet av dessa kommuner anser att de har så många tomma lägenheter i allmännyttan att det utgör ett problem. Statens bostadsnämnds, och tidigare Bostadsdelegationens, insatser för att stödja kommunernas arbete med omstrukturering av kommunala bostadsföretag har bidragit till att minska obalanserna på bostadsmarknaden på orter med vikande befolkningsunderlag. De regionala skillnaderna på bostadsmarknaden är betydande och förväntas bestå. För att aktivt stödja det fortsatta omstruktureringsarbetet kommer det statliga bolag som har bildats för ändamålet att starta sin verksamhet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Hushållens utgifter för boendet ökade kraftigt . Enligt nationalräkenskaperna har bostadskonsumtionen som andel av disponibel inkomst också ökat, från 1996; 1999 var andelen . 2002 gick av hushållens disponibla inkomst till bostadskonsumtion. Enligt SCB:s bostads- och hyresundersökning (BHU) är dock hushållens bostadsutgifter lägre än så. betalade ett genomsnittligt hushåll av sin disponibla inkomst för att bo i en hyreslägenhet. Hushåll som bor i bostadsrätt betalar, enligt undersökningen, i genomsnitt av sin disponibla inkomst för sitt boende; motsvarande siffra för hushåll som bor med äganderätt är . har bearbetat material från SCB och analyserat hushållens boendeutgifter . fann att boendeutgiftens andel av den disponibla inkomsten i genomsnitt hade ökat med mellan en halv och en procentenhet . Det finns således olika metoder för att mäta hushållens boendeutgifter och olika undersökningar ger olika bild av boendeutgifternas andel av den disponibla inkomsten. Nationalräkenskaperna mäter värdet av bostadskonsumtionen och antar i princip att värdet av att bo i bostadsrätt respektive egnahem kan bedömas med utgångspunkt från hyrorna i hyresrätten. I bostads- och hyresundersökningarna mäter SCB däremot de faktiska boendeutgifterna som andel av inkomst för den som bor i respektive upplåtelseform. Regeringen har målsättningen att boendeutgifterna, som andel av disponibel inkomst, skall minska ytterligare. Viktiga insatser för att uppnå denna målsättning har bl.a. varit de riktade bidragen som främjat byggande av bostäder med boendekostnader som kan efterfrågas av ungdomar och bredare hushållsgrupper. Detta gäller inte minst den nya investeringsstimulansen. Byggkostnadsforum, som är tillfälligt inrättat inom , har i ett antal uppmärksammade fall pekat på att det går att bygga billiga hyresbostäder utan att sänka standarden. Den fysiska planeringen, byggandet och förvaltningen betraktas som en del av den samlade politiken för hållbar utveckling. Den ekologiska dimensionen av hållbar utveckling har fångats upp i arbetet med de 15 miljökvalitetsmålen. De insatser som pågår med inriktning på hållbarhet i den fysiska planeringen kan därmed förtydligas. Regionaliseringen av miljömålen kommer att påtagligt underlätta måluppfyllelsen. Utvecklingen inom den fysiska planeringen innebär också att miljö- och hushållningsaspekter kommer in i ett tidigare skede av planeringsprocessen, vilket medverkar till att beslutsunderlaget blir bättre som effektiviteten i processen kan upprätthållas. Med genomförandet av EG-direktivet om miljöbedömningar av vissa planer och program kommer miljöpåverkan av bl.a. kommunernas fysiska planer att redovisas tydligare och mer utförligt än . Regeringens samlade bedömning är att de statliga insatserna inom samhällsplaneringen bidragit till att främja utvecklingen av metoder och processer inom området vilket medverkar till ökad kvalitet och att målet om en långsiktigt hållbar utveckling uppnås. Kvalitet i byggande och förvaltning Insatserna inom verksamhetsområdet syftar till att uppnå målet om god kvalitet med beaktande av sociala, ekonomiska och ekologiska aspekter samt att lagtillämpningen skall bli effektivare. Viktiga framsteg har gjorts genom Bygga-bo- överenskommelsen där ett redskap för ömsesidiga åtgärder har skapats för sektorns olika aktörer. Förutom resultatet i form av överenskommelsen om åtgärder har själva samverkansprocessen varit värdefull och lärorik. För att höja kunskapsnivån i bygg- och fastighetssektorn är det genom Bygga-bo-dialogen planerade kompetensutvecklingsprogrammet av stor betydelse. Regeringen bedömer att en effektivare tillsyn inom verksamhetsområdet är nödvändig för en ändamålsenlig tillämpning av reglerna på byggområdet. Detta gäller såväl kommuner som länsstyrelser. Regeringen ser dock positivt på det samarbete som är under utveckling mellan och länsstyrelserna. Enligt regeringens bedömning är det angeläget att inomhusmiljön är hälsosam. Det är särskilt viktigt att inomhusmiljön för barn och unga håller en god kvalitet. Mot bakgrund av detta överväger regeringen en utvärdering av den obligatoriska funktionskontrollen, förordningen (1991:1273) om funktionskontroll av ventilationssystem. Regeringen bedömer att de statliga insatserna har varit betydelsefulla. Fortsatta ansträngningar av alla aktörer är dock nödvändiga för att främja utvecklingen mot hållbart byggande och förvaltning med hög kvalitet. Regeringen bedömer att de mål som lagts fast för lantmäteriverksamheten i huvudsak har uppnåtts och att verksamheten har bedrivits i enlighet med de av regeringen fastslagna riktlinjerna. är för den nioåriga planen för produktion av geografisk information som regeringen beslutat om. I och med detta har en övergång från analog till digital teknik genomförts för såväl geografisk information som fastighetsinformation. Detta utvecklings- och uppbyggnadsarbete måste nu avlösas av ökade insatser för förvaltning, komplettering, ajourhållning och utveckling av databaserna. beslut med anledning av Vårpropositionen (prop. 2002/03:100, bet. 2002/03:BoU1, rskr. 2002/03:67) innebär att anslagen för lantmäteriverksamheten genom minskas med eller . Detta innebär att de mål, avgiftssystem m.m. som gäller för verksamheten måste ses över. Regeringen föreslår därför följande. Regeringens förslag: Kostnaden för den förrättningsrelaterade fastighetsregistreringen skall inkluderas i taxan för lantmäteriförrättningar. Skälen för regeringens förslag: Reglerna för hur lantmäteritaxan skall tillämpas finns i förordningen (1995:1479) om avgifter vid 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 I denna regleras att avgiften skall beräknas som behövs för handläggning av en förrättning och kostnaderna för handläggningen. Utvecklingen av det tekniska handläggningsstödet hos lantmäterimyndigheterna har gjort att fastighetsregistreringen allt mer integreras i förrättningshandläggningen. Gränsen mellan förrättningshandläggning och registrering blir alltmer diffus. Det är inte heller orimligt att fastighetsägaren står för registerkostnader i samband med en av denne initierad förändring av fastighetsindelningen. Redan Lantmäteri- och inskrivningsutredningen (SOU 1994:90) uppmärksammade svårigheterna att upprätthålla gränsdragningen mellan fastighetsbildningen och den fastighetsbildningsanknutna fastighetsregistreringen. Utredaren menade dock att det köpmotstånd som ansågs finnas mot lantmäteriförrättningar motiverade att inga ytterligare kostnader skulle föras in i kostnadsunderlaget för lantmäteritaxan. Regeringen delade senare denna bedömning, men framhöll att det kunde finnas anledning att återkomma till frågan när organisationsförändringarna hunnit utvärderas och vinsterna av den nya organisationen kunde bedömas (prop. 1994/95:166). Frågan om hur registrering av lantmäteriförrättningar bör finansieras har därefter utretts av både och , vilka rekommenderade att kostnaderna skulle ingå i lantmäteritaxan. ansåg dock att fastighetsregistreringen måste integreras successivt i lantmäteritaxan i takt med den nya arbetsprocessen och vara fullt integrerad först . revisorer påtalade i sin rapport om det nya lantmäteriet (2001/02:RR10) svårigheterna med att i den nya arbetsprocessen särskilja förrättningsverksamhet och fastighetsregistrering. Revisorerna menade att regeringen borde se över och klargöra finansieringsprinciperna inom fastighetsbildningen. På grund härav och att tillämpningen av lantmäteritaxan numera genererar ett visst överskott finner regeringen att den fastighetsbildningsanknutna fastighetsregistreringen fortsättningsvis bör finansieras genom lantmäteritaxan. Regeringen anser inte att en ändring av förordningen (1995:1459) om avgifter vid lantmäteriförrättningar som vidgar kostnadsunderlaget för lantmäteritaxan nödvändigtvis 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 medför något utökat köpmotstånd mot lantmäteriförrättningar. () har inte haft några invändningar mot årsredovisningarna för , , , , och . Tabell 4.2 Anslagsutveckling för 31:1 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 148 822 tkr prisnivå. 3Motsvarar 148 822 tkr prisnivå. är en central förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö, hushållning med mark och vatten, den fysiska miljön i övrigt, fysisk planering, byggande och boende. Verket svarar också för den centrala administrationen av statligt bostadsstöd i form av bidrag för finansiering av bostäder. Inom ramen för anslaget finansieras även internationellt arbete samt uppföljning och informationsspridning. Regeringen föreslår att överförs från anslaget 31:5 Fonden för fukt- och mögelskador avsedda för ett nationellt kompetensutvecklingsprogram om hållbar utveckling av bygg- och fastighetssektorn. Stiftelsen har fått statligt stöd för sin verksamhet från anslaget 26:2 för areella näringar och samhällsbyggande: Forskning. är under omstrukturering. Av detta skäl föreslår regeringen att engångsvis överföra från anslaget 26:2 för areella näringar och samhällsbyggande: Forskning utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Regeringen föreslår att anvisas anslag 31:1 . beräknas anslaget till och beräknas anslaget till . Anslaget har för perioden 20042006 beräknats fördelas enligt följande: Tabell 4.3 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 31:1 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 4.4 Anslagsutveckling för 31:2 Räntebidrag m.m. De utgifter som belastar anslaget avser statliga räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder. administrerar ett periodiskt stöd i form av räntebidrag enligt förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention, system. Anslaget disponeras även för bidrag till förvaltningsförluster, s.k. § 33-er- sättning, till kommuner. Regeringens förslag samt de beräknade utgifterna baseras på ett 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 antagande om att subventionsräntan i genomsnitt blir samt . antas subventionsräntan i genomsnitt bli samt 5,77 . antas subventionsräntan i genomsnitt bli respektive år. Den s.k. bopremien, som uttrycker marknadens bedömning av risken med att placera i bostadsobligationer i förhållande till att placera i statsobligationer, antas i genomsnitt vara . Regeringens förslag baseras vidare på en förväntad bostadsproduktion enligt tabell 4.5 nedan. Tabell 4.5 Antaganden om byggvolym 1 varav är egna hem Känslighetsanalyser visar att om räntan ökar med en procentenhet utöver gällande antaganden beräknas utgifterna för räntebidrag öka med ca under innevarande år, ca 2004 och ca 175 miljoner 2005 och 2006. Den ungefärliga fördelningen av utgifterna för räntebidrag på upplåtelseformer framgår av tabell 4.6 nedan. Tabell 4.6 Beräknade utbetalningar av räntebidrag Tusental kronor (löpande priser) Av de totala utgifterna för räntebidrag beräknas ca utbetalas för bidrag till s.k. § 33-ersättning till kommuner. Antalet ärenden om räntebidrag enligt system kommer att öka i takt med att nya bidragsärenden tillkommer. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslag 31:2 Räntebidrag m.m. 1 876 000 000 Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 31:2 Räntebidrag m.m. Anvisat 2003 i 2003 Överföring till/från 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 4.8 Anslagsutveckling för 31:3 : Förvaltningskostnader 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 14 825 tkr prisnivå. 3Motsvarar 14 825 tkr prisnivå. () utfärdar kreditgarantier för lån till bostadsinvesteringar affärsmässigt inom ramen för de fastlagda bo- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Anslaget får användas för de förvaltningskostnader som är hänförliga till verksamhetsgrenen Äldre garantier. Regeringen föreslår att anvisas under anslag 31:3 : Förvaltningskostnader samt att anslaget beräknas till 2005 respektive 2006.