prop · GR031d17 · 2004-01-01 00:00:00 — På den enskilda arbetsplatsen spelar skyddsombuden en viktig roll. De regionala skyddsombuden kan medverka till att utveckla arbetsmiljöarbetet vid de mindre företagen. Det är därför viktigt att den regionala skyddsombudsverksamheten kan utvecklas. Det offentliga bidraget kompletterar både fackliga medel och bl.a. den arbetstid som arbetsgivarna upplåter till skyddsombudsarbete. Regeringen föreslår därför att ytterligare skall anvisas för den regionala skyddsombudsverksamheten . En föreslagen ändring i arbetsmiljölagen har lämnats under avsnitt 8.9. I budgetpropositionen aviserade regeringen att en prövning skulle ske av frågan om statligt bidrag skulle lämnas till tidningen . Regeringen har vid denna prövning funnit att stödet bör upphöra . Regeringen föreslår att av inkomsterna på inkomsttitel Energiskatter förs till för tillfällig förvaltning för individuell kompetensutveckling (se avsnitt 8.9). 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Verksamhetsområdet omfattar arbetsrättsliga frågor, där bl.a. diskriminering på grund av sexuell läggning och homofobi i arbetslivet redovisas, liksom kunskaps- och kompetensläget inom den arbetsrättsliga forskningen. Målet för verksamhetsområdet är en arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. I målet ligger bl.a. att det skall vara möjligt att på ett bra sätt kunna förena arbetsliv och privatliv under alla faser av livet och med hänsyn till den enskildes förutsättningar. Det tidigare målet för verksamhetsområdet framgår under avsnitt 4.3.2. Lagstiftningen måste på ett tillfredsställande sätt kunna tillgodose både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Ett väl balanserat och förutsägbart arbetsrättsligt system är även en viktig delförutsättning för en hållbar tillväxt och full sysselsättning. Arbetsmarknadens parter skall ha möjlighet att göra anpassningar av gällande regler genom avtal där det är lämpligt. På detta sätt kan regelverket anpassas till skiftande förutsättningar som råder inom olika delar av näringslivet. har inom påbörjats ett utvecklingsarbete för att se på möjligheterna till att identifiera lämpliga resultatindikatorer på arbetsrättens område. Regeringens målsättning med arbetsrättens utformning är svår att följa upp med nuvarande statistik. Det har i stor utsträckning rört sig om regleringen av arbetstagares och arbetsgivares rättigheter och skyldigheter samt den övergripande målsättningen att skapa ett väl balanserat arbetsrättsligt system. Hur arbetsrätten fungerar och hur den påverkar samhället följs dock bl.a. inom den arbetsrättsliga forskningen. Ett fortsatt arbete för att bättre kunna följa om regeringens målsättning uppnås kommer att göras. Arbetsrätten är en betydelsefull del av arbetslivspolitiken. Den skall vara ett medel för att genomdriva jämställdhet i arbetslivet, motverka diskriminering i arbetslivet och tillhandahålla anställningsformer som tillgodoser både arbetstagarens och arbetsgivarens skiftande behov. Både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande skall tillgodoses. Arbetsrätten måste beakta också de nya former för verksamhetsstrukturer och arbetsorganisation som utvecklas samt arbetslivets internationalisering. Ett viktigt komplement till lagstiftning är avtal mellan parterna. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 verket syftar därför även till att vara ett stöd och en ram för arbetsmarknadens parter så att en utveckling av arbetsrätten även kan ske genom kollektivavtal. Det är vidare varje människas rätt att inte bli utsatt för diskriminering och kränkande bemötande i arbetslivet eller i samhällslivet i övrigt. lades inriktningen för arbetet med att förebygga och motverka diskriminering fast i regeringens handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (skr. 2000/2001:59). I regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter (skr. 2001/02:83), som lades fram , tydliggjordes ombudsmännens roll i arbetet med de mänskliga rättigheterna. Insatserna inom arbetsrätten, förutom kunskaps- och kompetensdelarna inom arbetsrätten liksom diskriminering på grund av sexuell läggning i arbetslivet, redovisas på politikområdesnivå (avsnitt 4.5.1). Under avsnitt 4.5.1 redovisas arbetsrättsliga insatser såväl på nationell, som EU-nivå. introducerade webbportalen Forum för forskning om arbetsrätt. Arbetsrättsforskare i skall kunna ansluta sig till portalen och där presentera sin forskning. har också bl.a. publicerats resultatet från två SALTSA-projekt. Det ena avser en analys av vilka sanktioner och andra mekanismer för genomdrivande som krävs för att EU:s arbetsrättsliga regler skall få genomslag. Det andra avser ett projekt kring de strategier som arbetsmarknadens parter och lagstiftarna i de nordiska länderna hade när EU:s direktiv om deltidsrespektive visstidsarbete skulle genomföras. SALTSA utgör ett samarbetsprogram för arbetslivsforskning i . Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) utövar tillsyn över lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. För att fullt ut genomföra EG-direkti- vet 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet gjordes en del ändringar i denna lag. att trakasserier som har samband med sexuell läggning definieras som diskriminering. Vidare gäller lagen även när en arbetsgivare beslutar om eller vidtar åtgärder som rör yrkespraktik, utbildning eller yrkesvägledning. Förutom insatser med anledning av enskilda anmälningar består en omfattande del av HomO:s verksamhet av utbildnings- och informationsinsatser för att motverka homofobi, förebygga diskriminering och förbättra kunskaperna om hur man kan förhindra diskriminering och om hur den som drabbats kan få upprättelse. aktualiserade HomO frågor som rör likabehandling oavsett sexuell läggning inom många organisationer och myndigheter, såsom fackförbund, försvaret, , rättsväsendet, universitet och högskolor. Härutöver har HomO genomfört egna kurser för fackliga organisationer där syftet varit att utbilda utbildare. för arbetsliv och socialvetenskap (utgiftsområde 9, politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 16) har på regeringens uppdrag lämnat rapporten Utvärdering av svensk arbetsrättslig forskning 1995 2001. Resultatet sammanfattas under avsnitt 6.5.2. Åtgärder som rör diskriminering utanför verksamhetsområdet vidtas framför allt av Om- budsmannen mot etnisk diskriminering (DO) (utgiftsområde 8), (utgiftsområde 9) och (utgiftsområde 14). Det europeiska gemenskapsinitiativet Equal syftar till att främja nya metoder för att motverka all slags diskriminering och ojämlikhet i anknytning till arbetsmarknaden genom transnationellt samarbete. HomO ingår i Equalprogrammets svenska övervakningskommitté. Regeringen gav i uppdrag att undersöka förhållandena för homo- och bisexuella i arbetslivet. Uppdraget skall redovisas . Regeringen gav särskilda uppdrag till att motverka diskriminering bl.a. på grund av sexuell läggning i arbetsförmedlingarnas verksamhet. har fått i uppdrag att göra en utvärdering av hur och i vil- ken omfattning antidiskrimineringsklausuler används i upphandlingskontrakt. En delrapport avseenden samtliga myndigheters användning av sådana klausuler redovisades . Sammanfattningsvis kan sägas att endast ett fåtal myndigheter använder antidiskrimineringsklausuler. Målet för verksamhetsområdet är en arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. De insatser som gjorts vid , bl.a. i form av Forum för forskning och arbetsrätt, nyhetsbrevet , seminarieserier m.m. bedöms ha bidragit på ett positivt sätt till spridning av delar av den arbetsrättsliga forskningen. för arbetsliv och socialvetenskap har gjort en utvärdering av svensk arbetsrättslig forskning 1995 2001 med avseende på vetenskaplig kvalitet och samhällsrelevans. Enligt rapporten är det mest utvecklade forskningsfältet diskrimineringsfrågor som rör jämställdheten mellan kvinnor och män. Svensk arbetsrättslig forskning håller här, enligt utredningen, en mycket hög standard. Ett annat mycket utvecklat fält är hur EG-rätten har tagits emot . När det gäller internationell, komparativ och utländsk rätt konstateras att den svenska arbetsrättsliga forskningen har en styrka även här. Även forskningen inom fältet individuell arbetsrätt anges ha hög vetenskaplig standard. Tyngdpunkten och styrkan hos forskningen här ligger enligt rapporten på anställningsavtal och anställningsskydd. Forskningen inom den kollektiva arbetsrätten har varit mindre omfattande. Publikationerna om arbetsrättens utveckling/flexibilisering håller, enligt rapporten, vetenskaplig standard. En relativt stor andel av forskningen rör rättsdogmatiken och allmän rättslära med anknytning till arbetsrätten. Forskningen inom bl.a. arbetsmiljö- och arbetstidsfrågor bedöms vara underrepresenterad. Ett fält där nästan ingen forskning 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 förekom var arbetsprocessrätten. Rapporten efterlyser också mer samordnad forskning kring samspelet mellan socialförsäkringsrätt och arbetsrätt. Vidare kan regeringen konstatera att frågor som rör homo- och bisexuellas rättigheter har fått ökat uppmärksamhet . Det är dock svårt att mäta diskrimineringens omfattning och utveckling. Speciellt för denna diskrimineringsgrund är dessutom att en människas sexuella läggning inte märks om han eller hon inte själv ger uttryck för den på något sätt. Flera undersökningar visar dock att diskriminering på grund av sexuell läggning och fördomar mot homo- och bisexuella inte är ovanlig. En färsk undersökning som har gjort tillsammans med projekten mångfald och Homo- och bisexuella i omsorgen visar att hälften av de tillfrågade homo- och bisexuella i arbetslivet anser att det finns fördomar bland arbetskamraterna och mer än var fjärde har valt att inte alls vara öppen med sin sexuella läggning på sin arbetsplats. Genom HomO:s utbildnings-, informations- och opinionsbildande verksamhet har många fler aktörer kommit i beröring med frågan om hur rätten till likabehandling oavsett sexuell läggning skall kunna säkerställas. HomO:s myndighetsspecifika verksamhet och frågor som rör diskriminering på grund av sexuell läggning inom övriga områden redovisas under avsnitt 8.7. Den arbetsrättsliga lagstiftningen reglerar i stor utsträckning rättigheter och skyldigheter för arbetsmarknadens aktörer. En analys av hur det arbetsrättsliga systemet fungerar och korrigeringar av eventuella brister är naturligtvis viktigt. Regeringen har mottagit utredning arbetsrätt för ett föränderligt arbetsliv (Ds 2002:56). Utredningen har remitterats. Diskriminering på grund av sexuell läggning inom arbetslivet är olagligt. Arbetet mot diskriminering på grund av sexuell läggning är med nödvändighet ett arbete på mycket lång sikt. Regeringen bedömer att HomO:s insatser har bidragit till att arbetet mot diskriminering på grund av sexuell läggning har gått framåt. 7.1 OmfattningVerksamhetsområdet omfattar insatser för en väl fungerande lönebildning och medling i arbetstvister.Ändringen av namnet på verksamhetsområdet innebär ingen ändring av vilken verksamhet som bedrivs inom området. Namnet Lönebildning ger en större överensstämmelse i förhållande till de två övriga verksamhetsområdena under politikområdet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 respektive inom ramen för avtal om förhandlingsordning. Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt. Totala löneutvecklingen inom näringslivet i förhållande till euroområdet och . Löneutvecklingen på hela arbetsmarknaden. Lönebildningen har en avgörande betydelse för den samhällsekonomiska utvecklingen. sättningen och inflationstrycket i ekonomin på- Målet för verksamhetsområdet är från och med verkas i stor utsträckning av hur väl lönebild- 2004 en lönebildning i samhällsekonomisk balans För höga löneökningar leder till Det tidigare målet framgår un- att företagens produktionskostnader ökar. der avsnitt 4.3.2. ligheterna för företagen att vältra över ökade Ändringen av målet innebär inte heller det nå- kostnader på produktpriserna är små. gon ändring i sak. Genom att sätta en lönebild- ror på dels en hårdnande internationell konkur- ning i samhällsekonomisk balans före arbets- rens som pressar priserna, dels en penningpolitik fred tydliggörs dock att målet om en som syftar till prisstabilitet. I stället leder ökade lönebildning i samhällsekonomisk balans är arbetskraftskostnader i förhållande till våra kon- överordnat målet om arbetsfred. kurrentländer till att arbetslösheten ökar. finns ett direkt samband mellan löneökningarnas storlek och sysselsättningsutvecklingen. produktivitetsutvecklingstakten kan vi inte ha snabbare löneökningar än i våra konkurrentlän- Följande indikatorer utgör en del i bedömnings- der utan att det påverkar sysselsättningen nega- underlaget för insatserna inom verksamhetsom- Lovliga stridsåtgärder är legitima och verk- Antalet medlingsärenden i avtalsförhand- ningsfulla för att påverka arbetstvister. lingar på riksnivå, fördelat på ärenden där är det av stor betydelse för alla medborgare i medlare har förordnats av samhället att de konflikter som bryter ut på arbetsmarknaden får en snabb lösning. Formerna för lönebildningen är enligt regeringens mening i första hand en fråga för arbetsmarknadens parter. Avtal är att föredra framför lagstiftning eftersom ett brett samförstånd mellan parterna skapar stabilitet och legitimitet åt träffade överenskommelser. Därutöver behövs ett starkt nationellt ramverk för lönebildningen. I syfte att förbättra förutsättningarna för en väl fungerande lönebildning inrättades . Avtalsförhandlingar om löner och allmänna anställningsvillkor omfattade endast en mindre del av arbetsmarknaden . förordnade medlare i sex tvister på central nivå på avtalsområden som inte omfattas av förhandlingsordningsavtal såsom det så kallade In- dustriavtalet eller liknande avtal. På avtalsområden som täcks av avtal om förhandlingsordning var det i första hand på det statliga området som medlare förordnades . Konflikten på det kommunala området mellan å ena sidan och å andra sidan och var den mest omfattande på svensk arbetsmarknad . Antalet förlorade arbetsdagar i konflikten uppgick till 595 000 och berörde 73 500 arbetstagare. I konflikten tillsattes medlare inom ramen för det kommunala områdets samarbetsavtal. När det gäller insatser för att främja en väl fungerande lönebildning anordnade nio konferenser med deltagare från arbetsmarknadens parter. Sammanlagt deltog 500 personer i konferenserna. Även Medlingsinstitutets årsrapport har väckt stort intresse. Årsrapporten beskriver avtalsförhandlingarna och analyserar lönebildningen utifrån olika perspektiv som jämställdhet och konkurrenskraft. Vidare har genomfört ett sextiotal överläggningar med arbetsmarknadens parter för samråd om kommande och pågående förhandlingar. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 har regeringens uppdrag att ge ut en rapport som analyserar de samhällsekonomiska förutsättningarna för löneförhandlingarna. Målet för verksamhetsområdet är en lönebildning i samhällsekonomisk balans samt arbetsfred. Diagram 7.1 Antal medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar där /Statens förlikningsmannaexpedition förordnat medlare, 1997 - 2002 Antalet medlingsärenden samvarierar med antalet avtalsförhandlingar på arbetsmarknaden. syns en tendens till att parterna oftare utnyttjar medlare i förhandlingarna. Tabell 7.1 Förlorade arbetsdagar på grund av konflikt, 1997 - 2002 1997 1998 1999 2000 2001 2002 23 600 1 700 78 800 300 11 100 800 Antalet arbetsdagar som gick förlorade genom arbetsinställelser, dvs. lovliga och olovliga strejker samt lockouter, uppgick till 838 . har antalet förlorade arbetsdagar varit färre endast . På grund av strejken på det kommunala området 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 kommer antalet förlorade arbetsdagar på grund av konflikt att uppgå till avsevärt högre tal . Tabell 7.2 Totala löneutvecklingen inom näringslivet, 1997 - 2002 Procentuell förändring från föregående år Löneutvecklingen i ligger över den i euroområdet och i . Skillnaden har tenderat att minska . Tabell 7.3 Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden - 2002 Procentuell förändring från föregående år 1997 1998 1999 2000 2001 2002 4,5 3,8 3,4 3,7 4,4 4,1 var de svenska löneökningarna högre om även den offentliga sektorn beaktas än om endast näringslivet beaktas. Jämför tabell 7.2 och 7.3. Sedan avtalsrörelsen har lönebildningen fungerat relativt väl. Förhållandevis måttliga nominella löneökningar har, tack vare låg inflation, givit påtagliga ökningar av reallönerna som sysselsättningen är högre än i inledningen av perioden. och efterföljande samarbetsavtal på andra områden har haft en positiv inverkan på utvecklingen. är dock svenska löneökningar något högre än dem i våra konkurrentländer. Trots de snabbare ökningarna av arbetskraftskostnaderna har den svenska konkurrenskraften kunnat upprätthållas genom en stark produktivitetsutveckling, svag kronkurs och minskande vinstmarginaler. Dessa tre faktorer kan inte mildra effekterna av alltför höga svenska löneökningar. Produktivitetsutvecklingen är central för löneutrymmet. Regeringens bedömning är att långsiktiga produktivitetsutveckling inte kommer att avvika från konkurrentländerna. Därmed kan inte löneutvecklingstakten vara snabbare än i våra konkurrentländer. Ett stort ansvar vilar därför på arbetsmarknadens parter för att få ner de svenska löneökningarna till en nivå som är långsiktigt samhällsekonomiskt hållbar. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 8 Budgetförslag m.m. inom arbetslivsområdet 1Motsvarar 644 907 tkr prisnivå. 2Motsvarar 644 910 tkr prisnivå. Anslaget avser kostnader för personal, lokaler samt övriga förvaltningskostnader vid . Anslaget omfattar även kostnader för den regionala skyddsombudsverksamheten. förvaltningskostnader utgjorde och den regionala skyddsombudsverksamheten av utfallet . finns bl.a. anvisade för , för den regionala skyddsombudsverksamheten och för en särskild informationssatsning inom ohälsoområdet. förvaltningsanslag har ökat med års nivå. Rekrytering och utbildning har skett kontinuerligt 2003. Sammanlagt har verket nyanställt 127 personer, varav 97 är arbetsmiljö- inspektörer, inom ramen för anslagsförstärkningen. Utbildningen har huvudsakligen genomförts av verkets egen personal och har i ett kort perspektiv belastat tillsynen. Först i ett längre perspektiv kan resultatet visa sig. Satsningen har bidragit till att antalet förelägganden och förbud minskat . En annan orsak till denna utveckling är den fortgående utvecklingen av tillsynen från traditionell detaljtillsyn mot organisatoriska frågor. Detta innebär att varje fråga och därmed varje tillsynsinsats blir mer resurskrävande. Organisatorisk tillsyn syftar till att ändra förhållandena på arbetsplatsen varaktigt medan detaljtillsyn ofta har en mer begränsad och kortsiktig effekt. Kraven gäller oftast delegering och fördelning av arbetsuppgifter, kunskaper bland arbetsledande personal och konsekvensbedömningar inför olika slag av verksamhetsförändringar. När det gäller organisatoriska krav i övrigt kan nämnas en ökad inriktning mot risker för hot och våld. tillsyn har särskilt uppmärksammat områdena vård, skola och omsorg. Anledningen till detta är den kraftiga ökningen av arbetsrelaterad ohälsa sedan slutet av 1990- talet inom dessa sektorer. Ett annat område som uppmärksammas i tillsynen är service och handel, främst frågor om hot och våld. Andelen krav i fråga om systematiskt arbetsmiljöarbete har ökat från . En färsk enkätundersökning visar att av arbetsgivarna anser att ett systematiskt arbetsmiljöarbete är infört och fungerar. Det är en ökning . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 cirka en tredjedel samma svar. Detta är en ökning innan. Inom byggbranschen har (enligt arbetsgivarna) en ökning från skett . En fortgående organisationsförändring till följd av ombildningen till ett samlat verk fortgår. Bl.a. har den resulterat i samordnad tillsyn av flerdistriktsföretag och rikstäckande branschprogram som bl.a. syftar till enhetligt kravställande. Ett utvecklingsarbete som avser gemensamma metoder, strategier och riktlinjer pågår. Det är av avgörande betydelse att stor kraft läggs på att effektivt driva organisationsförändringen och utvecklingsarbetet samt att en uppföljning och utvärdering av detta arbete fortgår. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 8.2 Offentligrättslig verksamhet (intäkt - kostnad) (Som inte får (Intäkt -kostnad) (varav tjänsteexport) (6 681) (-8 442) (-1 612) (varav tjänsteexport) (-45) (varav tjänsteexport) Uppdragsverksamheten omfattar huvudsakligen den särskilda informationsverksamheten, men även tjänsteexport och försäljning från informationssystemet om arbetsskador (). Omfattningen av tjänsteexporten minskar . Intäkter och kostnader knutna till den avgiftsbelagda informationsverksamheten (exv. försäljning av föreskrifter) har minskat . Till skillnad mot tidigare råder dock en sundare balans mellan kostnader Orsaken till minskningen hänför sig till en minskad utgivning av föreskrifter och ett ökat antal nedladdningar via verkets webbplats på Internet. Vidare bekostas den institutionella informationen (exv. pressekreterare) via förvaltningsanslaget. finansierades den via den avgiftsbelagda informationsverksamheten. Kostnaderna härför beräknas 2004 till . En välfungerande tillsyn behövs framförallt med hänsyn till de arbetsplatser som har den sämsta arbetsmiljön och för vilka de vanliga drivkrafterna inte verkar på ett effektivt sätt. Med hänsyn till den fortsatta ökningen av arbetsskador till följd av förhållanden på det arbetsorganisatoriska området (inklusive frågor som gäller t.ex. belastningsskador samt våld och hot) är det viktigt att utvecklingen av tillsynen på detta område fortgår och intensifieras. måste en rimlig tillsyn bibehållas när det gäller mer traditionella risker som fallrisker och risker från kemikalier för att inte dessa skador åter skall börja öka. Det är med hänsyn till den fortsatta ohälsoutvecklingen mycket viktigt att verket fortsätter att utveckla tillsynen för framför allt organisatorisk och social tillsyn. Utvecklingen måste gälla både personalens kompetens och tillsynsmetoderna. Regeringen saknar dock tillräckligt underlag för att bedöma effekterna av arbete med metodutvecklingen. Verket bör beakta Statskontorets granskning av tillsynen av systematiskt arbetsmiljöarbete, liksom granskning av arbetsmiljöinspektionerna. Det är också mycket viktigt att verket långsiktigt utvecklar samspelat mellan central och lokal nivå i tillsynen. Detta har stor betydelse för att de personella och ekonomiska resurserna skall utnyttjas på ett optimalt sätt. Arbetet har fortsatt med att samordna tillsynen över landet för att uppnå mer enhetligt kravställande och ett bättre kompetensutnyttjande. Det är också med hänsyn till effektiviteten och rättssäkerheten i tillsynen viktigt att verket fortsätter att utveckla samordningen. Regeringen har ännu svårt att bedöma effekterna av organisationsförändringen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Ett annat område som verket måste uppmärksamma särskilt är att utveckla metoder för en kvalificerad utvärdering av de insatser som verket gör. Regeringens bedömning vad avser ekonomistyrning framgår under avsnitt 4.7. Regeringen föreslår att anslaget tillförs ytterligare för att förstärka tillsynsverksamheten . Regeringen föreslår att anslaget tillförs ytterligare för den regionala skyddsombudsverksamheten . Regeringen föreslår att anslaget minskas med för att finansiera flytten av till (se avsnitt 8.2). Det innebär att anslaget 25:74 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor m.m. under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning tillförs motsvarande belopp från anslaget 23:1