prop · GS031d10 · 2004-09-20 00:00:00 — Uppdraget har omfattat hela , inklusive stöd till personer med funktionshinder. Syftet är att förstärka befintliga eller upprätta nya strukturer för systematisk kunskapsuppbyggnad och effektiv kunskapsspridning. En mängd viktiga utvecklingsprocesser har satts igång över landet, bl.a. i aktiv samverkan mellan universitet, högskolor, forsknings- och utvecklingsmiljöer samt kommunala verksamheter. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 att ge för att genom det nybildade metoder i socialt arbete (IMS) ge stöd till spridning av kunskap om metodutveckling inom . Arbetet med att bereda förslag till ändringar i LSS pågår. Regeringen avser att föreslå ändringar i LSS om kvalitet, dokumentation och anmälningsplikt vid missförhållanden (motsvarande den som finns om i SoL). Ändringarna görs för att stärka den enskildes rättssäkerhet och ge tydligare ledning för olika myndigheternas tillämpning av lagen. Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken omfattar de flesta politikområden, bl.a. utbildnings-, miljö-, kultur- och transportpolitik. Insatser inom områdena påverkar i hög grad möjligheterna att förbättra villkoren för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Vårdbidrag och handikappersättning, sjukersättning och aktivitetsersättning, olika statliga stöd inom arbetsmarknaden och skolan etc. är viktiga stöd liksom insatserna rehabilitering och habilitering. Här redovisas ett antal åtgärder som sker inom ramen för den nationella handlingsplanen för handikappolitiken. Öka tillgängligheten till lokaler och allmänna platser , som är en av sektorsmyndigheterna, har en central roll i arbetet med att öka tillgängligheten till lokaler dit allmänheten har tillträde och allmänna platser. Verkets föreskrifter om enkelt avhjälpta hinder började gälla . För att föreskrifterna skall bli kända planeras en omfattande informationskampanj . Föreskrifterna är en viktig åtgärd för att människor med funktionshinder skall kunna delta i samhällslivet på samma villkor som andra. Elektronisk kommunikation och informationsteknik Utvecklingen inom elektronisk kommunikation och informationsteknik har stor betydelse för personer med funktionshinder. Den öppnar nya möjligheter för att nå ökad delaktighet och uppnå ett jämlikt samhälle. 3-G tekniken kan t.ex. ge personer som är döva möjlighet att 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 kommunicera med teckenspråk via mobiltelefon. (), som är en av sektorsmyndigheterna, bedriver en bred verksamhet med att pröva och utveckla nya tjänster för personer med funktionshinder. Det är ofta svårt för personer med olika typer av funktionshinder att använda vanliga tjänster på Internet. Många hinder skulle kunna undanröjas med relativt enkla medel. Det behövs därför ökad kunskap för att göra webbplatser och e- tjänster tillgängliga för alla. På europeisk nivå har tillgänglighet till Internet fått särskild uppmärksamhet inom Europeiska kommissionens handlingsprogram e-Europa. Alla EU:s medlemsstater bör enligt en rådsresolution använda internationella riktlinjer för en tillgänglig webb WAI-riktlinjerna. I den nya vägledningen för 24- timmarswebben, som har fastställt, har tillgänglighet särskilt lyfts fram. I vägledningen, som har utarbetats av Statskontoret tillsammans med bl.a. HO, finns anvisningar om hur WAI-rikt- linjerna bör implementeras i den offentliga förvaltningen. Arkitektur, formgivning och design Design för alla Arkitekturen måste ses i ett längre perspektiv när samhället byggs. Vid sidan av god estetisk utformning är Design för alla viktigt för att uppnå hållbarhet. Regeringen redovisade i en skrivelse till (skr. 2002/03:129) målen för arkitektur, formgivning och design samt åtgärder för att uppnå målen. Därefter har arbetet med att stärka tillgänglighets- och användaraspekten inom områdena fortsatt. Regeringen har beslutat om ett Designår 2005 för att betydelsen av och kunskapen om form och design skall breddas. Ett hundratal statliga myndigheter har fått uppdrag att medverka i . Ett av sju teman inom uppdraget är Design för alla. anordnar regeringen med stöd av en konferens kring detta tema. skall inom ramen för sitt sektorsansvar öka funktionshindrades tillgång till kultur. Det skall ske inom ramen för etappmål att förverkliga och utvidga handlingsprogrammet för att främja att personer med funktionshinder kan delta i kulturlivet. Förbättra tillgången till rehabilitering och habilitering , som är en av sektorsmyndigheterna, har en central roll i arbetet med att förbättra tillgången till rehabilitering och habilitering. Ett av etappmål är att berörda myndigheter skall ha utarbetat ett gemensamt uppföljningssystem för rehabilitering och habilitering i samverkan . har haft regeringens uppdrag att kartlägga tillgängligheten till landstingens rehabilitering och habilitering. En slutsats är att det behövs uppföljningssystem för att följa hela vård- och rehabiliteringsförlopp i syfte att få information om resultat och kvalitet. För att stödja sjukvårdshuvudmännen avser även att ta fram ett allmänt råd. Det handikappolitiska arbetet som bedrivs är inriktat på att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet, att förebygga och bekämpa diskriminering och att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Lagstiftning som ger rättigheter, skyldigheter och ekonomiskt stöd, de omfattande och breda insatser som görs inom ramen för den nationella handlingsplanen för handikappolitiken, utveckling av funktionen personligt ombud, satsningar på samarbete, kompetens-, kunskaps- och kvalitetsutveckling etc. bidrar till att skapa en samhällsgemenskap med mångfald som grund och att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet. Satsningarna bidrar dessutom till att skapa jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Det är viktigt att se handikappolitiken och målet för politiken i ett långsiktigt perspektiv. Uppföljningen av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Från patient till medborgare sker särskilt i en skrivelse till riks- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Handlingsplanen sträcker sig och regeringens ambition är att redogöra för resultatet till . En första uppföljning genomfördes . Regeringen bedömde i skrivelsen till (skr. 2002/2003:25) att arbetet med att se till att handikapperspektivet genomsyrar alla samhällsektorer, att skapa ett tillgängligt samhälle och att förbättra bemötandet hade kommit igång på ett bra sätt. Det hade gjorts betydande insatser för att påbörja genomtänkta och långsiktiga processer som kan ge varaktiga resultat. Arbetet och processerna, där ett stort antal aktörer är inblandade, fortskrider. Arbetet med att identifiera och undanröja hinder liksom arbetet med att bekämpa diskriminering och ett kränkande bemötande pågår. genomförde en första uppföljning av myndigheternas tillgänglighetsarbete . Resultatet visar att tillgänglighetsarbetet hos statliga myndigheter har kommit igång även om det fortfarande finns stora brister. Generellt har stora myndigheter kommit längre i sitt tillgänglighetsarbete än små. Ungefär hälften av myndigheterna kan erbjuda teckentolkning vid behov. Tre fjärdedelar av myndigheterna uppfyller inte grundläggande kriterier för att personer med rörelsehinder självständigt skall kunna ta sig till och in i huvudkontorets byggnad. Sektorsmyndigheterna arbetar med att inom sina respektive samhällssektorer driva på handikappolitiken. HO har gått igenom sektorsmyndigheternas arbete 2003 (Rapport: Sektorsmyndigheterna ansvaret där det hör hemma). En slutsats är att de flesta av de 14 sektorsmyndigheterna har kommit igång bra med sina uppdrag även om arbetet kommit igång olika. En indikation på ett bra resultat är att samarbetet mellan myndigheter har kommit igång. Det mest strukturerade samarbetet finns inom transportsektorn där trafikverken och för gemensamma diskussioner för att öka tillgängligheten. Andra exempel där samarbetet kommit igång är uppdrag att ta fram bättre underlag och statistik för att följa levnadsvillkoren för personer med funktionshinder samt den informationssatsning som gör för enkelt avhjälpta hinder i publika lokaler och på allmänna platser. HO anser dessutom att har kommit igång bra, särskilt inom området elektronisk kommunikation. Även sektorsarbete bedöms positivt liksom . har genomfört en inventering av tillgänglighetsarbetet inom kulturmiljösektorn som kan ligga till grund för det fortsatta arbetet. ställer krav på till exempel handlingsplaner för att öka tillgängligheten när bidrag till kulturinstitutionerna beviljas. Regeringen avser att vid återkomma till med en skrivelse om redovisning och resultat av arbetet med att genomföra handlingsplanen. Insatser enligt SoL och LSS En viktig indikator på att stöd- och serviceinsatser enligt socialtjänstlagen (SoL) och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) bidrar till ökad jämlikhet i levnadsvillkor och förbättrad delaktighet i samhällslivet är fler insatser. Det tyder på att stöd enligt LSS tillgodoses i ökad omfattning och att den behovsbedömning som görs generellt sett inte blivit mer återhållsam. Tabell 6.2 Kostnader för kommunala insatser, antal med LSS-insatser och antal kommunala LSS-insatser priser (mdkr) Källa: Kostnader kommer från . Antalet med insatser och antalet insatser kommer från årliga officiella statistik som mätt förhållandena en särskilt datum . Statistiken anger enbart beslut som fattas av kommunerna. Därför ingår inte uppgifter om råd och stöd eller uppgifter om assistansersättning. Insatser enligt LSS har blivit beviljade för fler personer . Både antalet personer som får insatser och antalet insatser har ökat i stor omfattning med undantag för insatserna råd och stöd och särskilt boende för barn. Män och pojkar får insatser i högre utsträckning än kvinnor och flickor, , men också fler insatser än kvinnor och flickor, respektive . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 I lägesrapporten påpekar att kostnaden per person med insatser inte ökat nämnvärt. Kostnaden för olika insatser varierar dock stort mellan landets kommuner. varierade kommunernas kostnader mellan ca 600 och per invånare. Genomsnittskostnaden för kommunala LSS-insatser var ca . I län var kostnaden lägst ca per invånare. Det kan jämföras med där kostnaden var högst ca per invånare. Det är framför allt personer inom personkrets 1 (personer med utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd) som har insatser av samtliga personer som har insatser och av samtliga insatser. Det är också för dessa antalet insatser ökar mest. Av alla i personkrets 1 som får insatser är kvinnor. Antalet barn och unga i åldrarna ökar mest av alla som har insatser och barn och unga utgör en tredjedel av samtliga. Pojkar har insatser i högre utsträckning än flickor jämfört . De vanligaste insatserna är daglig verksamhet och bostad med särskild service för vuxna. Fler personer får insatser enligt LSS än enligt SoL. Den stora skillnaden kan delvis bero på att alla insatser som ges enligt SoL inte bedöms som biståndsinsatser utan i stället ges som en serviceinsats utan biståndsprövning. Det kan t.ex. i viss utsträckning avse sysselsättning. Tillgången till insatser är inte likartad över landet och mellan olika grupper. Länsstyrelserna uppger i tillsynsrapporten att det främst är personer med psykiska funktionshinder som också har missbruksproblem samt ungdomar med neuropsykiatriska funktionshinder som har svårt att få det stöd som behövs. t.ex. Psykiatrisamordnarens PM En översiktlig genomgång av dagsläget inom svensk psykiatri och och länsstyrelsernas rapport insatser för personer med psykiska funktionshinder visar vidare att stödet till personer med psykiska funktionshinder är bristfälligt. Kommuner har inte alltid utrett personernas behov och planerat för dessa. De vanligaste insatserna till barn och unga är korttidsvistelse och korttidstillsyn. Dessa insatser har också ökat markant . Rätten till insatser enligt LSS har betytt mycket för familjer med barn med stora behov av omvårdnad, tillsyn och stimulans. Extraresurs i förskolan och elevassistent i skolan är andra insatser som underlättat livssituationen. Avsaknad av kunskap gör det dock svårt att dra slutsatser i vilken omfattning och hur samhällets stöd och service fungerar. De främsta bristerna är individuell planering och samordning, uppsökande verksamhet och information. Dessa insatser är nödvändiga för att föräldrarnas situation skall underlättas. Ett annat problem är föräldrars svårigheter att få förståelse för barnens och familjens behov av stöd. Handläggarna anlägger ett vuxenperspektiv i stället för att se barnet. Det finns tecken på att funktionshindrades levnadsförhållanden främst uppfattas utifrån funktionshindret. Det konstaterar i sin . Det glöms bort att kvinnor med funktionshinder riskerar att diskrimineras både på grund av sitt kön och på grund av sitt funktionshinder . slutsats är att när det gäller att betrakta insatser till personer med funktionshinder ur ett könsperspektiv så finns det stor osäkerhet och ett stort behov av kunskapsutveckling. Jämförelser visar t.ex. att kvinnor mer sällan får insatser enligt LSS men är överrepresenterade när det gäller insatser enligt socialtjänstlagen. Den förskjutning som skett från samhället till anhöriga och då främst kvinnor när det gäller äldre verkar dock inte ha sin motsvarighet bland vuxna personer med funktionshinder. Insatsen personlig assistans har inneburit ökad valfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet för många flickor och pojkar, kvinnor och män med omfattande funktionshinder. Kontinuiteten i stödinsatserna har förbättrats för personer som fått behålla assistansersättningen efter fyllda . Assistansreformen har därigenom främjat jämlikhet i levnadsvillkor och delaktighet i samhällslivet. Men det finns också problem. Innehållet och kvalitén i assistansen kan bl.a. variera beroende på vilken kommun eller annan anordnare som utför assistansen. Tabell 6.3 Kostnader för assistansersättningen, antal beviljade personer och antal beviljade timmar Antalet personer med assistansersättning har ökat kraftigt sedan reformen infördes. har antalet stigit med mellan en ökning med . Även det genomsnittliga antalet beviljade timmar har ökat kraftigt. Som en följd av denna utveckling har även kostnaderna för insatsen mer än fördubblats . har det skett en förändring när det gäller assistansersättning och personkretstillhörighet. Antalet personer med utvecklingsstörning, autism och autismliknande tillstånd ökade mer 2003 än antalet personer som hade fysiska funktionshinder. Antalet beviljade timmar varierar mellan olika åldersgrupper. Flest timmar beviljas unga vuxna i åldrarna , medan barn och äldre har färre timmar än genomsnittet. Män har ersättning i något högre utsträckning än kvinnor (jämfört ). (RFV:s) översyn av barns rätt till assistansersättning visar att pojkar beviljas i genomsnitt fler assistanstimmar än flickor. Barn hörs sällan i assistansärenden och lagen tillämpas inte likadant vid bedömningen av barns assistansbehov. Avsaknad av enhetlighet återfinns bl.a. om vad som ska ingå i föräldraansvaret. I RFV:s analys av skillnader mellan kvinnor och män uppmärksammas bl.a. att den enskildes familjesituation påverkar behovsbedömningen och att den påverkan kan se olika ut för kvinnor och män. Ensamstående män beviljas i genomsnitt fler timmar än ensamstående kvinnor, medan det motsatta gäller då den assistansberättigade lever i ett parförhållande. I dessa fall beviljas kvinnor i genomsnitt fler timmar än män. Det är en indikator på att det görs skillnader mellan kvinnor och män. RFV anser att behöver mer stöd och vägledning 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 för att på ett likformigt sätt bedöma behoven och rätten till assistansersättning för barn samt för att uppnå jämställda beslut för kvinnor och män. Regeringen har tillsatt en parlamentarisk utredning för att göra en bred översyn av assistansersättningen och insatsen personlig assistans. Kommittén skall lämna förslag till hur regleringen av personlig assistans kan ändras för att stödet och tillämpningen skall kunna effektiviseras och förbättras. Utredningen skall även ta upp frågor som rör barn- och könsperspektiv. Det särskilda utbildningsstödet främjar studiemöjligheterna inom riksgymnasier för ungdomar med svåra rörelsehinder, folkhögskolor, universitet och högskolor. Att allt fler får del av stödet leder till att levnadsvillkoren för flickor och pojkar, män och kvinnor med funktionshinder blir mer jämlika. På regeringens uppdrag har utbildningsstöd (Sisus) tagit fram ett informationsmaterial om de olika stödsystem som studerande med funktionshinder kan ta del av. Sisus har under samlat utförlig information om tillgänglighet vid landets universitet och högskolor. Tabell 6.4 Kostnad för särskilt utbildningsstöd fördelat på olika utbildningsformer samt antal elever inom respektive utbildningsform Kostnad för särskilt utb. vid folkhögskola (mnkr) Antal deltagare med särskilt utb.stöd Kostnad för särskilt utb.stöd inom univ. och högskola (mnkr) Antal deltagare med särskilt utb.stöd Kostnad för särskilt utb.stöd vid riksgymnasium (mnkr) Antal deltagare med särskilt utb.stöd Antalet studerande som får del av det särskilda utbildningsstödet ökar. har kostnaderna inom ramen för det statliga stödet minskat. Kostnaderna för folkhögskolorna är dock högre än vad som kan betalas ut. För att åstadkomma en jämnare fördelning av statsbidragen till folkhögskolorna har Sisus träffat en överens- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 kommelse om ett tak för bidraget med den folkhögskola som mottar mest bidrag. Jämfört med många andra utbildningsformer har folkhögskolan en hög andel studerande med funktionshinder. En något större andel män än kvinnor (52 resp. ) fick assistans under /04. Kursdeltagare med rörelsehinder dominerar fortfarande bland studerande med behov av assistans. Deltagare med psykiska funktionshinder som behöver assistans har dock mer än fördubblats jämfört med föregående år. Den stora ökningen beror på att den slopade begränsningen till enbart rörelsehinder för utbildningsstöd vid studier vid folkhögskola nu börjar få genomslag. Den stora ökningen av antalet personer inom högskolan och universiteten beror på den försöksverksamhet med assistans till studenter med psykiska eller neuropsykiatriska funktionshinder som påbörjades . Behoven av stöd ser annorlunda ut för dessa studenter. Fler kvinnor än män (57 resp. ) fick stöd under /04. Kostnadsförändringarna vid riksgymnasierna beror på att det infördes ett nytt betalningssystem 2001 som innebär att hemkommuner och hemlandsting står för en tredjedel av kostnaden för boende, omvårdnad och habilitering inom verksamheten. Diagram 7.1 Utvecklingen av bilstödet Källa: och årliga utfall av anslaget för bilstöd I och med att nytt bilstöd normalt beviljas högst uppstår en ökad efterfrågan . Sådana år var 1996 och 2003. Ändringar i förordningen om bilstöd , bl.a. att utbetalningarna av bilstödet begränsas så att de ryms inom ramen för anslagna medel, har lett till en jämnare belastning på anslaget. Antalet beviljade stöd har 19972003 varierat mellan 2 100 och 2 400 medan kostnaderna varierat . Ett problem är dock att medlen inte räcker . Regeringen föreslår därför att anslaget höjs med . Bilstödet innebär ökad delaktighet och frihet för den som inte kan nyttja allmänna kommunikationer. Familjer med barn som har funktionshinder, som innebär väsentliga förflyttningssvårigheter, får möjlighet att kunna resa tillsammans. För vuxna kan bilen underlätta möjligheterna till arbete, studier och fritidsaktiviteter Tabell 6.5 Antal kvinnor och män med bilstöd samt fördelning av stödet på barnfamiljer, förvärvsarbetande och andra vuxna 1849 år1 1 Det finns även ett par grupper till som utgör resterande andel av de som får bilstöd Funktionshindrade under som fått bilstöd men sedan fått sjukersättning/aktivitetsersättning samt funktionshindrade föräldrar med barn Färre kvinnor än män får del av bilstödet och andelen kvinnor minskar. Föräldrar till barn med funktionshinder har ökat sin andel av stödet medan förvärvsarbetare minskat sin andel. Det råder osäkerhet om stödet träffar rätt personkretsar och vilka effekter stödet har för dem som beviljas bilstöd. Tillämpningen av bilstödet behöver därför effektiviseras och förbättras. Det är också skälet till att regeringen beslutat att se över bilstödet. I utredningen skall även eventuella skillnader mellan kvinnors och mäns förutsättningar eller nyttjande av bilstöd respektive färdtjänst synliggöras och analyseras. Personliga ombud har visat sig vara en kompetent och värdefull resurs. Genom denna kompetens medverkar ombuden till att kvinnor och män med omfattande och sammansatta psykiska funktionshinder ges förutsättningar att få ett individuellt anpassat stöd ute i samhället. Det bidrar till att skapa både jämlikhet i levnadsvillkor och en samhällsgemenskap med mångfald. Ombuden är dessutom en resurs som har visat sig förebygga behov av mer kostsamma samhälleliga insatser som t.ex. psykiatrisk slutenvård och ökad medicinering. Det är framför allt två kategorier som kommer till ombudsverksamheten, de som har ett tydligt och avgränsat uppdrag och de som har omfattande önskemål och komplexa behov. Se- dan har ca 4 000 personer haft personligt ombud. var 2 600 personer aktuella. 1 400 personer hade avslutats. Resultat har uppnåtts för fyra av fem personer. Könsfördelningen är relativt jämn. hade något fler kvinnor ombud 1 350 kvinnor mot 1 250 män. Kvinnorna dominerade i de äldre åldrarna, , medan männen dominerade i intervallet . Männen var ensamstående i högre utsträckning än kvinnorna. Kvinnorna var mer aktiva än männen att själva söka ombud. De försöksverksamheter som utgjorde grunden för den permanenta verksamhet, som byggs upp, har följts upp av . Uppföljningen visar att uppnådda resultat inte bara varit bestående utan dessutom förstärkts. Klientens livskvalitet har ökat och den fysiska och psykiska hälsan har förbättrats. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Anpassade insatser efter behov Styrande åtgärder sanktionsinstrument, tillsyn, normering m.m. En operativ, tydlig och effektiv tillsyn med medborgaren i fokus förbättrar förutsättningarna för en rättssäker hantering av ärenden samt att insatser är individuellt anpassade och av god kvalitet. En granskande och främjande tillsyn kan därmed bidra till jämlikare levnadsvillkor och ökad delaktighet för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättningar. Samverkan och samordning mellan tillsynsmyndigheter, effektiva sanktionsinstrument som kan ha en preventiv verkan samt normering är viktiga inslag för en övertygande tillsyn. Samarbetet mellan och länsstyrelserna för att utveckla enhetliga tillsynssystem och strukturer för tillsyn pågår inom ramen för ett nationellt program för social tillsyn . påbörjades tre utvecklingsprojekt; bedömningskriterier för social tillsyn, policy för en brukar- och medborgarorienterad social tillsyn och kompetensutveckling för tillsynsmyndigheterna. pågick femton gemensamma projekt. En kraftsamling i tillsynen har skett när det gäller personer med psykiska funktionshinder. En extern utvärdering av det Nationella programmet för tillsyn visar att samarbetet mellan och länsstyrelserna i stort sett fungerat bra. Länsstyrelsernas årsredovisningar visar också att tillsynen generellt utvecklats. På de mindre länsstyrelserna är dock tillsynen sårbar. Behovet av normering är stort. Föreskrifter, allmänna råd och den rättssammanställning om bostad med särskild service för vuxna enligt LSS som publicerades /2003 mottogs mycket positivt. Konferenserna där föreskrifterna och de allmänna råden redovisades var välbesökta. Länsstyrelserna utgår från materialet i sin tillsyn. Länsstyrelserna har återkommande uppmärksammat att det finns brister i kommunernas rättstillämpning inom handikappområdet.