prop · GS0328 · 2004-10-28 00:00:00 — För att komma till rätta med några av de negativa effekterna med det egna boendet anser regeringen att förändringar i det nuvarande mottagandesystemet för asylsökande bör göras. Regeringen föreslår därför i likhet med utredningen att bostadsersättningen nu bör avskaffas. Regeringen gör bedömningen att möjligheterna att utnyttja asylsökandes svaga ställning på bostadsmarknaden minskar om bostadsersättning inte längre lämnas. Vidare menar regeringen att bruket av felaktiga adresser i den avsikten att till exempel undvika nedsättning av eventuellt försörjningsstöd kommer att upphöra. Därutöver är regeringen av den uppfattningen att förslaget om att avskaffa bostadsersättningen skulle kunna underlätta för en värdfamilj att hänvisa till ett anläggningsboende i de fall en sådan lösning framstår som ett bättre alternativ för värdfamiljen. Sammantaget måste det även antas att flera personer kommer att välja anläggningsboende om rätten till bostadsersättning avskaffas. Detta bör i sin tur innebära att de brister i eget boende som förekommer minskar i omfattning. Vidare bör en ökad andel asylsökande i anläggningsboende till viss del kunna bidra till att asylprocessen ytterligare effektiviseras och att väntetiderna i mottagandesystemet blir kortare för den asylsökande. Mot bakgrund av de problem som har uppstått till följd av det egna boendet enligt redovisningen ovan anser regeringen att staten åtminstone inte genom bostadsersättningen skall fortsätta att stimulera till att asylsökande väljer eget boende. Regeringens förslag att avskaffa rätten till bostadsersättning kan dock inte motverka samtliga problem som uppstår till följd av det egna boendet. För att komma tillrätta med några av de problem som är kopplade till denna boendeform finner regeringen det likväl angeläget att nu vidta denna åtgärd. Flera remissinstanser har framfört att utredningens förslag inte är tillräckliga för att komma tillrätta med de problem som beskrivits ovan. Regeringen fortsätter följa frågan och avser återkomma med förslag. Mot bakgrund av Lagrådets yttrande vill regeringen också framhålla att det inte föreligger rätt till försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) för den som har rätt till bistånd enligt LMA. Nuvarande ordning innebär bl.a. att en asylsökande som själv ordnat sitt boende inte har rätt till försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen för den del av boendekostnaden som kan överstiga vad utlänningen får i bostadsersättning. Avsikten med föreliggande förslag att avskaffa den särskilda bostadsersättningen är inte att den enskilde, om han eller hon väljer eget boende, skall vara berättigad till kompletterande bistånd enligt socialtjänstlagen. Detta bör förtydligas genom ett tillägg till 1 § andra stycket LMA. De utlänningar som berörs av förslagen och som inte själva ordnar bostad har emellertid alltid rätt till logi i Migrationsverkets anläggningsboende. Den föreslagna förändringen rörande bostadsersättning förutsätter att lagen om mottagande av asylsökande m.fl. ändras. Förslaget bör omfatta de personer i mottagandesystem som bor i eget boende och som har rätt till bostadsersättning enligt gällande bestämmelser. Den åsyftade förändringen åstadkoms lämpligen genom att 16 § LMA upphävs och att en följdändring görs i den bestämmelse som reglerar i vilka former bistånd lämnas enligt lagen (13 §). Vidare bör den paragraf som anger förutsättningarna för att sätta ned dag- och bostadsersättning anpassas till den föreslagna ändringen (10 §). Ett förtydligande görs också, som redan nämnts ovan, i 1 § andra stycket LMA innebärande att en asylsökande som själv ordnat sitt boende inte skall ha rätt till försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen. Regeringen avser även att göra de ändringar i förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. som föranleds av det aktuella förslaget. Regeringens bedömning: Förslaget att avskaffa rätten till bostadsersättning för eget boende bedöms leda till minskade kostnader för staten. Utredningens bedömning: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen har gjort bedömningen att förslaget får en marginell effekt på andelen asylsökande m.fl. i eget boende. Remissinstanserna: Har inte yttrat sig särskilt i denna fråga. Skälen för regeringens bedömning: Förslaget att asylsökande som ordnar sitt boende på egen hand inte längre skall kunna beviljas så kallad bostadsersättning innebär sammantaget en minskad kostnad för staten. Förslaget väntas få till följd att flyttar från eget boende till någon av . En plats i anläggningsboende innebär en merkostnad för i jämförelse med att personen bor i eget boende. utbetalades sammanlagt i bostadsersättning. Mot bakgrund av att en viss andel asylsökande flyttar till anläggningsboende gör regeringen bedömningen att förslaget leder till minskade utgifter för staten om för . Utgiftsminskningen är beräknad på ett ikraftträdande samt den senaste prognosen för antalet asylsökande. därefter beror en utgiftsminskning främst av antalet registrerade i mottagandesystem samt andelen i eget boende respektive i anläggningsboende. Det är viktigt att betona att avskaffandet av bostadsersättningen inte påverkar den asylsökandes ekonomiska situation. Ersättningen är avsedd att ge viss ekonomisk kompensation till den person som upplåter sin bostad till asylsökande. Av främst administrativa skäl betalas ersättningen till den asylsökande och inte direkt till bostadsupplåtaren. Avskaffandet av bostadsersättningen påverkar inte heller möjligheten till logi . har ett fortsatt ansvar för att vid behov erbjuda en plats inom anläggningsboende för personer som är registrerade i mottagandesystem. Det bör vidare framhållas att den föreslagna ordningen inte innebär en inskränkning i möjligheterna att få dagersättning och särskilt bidrag i de fall den enskilde ändå väljer att ordna boende på egen hand. Förslaget kommer inte att medföra några ökade kostnader för kommunerna som helhet. Enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. har de personer som omfattas av denna lag inte rätt till bistånd för förmåner av motsvarande karaktär enligt socialtjänstlagen (2001:453). Förslaget kan dock innebära en ökad andel asylsökande i de kommuner där har anläggningsboende och för dessa kommuner kan därmed vissa ökade kostnader uppstå. Regeringens förslag: Denna lag skall träda i kraft då rätten till bostadsersättning upphör. Äldre föreskrifter skall dock fortfarande gälla för ansökningar om bostadsersättning som gjorts före ikraftträdandet och som avser tiden före ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag: Rätten till bostadsersättning föreslås upphöra . Bostadsersättning som har beviljats före ikraftträdandet skall således endast utbetalas till och med utgången av . Övergångsbestämmelsen innebär att äldre föreskrifter skall tillämpas i ärenden om bostadsersättning där ansökningen gjorts före ikraftträdandet och ersättningen avser tiden före detta datum. Detta innebär exempelvis att bestämmelserna om bostadsersättning skall tillämpas vid prövningen av ansökningar om bostadsersättning som kommit in till före om ersättningsanspråket avser tiden . Detsamma gäller beslut om bostadsersättning som meddelas av en överinstans efter detta datum. Lagrådet har framfört att de asylsökande som enligt tidigare meddelade beslut uppbär bostadsersättning bör, före ikraftträdandet, informeras om att rätten till bostadsersättning kommer att upphöra. Regeringen avser att ge denna uppgift. Innehållet i första och tredje styckena är oförändrat. I andra stycket anges att den som omfattas av lagen inte har rätt till bistånd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) för förmåner av motsvarande karaktär. I enlighet med Lagrådets påpekande infogas ett tillägg som tydliggör att den som omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. inte heller skall ha rätt till bistånd enligt socialtjänstlagen för boendekostnader. I paragrafen anges de förutsättningar enligt vilka dag- och bostadsersättningen enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. får sättas ned helt eller delvis. I konsekvens med att bostadsersättningen för eget boende avskaffas anpassas bestämmelsen till detta förhållande. I paragrafen anges i vilka former bistånd lämnas enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. Till följd av att bostadsersättningen för eget boende avskaffas utgår ordet bostadsersättning ur lagtexten. I paragrafen tas hänvisningen till 16 § bort. Sammanfattning av förslagen i betänkandet Etablering i möjligheter och ansvar för individ och samhälle (SOU 2003:75) När det gäller boendet föreslår utredningen att asylsökande även fortsättningsvis ska ha möjlighet att välja om de vill bo i eller hos släktingar eller vänner, det inte utgår någon särskild bostadsersättning till dem som väljer eget boende. informationen till både värdfamilj och dem som väljer eget boende förbättras en skriftlig bekräftelse av att båda parter är medvetna om boende- arrangemangens villkor ska utgöra förutsättning för att kallelser och beslut ska kunna sändas till bostadsadressen. När det gäller verksamhet och försörjning föreslår utredningen att asyltiden blir integrationsförberedande men utan att återvändandeperspektivet förloras. De väntetider som uppstår i väntan på beslut ska utnyttjas så att de som får stanna har fått en god grund för sin etablering i landet och de som måste återvända kan göra det med värdefulla erfarenheter och kunskaper. har fortsatt ansvar för den organiserade verksamheten och kan upphandla delar av verksamheten av externa anordnare, asylsökande i arbetsför ålder ska få tidigare utbildning och yrkeserfarenhet kartlagd av handläggare och få information om möjligheterna att arbeta . företrädare för ska ge dem som bedöms stå nära arbetsmarknaden fördjupad yrkes- och arbetsmarknadsrådgivning, förmedla arbete till dem som har rätt att arbeta samt bistå vid anskaffning av praktikplatser. en svenskundervisning som erbjuds ska följa kursplanen för sfi och de studerande ska ha möjlighet att avlägga prov på ett sådant sätt att de kan ligga till grund för tillträde till fortsatta studier. Svenskundervisningen ska förutom språkstudierna innehålla arbetslivs- och samhällslivsorientering i enlighet med förslaget från . dagersättning utgår på samma grunder för boende inom Migrationsverkets anläggningssystem och i eget boende och kan också reduceras av samma skäl. Utredningen har funnit att flera förändringar är nödvändiga för att öka nyanlända invandrares möjligheter att snabbare komma ut i arbete och försörjning. att alla asylsökande som beviljas uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring ska erbjudas en planeringsperiod på som längst att även andra nyanlända under vissa förutsättningar ska kunna att planeringsperioden ska ha en tydlig inriktning på arbete, försörjning och bosättning att perioden ska ha karaktären av ett flerpartssamtal som blir ett flerpartsavtal och där , företrädare för olika skolformer och sjukvård är viktiga parter, att när perioden är slut ska individen ha en handlingsplan för sin fortsatta etablering och en meritportfölj som han eller hon kan fortsätta att fylla på. Utredningen föreslår att får huvudansvaret för bosättningen och för att börja planeringsperioden. Detta ansvar innebär att att ska kalla den som fått uppehållstillstånd samt företrädare för och den kommun där personen till ett bosättningssamtal. Den kommun där individen tidigare bott i eget boende kan då klargöra vilka alternativ till boende, arbete, utbildning etc. som finns i kommunen, i regionen eller på annat håll. Även en kommun med anläggningsboende kan ha intresse av att delta i bosättningssamtalet, t.ex. för att fånga upp arbetskraft som de har behov av. att betalar ut dagersättning tills bosättningen är klar. Så snart bosättningen har skett får den kommun där den nyanlände bosatt sig ett övergripande samordningsansvar för planeringsperioden. Utredningen understryker i betänkandet vikten av att varje individs arbetsförmåga identifieras inte anställningsbarheten och att individens roll och ansvar är centralt . Vi poängterar också att vägledning, kartläggning och bedömning, som är centrala delar , görs med professionellt stöd. Utredningen konstaterar också att det bör finnas en regional bas för planerings- och bosättningsarbetet och att både ett regionalt och interregional samarbete behövs och förslår att länsstyrelserna får i uppdrag att i samverkan med kommunförbundet på länsnivå föreslå hur ett regionalt och interregionalt arbete kan utvecklas att resurser avsätts för att uppmuntra utvecklingsarbetet. Utredningen har kommit fram till att det nuvarande systemet med en riktad statlig ersättning till kommunerna för flyktingmottagandet har spelat ut sin roll. När det gäller individens försörjning föreslår utredningen att en statlig individbaserad etableringsersättning införs, som betalas ut direkt till den om är berättigad att erhålla den, dvs. till den som har en handlingsplan. etableringsersättningen betalas ut (ca /mån) under som längst . etableringsersättningen reduceras för den som inte följer handlings- får ansvar för att fatta beslut och betala ut ersättningen på underlag från kommunerna. Utredningens förslag är att statens ekonomiska ansvar för flyktingar m.fl. kvarstår i samma omfattning som men utredningen föreslår förändringar i sättet att kompensera kommunerna. Utredningen anser att ersättningen till kommunerna för den verksamhet som riktas till nyanlända flyktingar m.fl. bör inordnas i det generella kommunala statsbidrags- och kostnadsutjämningssystemet. Utredningen har i en modell visat hur det kan göras genom en kombination av ökat statsbidrag till kommunerna och justeringar i kostnadsutjämningen så att den beräknas på antalet flyktingar m.fl. som vistats i landet. att det riktade statsbidraget till kommunerna tas bort att kommunerna får ersättning via det generella statsbidragssystemet och med kostnadsutjämning för det som återstår sedan det som går till försörjning tagits bort. Eftersom förändringen av ersättningssystemet är en komplicerad operation, som kräver mer ingående beräkningar och överväganden än utredningen har haft möjlighet att göra, föreslås övergångsvis och för att förbereda genomförandet ett riktat, strukturellt bidrag till kommunerna avsedda att täcka kostnaderna dels för svenska för invandrare, dels för övrig verksamhet för flyktingar m.fl. Riktade insatser och generella system Den statliga etableringsersättning som utredningen föreslår omfattar och innebär inte att nyanländas integration därmed förväntas vara avslutad. att , , , , Verket för skolutveckling, och får ett sektorsansvar för nyanlända invandrares etablering, att ett nytt icke konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiskt program för nyanlända bör tas fram och att det ska utformas så att det kan kombineras med sfi och andra aktiviteter under det år etableringsersättning utbetalas. Utredningen anser vidare att att utbildning i svenska måste kunna erbjudas i olika miljöer och att utbildningen ska kunna kombineras med arbete, utbildning m.m. att högskolornas utbud måste anpassas bättre till nyanländas behov och kompletteringsutbildningarna blir fler att nyanlända måste uppmärksammas i den fortsatta försöksverksamheten med validering att en särskild utredning bör få i uppdrag att utreda hur grund- och gymnasieskolan kan förbättra insatserna för nyanlända elever former för hälso- och sjukvårdens medverkan i rehabiliteringen av nyanlända måste utvecklas liksom metoder och verksamhet inom Förutom den samhällsinformation som bör ges till nyinvandrade inom ramen för sfi och på det sätt och med det innehåll som föreslås av Sfi- utredningen anser utredningen att det bör finnas en sammanhållen internetbaserad respektive skriftlig samhällsinformation för nyanlända, och att myndigheterna inom sina respektive områden måste ta ett större ansvar för att nå ut med information till nyanlända och andra som inte har svenska som modersmål. Utredningen föreslår vidare att Statskontoret och skall få i uppdrag att utarbeta förslag till hur en sammanhållen grundläggande Internetbaserad samhällsinformation till nyanlända ska kunna etableras och vidmakthållas och att ska verka för att en sammanhållen och för nyanlända invandrare producerad skriftlig samhällsinformation tas fram. Utredningen förslår också att Delegationen för utveckling av offentliga e-tjänster bör få tilläggsdirektiv att särskilt beakta och överväga hur nyinvandrades behov av offentliga e-tjänster ska kunna tillgodoses och att ansvar när det gäller att följa upp myndigheternas efterlevnad av förordningen (1986:856), bör preciseras, eventuellt genom en ändring av verkets instruktion. att uppföljnings- och utvärderingsmodeller som visar på effekterna av de tidiga och samlade insatserna för nyanlända bör utvecklas som gör det möjligt att följa nyanländas etablering över tiden, att tydliga mål formuleras och indikatorer tas fram, och att att SCB:s riktlinjer för redovisning av statistik för personer med utländsk bakgrund bör vara vägledande för all statistikredovisning i den offentliga sektorn och att de måste följas av de för nyanlända invandrare mest relevanta myndigheterna. Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Etablering i möjligheter och ansvar för individ och samhälle (SOU 2003:75) , Kammarrätten i , Länsrätten i , , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, , , , , , , , , , , , , i , i , i län, i , i län, i , Statskontoret, , , , Nationellt centrum för flexibelt lärande, , , Myndigheten för skolutveckling, i , , , , , , , , , Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ), efter hörande av länsarbetsnämnder, , , , , Verket för näringslivsutveckling, , , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, , , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, Bodens kommun, kommun, , , , , , Flyktingmedicinskt centrum, , , , , , , , i , för Invandrarkvinnor, Handikappförbundens Samarbetsorgan, , , , Akademikers , i , , , Föreningen , allmännyttiga bostadsföretag, , , , Flyktinggruppernas och Asylkommittéernas Riksråd, Forum för frivilligt socialt arbete, Stiftelsen Kunskapsforum, , Mångkulturellt centrum , Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl.1 dels att 16 § skall upphöra att gälla, dels att 10 och 13 §§ skall ha följande lydelse. Dagersättning enligt 17 § får sättas ned för en utlänning som fyllt om han eller hon 1.utan giltigt skäl vägrar att delta i verksamhet som avses i 4 §, 2.försvårar utredningen i ärendet om uppehållstillstånd genom att inte medverka till att klarlägga sin identitet, eller 3.försvårar utredningen i ärendet om uppehållstillstånd genom att hålla sig undan. Nedsättning enligt första stycket får dock inte avse den del av ersättningen som är avsedd att täcka utgifter för utlänningens egen mathållning. Bostadsersättning enligt 16 § och dagersättning enligt 17 § får sättas ned helt för utlänningar som avses i 1 § första stycket 1 eller 2 om utlänningen även efter det att utlänningen även efter det att nedsättning har gjorts enligt första nedsättning har gjorts enligt första 1.utan giltigt skäl vägrar att delta i verksamhet som avses i 4 §, 2.försvårar utredningen i ärendet om uppehållstillstånd genom att inte medverka till att klarlägga sin identitet, eller 3.försvårar utredningen i ärendet om uppehållstillstånd genom att hålla sig undan, om utlänningen erbjuds plats på en förläggning och fri kost ingår i den erbjudna inkvarteringen. av bostadsersättning och dag- av dagersättning tillämpas också i ersättning tillämpas också i de fall de fall en utlänning utan giltigt skäl en utlänning utan giltigt skäl vägrar vägrar att medverka till åtgärd som att medverka till åtgärd som är är nödvändig för att ett beslut om nödvändig för att ett beslut om Bistånd enligt denna lag lämnas i form av logi, bostadsersättning, dagersättning och särskilt bidrag. Bistånd enligt denna lag lämnas i form av logi, dagersättning och särskilt bidrag. Senaste lydelse av 16 § 2004:408. Senaste lydelse 2004:408. Denna lag träder i kraft då rätten till bostadsersättning Äldre föreskrifter gäller dock fortfarande för ansökningar om bostadsersättning som gjorts före ikraftträdandet och som avser tiden före Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , f.d. justitierådet Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m. fl. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: Enligt det remitterade förslaget skall bostadsersättning inte längre lämnas till asylsökande som väljer att själva ordna sitt boende. bostadsersättning utmönstras därför ur lagen om mottagande av Enligt 1 § andra stycket nämnda lag har den som omfattas av lagen inte rätt till bistånd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) för förmåner av motsvarande karaktär (underförstått: som förmåner som regleras i lagen om mottagande av asylsökande m.fl.). innebär bl.a. att en asylsökande som själv ordnat sitt boende inte har rätt till försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen för den del av boendekostnaden som kan överstiga vad han eller hon får i En fråga är då om den nu föreslagna lagändringen påverkar räckvidden av 1 § andra stycket lagen om mottagande av asylsökande m.fl. eller, mera konkret uttryckt, om den föreslagna ändringen kan få till följd att en asylsökande som själv ordnat sitt boende kommer att ha rätt till försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen för skäliga kostnader för boende. Uppenbarligen är detta inte avsikten och man kan möjligen hävda att en asylsökande alltid kan få sitt behov av bostad tillgodosett på annat sätt än genom eget boende, eftersom han eller hon har rätt till logi på förläggning, s.k. anläggningsboende. Därmed skulle en asylsökande, i enlighet med den begränsningen av rätten till bistånd som föreskrivs i 4 kap. 1 § socialtjänstlagen, inte heller efter lagändringen ha rätt till försörjningsstöd avseende kostnader för har inte berörts i remissen. mening bör ett klargörande ske i den fortsatta beredningen av Enligt ikrafträdandebestämmelsen skall rätten till bostadsersättning upphöra när lagen träder i kraft . Lagrådet noterar att i remissen inte berörts frågan om det praktiska förfarandet i samband med Det får förutsättas att asylsökande, som enligt tidigare meddelade beslut uppbär bostadsersättning, före ikraftträdandet informeras om att rätten till bostadsersättning kommer att upphöra. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , Y. , , , , , Andnor, Nuder, , , , Jämtin Regeringen beslutar proposition 2004/05:28 Bostadsersättning för asylsökande.