prop · GR031d3 · 2004-01-01 00:00:00 — har Lotteriinspektionen också granskat flera företeelser som bedömts vara kedjebrevsspel eller liknande spel och som föranlett inspektionen att göra polisanmälningar. Ett flertal mål har varit aktuella för domstols prövning. Hovrätt och kammarrätt har funnit att den svenska lotterilagstiftningen står i överensstämmelse med EG-rätten. Domarna har överklagats och Regeringsrätten har meddelat prövningstillstånd. Främjandeförbudets tillämpning har också varit föremål för domstols prövning. I detta sammanhang har berörts frågor om länkning över Internet med s.k. banner. Detta har bedömts som otillåtet främjande av länsrätt och kammarrätt och Regeringsrätten har meddelat prövningstillstånd. Vidare har frågor om sponsring i form av reklam bl.a. på idrottsklubbars matchutrustning varit aktuella för domstols prövning och sakfrågan är ännu inte avgjord. Frågor om typgodkännande och automatspel har också varit föremål för domstols prövning och domstolsprocessen pågår fortfarande. Regeringen har gett AB () och AB Trav och Galopp (ATG) i uppdrag att redovisa hur spelandet via elektromagnetiska vågor utvecklas. Bolagen skall även redovisa de åtgärder de vidtagit i syfte att säkra den sociala skyddshänsynen. erbjuder spel via elektromagnetiska vågor genom sin webbplats. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 finns möjlighet för Svenska Spels kunder att spela via mobiltelefonen. Antalet personer som spelat på Svenska Spels Internetspel är drygt 130 000 personer. Spelandet sker i anslutning till spelstoppstidpunkten för respektive spel. Detta innebär att spelandet äger rum vid 1819 tiden på vardagar och vid 1415 tiden . har gjort bedömningen att de spelformer som bolaget erbjuder över Internet inte är av sådant slag att de särskilt attraherar personer med spelproblem eller innebär stora risker för uppkomst av spelberoende. På finns information om spelproblem och vilken syn har på dessa frågor. Även ATG erbjuder spel via elektromagnetiska vågor genom sin webbplats. Antalet kunder hos ATG var 51 360 stycken . Enligt ATG:s bedömning är tjänsten säker och följer reglerna om 18-års gräns och kravet på folkbokföring i . ATG har inte haft några samtal eller kontakter med kunder som har uppgett att de har problem med sitt spelande. ATG har inga indikationer på nätkunder med spelberoendeproblem. 17.5.2 Analys och slutsatser Ökade insatser och resurser för att förebygga och motverka negativa sociala konsekvenser av spelande krävs. har därför i tilläggsbudgeten beslutat att tillföra ytterligare för detta ändamål . De åtgärder som regeringen föreslår i syfte att motverka en utveckling på spelmarknaden som leder till folkhälsoproblem i form av ökat spelberoende redovisas under utgiftsområde 9, avsnitt 5.7.7 Folkhälsopolitiska åtgärder. kommer det tilltagande spelet över Internet med största sannolikhet att leda till ett ytterligare ökat konkurrenstryck på den svenska spelmarknaden. Spel över Internet har enligt Lotteriinspektionen globalt sett uppvisat en kraftig tillväxt och allt tyder enligt myndigheten på en fortsatt kraftig tillväxt. har, som beskrivits i avsnitt 17.4 Insatser, beslutat om ett antal åtgärder i syfte att stärka folkrörelsernas 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Det är enligt regeringens bedömning väsentligt att effekterna av förändringarna följs upp i syfte att bedöma om förslagen får önskad effekt. Regeringen står fast vid att folkrörelsernas ställning på lotterimarknaden måste stärkas. Utvecklingen inom kommunikationstekniken skapar tillsammans med internationaliseringen av de finansiella systemen nya möjligheter att från i princip vilken plats som helst i världen konkurrera med aktörer på nationella och mer eller mindre hårt reglerade spelmarknader. Nya aktörer får möjlighet att på ett enklare och mer kostnadseffektivt sätt bryta in i de nationella marknaderna. Den pågående utvecklingen skapar ett fortsatt behov av en ansvarsfull politik innefattande åtgärder i syfte att förebygga och mildra sociala och hälsomässiga negativa effekter av spel. Mot bakgrund av den pågående utvecklingen, både nationellt och internationellt, bör en särskild utredare ges i uppdrag att utreda behovet av förändringar i dagens lagstiftning inom lotteriområdet. m.m. (prop. 1995/96:169) föreslogs att ett vinstdelningssystem skulle införas som i huvudsak innebar att vinster i det statsägda företaget, efter avdrag för ett grundbelopp som tillfaller staten, delas mellan staten och föreningslivet. Systemet skulle ersätta öronmärkningen av överskottet från värdeautomatspelet. För att skapa goda förutsättningar för samförstånd mellan det statsägda bolaget och det överskottsmottagande föreningslivet ansåg regeringen att öronmärkningen hellre borde bestå av en andel av ett brett produktsortiments överskott , som , av hela överskottet från en viss spelform (värdeautomatspelen). Övergången till det nya systemet skulle genomföras så snart en god prognos kunde göras över hur stora överskott värdeautomatspelen skulle komma att generera. Under riksdagsbehandlingen uttalade (bet. 1995/96:FiU14) att propositionens förslag till nytt vinstdelningssystem var ägnat att medföra en rad fördelar. bemyndigade regeringen att ändra vinstdelningssystemet mellan staten och föreningslivet på det sätt som föreslogs (rskr. 1995/96:248). Regeringen har senare vid flera 17.6Vinstdelning till föreningslivet, tillfällen (prop. 1998/99:80, prop. 1998/99:107, Regeringens bedömning: Ett vinstdelningssystem baserat på AB Svenska Spels samlade överskott bör införas . Bakgrund: I och med att lotterilagen (1994:1000) trädde i kraft blev det tillåtet att under vissa förutsättningar anordna spel på värdeautomater. Sådant spel har, efter att regeringen gett sitt tillstånd därtill, anordnats av det statligt ägda bolaget (och dess föregångare AB Tipstjänst) . Möjligheten att anordna spel på värdeautomater infördes i syfte att stärka folkrörelsernas ställning på lotterimarknaden. I enlighet med de villkor som uppställts av regeringen fördelas överskottet till den lokala barn- och ungdomsverksamheten bland såväl idrottssom barn- och ungdomsföreningarna. Fördelningen görs av respektive enligt de närmare riktlinjer som regeringen beslutar. I regeringens proposition Sammanslagning av och AB Tipstjänst, 1998/99:115) informerat om att införandet av vinstdelningssystemets försenats med anledning av att säkra prognoser om värdeautomaternas vinstutveckling saknats. Regeringen aviserade i propositionen Vissa frågor inom spelområdet, m.m. (prop. 2002/03:93) att den i förevarande proposition avsåg att lämna förslag till ett vinstdelningssystem baserat på överskottet från och som avses börja gälla . () och () har tagit del av överskottet från spel på värdeautomater. AB har tillstånd att placera ut 7 500 värdeautomater. Ett högsta antal om 7 000 automater, , får placeras i restauranger med alkoholtillstånd. Därutöver får 500 automater, , placeras i bingohallar. Av nettobehållningen (insatser minus vinster) från tillfaller bingoalliansen i fråga. Resterande del av nettobehållningen tillfaller RF. Nettobehållningen från tillfaller efter avdrag för kostnader RF med och US med . Tabell 17.1 Överskott från spel på värdeautomater - historik 1 Enligt förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer skall antalet medlemmar i åldern i bidragsberättigade ungdomsorganisationer uppgå till . RF fördelar sin andel av överskottet till lokala idrottsföreningar som bedriver barn- och ungdomsverksamhet. Bidraget baseras på antalet sammankomster och deltagare. US fördelar sin andel till statsbidragsberättigade ungdomsorganisationers lokala verksamheter. Bidraget grundar sig på organisationernas inrapporterade antal medlemmar och antal lokalföreningar. De ungdomsorganisationer som erhåller bidrag återfinns bl.a. inom kulturområdet, friluftsområdet, samhällsliv och livsåskådning. Skälen för regeringens bedömning: Spelandet på värdeautomater har ännu inte stabiliserats. Därför finns det ännu inga stabila prognoser som kan göras över hur stora överskott värdeautomatspelen kan komma att generera . Regeringen gör emellertid bedömningen att avsaknaden av tillräckligt stabila prognoser för värdeautomatutvecklingen inte längre bör skjuta upp införandet av ett sådant vinstdelningssystem som lämnat bemyndigande till. Regeringen anser således att ett vinstdelningssystem baserat på AB Svenska Spels samlade överskott bör införas . En andel av överskottet från AB Svenska Spels verksamhet bör, efter avdrag för ett grundbelopp som tillfaller staten, öronmärkas för barn- och ungdomsverksamhet bl.a. inom områdena idrott, friluftsliv, kultur, samhällsliv och livsåskådning. Denna andel bör ligga på en nivå motsvarande det överskott som värdeautomatspelet genererade 2002 och bör uppgå till av bolagets vinst efter avdrag för grundbeloppet. I regeringens proposition Sammanslagning av och AB Tipstjänst, 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 m.m. (prop. 1995/96:169) angavs att det grundbelopp som tillfaller staten skall räknas upp med nettoprisindex. Regeringen bedömer att det tilltagande spelet över bl.a. Internet kommer att leda till ett ökat konkurrenstryck på den svenska spelmarknaden framöver. Detta medför att det blir svårare att göra säkra prognoser över AB Svenska Spels resultatutveckling. En försämrad resultatutveckling skulle innebära ett mindre överskott att fördela till föreningslivet. För att minska en sådan risk gör regeringen bedömningen att grundbeloppet till staten inte bör räknas upp med nettoprisindex. Systemet innebär att föreningslivets bidrag förblir oförändrat framöver om bolagets resultat ligger på en jämn nivå. Det nya vinstdelningssystemet skall som det nuvarande kanaliseras med via RF och via US. Vinstdelningen till föreningslivet utgör ett komplement till det statliga stödet till föreningslivet. Systemet i sig bör inte påverka omfattningen av de anslag som går till de olika ändamål som beskrivits ovan. Systemet bör inte heller förändra den del av överskottet från spel på som går direkt till bingoalliansen, det statliga stödet till idrottsrörelsen om eller den statliga satsningen inom idrottsområdet i syfte att idrottsrörelsen skall öppna dörrarna för fler, hålla tillbaka avgifterna, satsa mer på flickors idrottande, delta i kampen mot droger och intensifiera samarbetet med skolorna. Regeringen avser att informera om utfallet av vinstdelningssystemet. I propositionen Vissa frågor inom spelområdet m.m. (prop. 2002/03:93) anförde regeringen att den avsåg att analysera effekterna av att vinstandelstaket för vissa rikslotterier höjs ytterligare eller slopas för att därefter skyndsamt återkomma med ett förslag till förändringar av reglerna för vinstandelstaket i syfte att nya regler skulle kunna träda i kraft . Regeringen överväger att låta se över delar av regelverket på lotteriområdet. Frågan om en höjning av vinstandelstaket är av sådan art att den bör ingå i en sådan översyn. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 18.1 Anslagsutveckling för 2:1 1Varav 15 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2003. 2Motsvarar 171 163 tkr prisnivå. är central förvaltningsmyndighet för tillsyn av finansiella företag och marknader. har anvisats ett ramanslag för att täckning av verksamhetens utgifter. Baserat på kostnaderna tar ut en obligatorisk årlig avgift från företagen under tillsyn. Avgifter tas också ut för ansökningar om tillstånd och anmälningar. Vid ingången av 2003 förstärktes med ca , varav utgjorde en tillfällig förstärkning. Resurstillskottet motiverades av behovet av att utveckla marknadstillsynen, fortsätta genomförandet av de nya kapitaltäckningsreglerna, ökade insatser i antipenningstvättsorganet Financial Action task Force (FATF) samt sedvanlig kompensation för ökade löner och priser. I samband med tilläggsbudgeten ekonomiska vårproposition för erhöll engångsvis . Budget för avgiftsbelagd verksamhet (Som inte får disponeras) Regeringens förslag: Vissa avgifter för tillstånd och anmälningar hos redovisas mot ramanslaget 2:1 . Skälen för regeringens förslag: Avgifter för prövning av ärenden hos tas ut och redovisas mot inkomsttitel. Utredningen om roll och resurser (SOU 2003:22) har föreslagit redovisning vid sidan av statsbudgeten för inspektionens avgiftsintäkter avseende tillstånd och anmälningar. Förslaget har remissbehandlats och genomgående fått ett stort stöd. Regeringen anser att avgiftsintäkter för prövning av ärenden hos bör disponeras i verksamheten. Skälet till omläggningen är att därigenom bättre skall kunna utveckla och effektivisera denna del av verksamheten. Förändringen syftar till att öka incitamenten för effektivisering och förbättra servicen gentemot företagen. Nya ärendeslag kommer att tillkomma vilka 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 förutsätter betydligt högre avgifter än f.n. för att full kostnadstäckning skall uppnås. Dessa nya och kostsamma ärendeslag får inte tränga ut annan viktig verksamhet inom . Det bör betonas att inkomsterna från de avgifter som tas ut för finansiering av övriga verksamhet, vilka utgör merparten av de totala avgiftsinkomsterna, även fortsättningsvis kommer att redovisas mot inkomsttitel. Tabell 18.3 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 2:1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudgeten enligt beslut (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. För att skall kunna utveckla stabilitetstillsynen och marknadstillsynen, öka kompetensen och förbättra IT stödet föreslås en förstärkning av anslaget för med sammanlagt . Anslaget justeras också med hänvisning till tidigare tillfälliga resursförstärkningar med sammanlagt ca . I förslaget till ramanslag för 2004 har även hänsyn tagits till förslaget om ändrad dispositionsrätt avseende vissa avgiftsinkomster. Förändringen sker genom en övrig justering av anslaget. aktiva medverkan avseende civil beredskap och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred inom samverkansområdet Ekonomisk säkerhet (under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet) skall ges fortsatt prioritet. skall fortsätta insatserna för att säkerställa tillräcklig förmåga och för att öka kunskapen om den hotbild som finns inom ansvarsområdet. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . anslaget beräknats till och till . Tabell 18.4 Anslagsutveckling för 2:2 1 Motsvarar 7 660 tkr prisnivå. () administrerar det statliga insättningsgarantisystemet och investerarskyddet. IGN anvisas ett ramanslag för verksamhetens förvaltningskostnader. Motsvarande belopp avräknas från de årliga avgifter som tas ut av de institut som omfattas av insättningsgarantin och investerarskyddet. Avgiftsinkomsterna redovisas mot inkomsttitel i statsbudgeten. uppgår anslaget till . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 18.5 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 18.6 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 2:2 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudgeten enligt beslut (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. För föreslår regeringen att IGN:s anslag uppgår till . I anslaget ingår pris- och löneomräkning omfattande . Anslaget beräknas till och till . Tabell 18.7 Anslagsutveckling för 2:3 : Förvaltningskostnader 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 261 336 tkr prisnivå. Anslaget disponeras för löne-, system- utvecklings-, lokal- och övriga förvaltningskostnader. Anslaget disponeras även för att täcka omkostnader i upplåningen och låneförvaltningen samt kostnader för samtliga verksamheter inom statens internbank. Budget för avgiftsbelagd verksamhet hanteras samtliga garantier utställda av i enlighet med den nya garantimodellen. Garantiverksamheten finansieras med avgifter och anslagsmedel som anvisas som ersättning för avgifter. Avgifter, anslagsmedel och återvinningar reserveras på räntebärande konto för att täcka förvaltningskostnader och infrianden i garantiverksamheten. Garantiverksamheten uppvisade ett förhållandevis stort underskott 2002, . Underskottet berodde på reserveringar för framtida garantiförluster i samband med invärderingen av äldre garantiåtaganden. Det balanserade resultatet kommer på lång sikt att utjämnas. Tabell 18.8 Budget för garantiverksamhet (Som inte får -3 725 119 Enligt regeringsbeslut skall samtliga verksamheter inom statens internbank finansieras över förvaltningskostnadsanslaget. Avgifter kan dock tas ut avpassade för att användas som styrmedel för att effektivisera den finansiella verksamheten inom staten. Vidare är det också möjligt att ta ut avgifter för att undvika subventionering av kunder som inte är myndigheter eller av verksamheter inom andra samhällssektorer än den statliga. De avgifter som tar ut inlevereras till inkomsttitel Avgifter till statens internbank i . Den del som finansierades genom avgifter uppgick till ca . Allt annat lika innebär det att utgiftsnivå permanent kommer att öka med motsvarande belopp, dvs. Utgiftsökningen finansieras inom ramen för anslaget. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 18.9 Budget för in- och utlåningsverksamheten i statens internbank i (Som inte får 1 In- och utlåningsverksamheten anslagsfinansieras . Intäkterna förs mot inkomsttitel. Tabell 18.10 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 2:3 : Förvaltningskostnader Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudgeten enligt beslut (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. För föreslår regeringen att förvaltningskostnadsanslag uppgår till . I anslaget ingår pris- och löneomräkning med . Vidare justeras anslaget med , dels som kompensation för avgiftsbelagd revision, motsvarande , dels delvis återlägg av engångsjustering i samband med omfördelning inom utgiftsområdet . Av omfördelningen på återförs 2004 och resterande 2005. Anslaget beräknas till och 2006 till . Tabell 18.11 Anslagsutveckling för 2:4 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 8 034 tkr prisnivå. är statens expertorgan avseende redovisningsfrågor och har utfärdat kompletterande normgivning. Nämnden utfärdar kompletterande normgivning, biträder i redovisningsfrågor och yttrar sig över författningsförslag m.m. Tabell 18.12 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 2:4 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudgeten enligt beslut (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att ramanslaget 2:4 förs upp med . I beloppet ingår kompensation för avgiftsbelagd revision med . 18.52:5 Insatser i internationella finansieringsinstitutioner Tabell 18.13 Anslagsutveckling för 2:5 Insatser i internationella finansiella institutioner 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Avser utfall , varav EBRD-betalning 58 623 tkr. 3Sista inbetalning av grundkapital sker 2005. skall enligt tidigare beslut medverka i en höjning av grundkapitalet i () och teckna andelar motsvarande . Av detta belopp skall sammanlagt betalas in i åtta lika stora poster fördelade . Varje sådan årlig post uppgår således till , eller ca . Från anslaget finansieras dessutom medlemsavgift i utvecklingsbank (CEB). Anslaget kan numera också belastas om garantier till internationella finansieringsinstitut behöver infrias. Tabell 18.14 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 2:5 Insatser i internationella finansieringsinstitutioner Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. På anslaget fanns vid ingången av 2003 ett anslagssparande på . Av detta har tagits i anspråk inbetalning av grundkapitalet i samt medlemsavgiften i CEB. Regeringen föreslår att ramanslaget 2:5 Insatser i internationella finansieringsinstitutioner 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 förs upp med . Samma belopp beräknas , som är för kapitalhöjningen i . 18.62:6 Avsättning för garantiverksamhet Tabell 18.15 Anslagsutveckling för 2:6 Avsättning för garantiverksamhet 1Avsättningen (501,) tidigarelades till 2001 på tilläggsbudget. 2Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . styrs den statliga garantigivningen av nya principer. Omläggningen genomfördes för att kostnaderna för statens garantigivning skulle bli synliga och för att verksamheten långsiktigt skulle bli finansiellt självbärande. I det nya garantisystemet förutsätts avgifterna täcka såväl den förväntade risken för ett infriande av en garanti som de administrativa kostnaderna. Tas inte full avgift ut betraktas mellanskillnaden som en subvention, vilken ska belasta ett anslag på budgeten. Sådana anslagsmedel skall i likhet liksom influtna garantiavgifter föras till en garantireserv i och där användas för att täcka infriandet av garantier. I två fall med anknytning till utgiftsområdet har regeringen ansett att full avgift inte ska tas ut efter invärderingen, nämligen för garantier till och Hus i . har ställt sig bakom denna bedömning. Subventionsinslaget för dessa båda garantier uppgår enligt nya invärdering (se avsnitt 14) till de som inbetalades 2001 respektive . Det senare skall belasta ramanslaget 2:6 Avsättning för garantiverksamhet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 18.16 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 2:6 Avsättning för garantiverksamhet Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att anslaget 2:6 Avsättning för garantiverksamhet förs upp med . beräknas anslaget till samma belopp. Avsättningen avser enbart det delstatliga () s.k. intresseföretaget A/O Dom Shvetsii som förvaltar av Hus i . Bolaget redovisar ett resultat på , uthyrningsgraden har ökat från och bolaget har börjat amortera på lånen. () verksamhet finansieras med avgifter från pensionssparare, genom lån hos för rörelsekapitalbehov och för investeringar i anläggningstillgångar. De avgiftsfinansierade utgifterna uppgick till ca 2002. Beloppet är exklusive betalning till (). Tabell 18.17 PPM:s lån i 2003 (prognos) Budget för avgiftsbelagd verksamhet Delar av utgifterna för PPM:s administration täcks med avgifter som tas ut från pensionsspararnas premiepensionskonton. Avgiften som tas ut får högst uppgå till av de sammanlagda tillgodohavandena på pensionsspararnas konton. Avgiftsintäkterna uppgick till . Tabell 18.18 Offentligrättslig verksamhet PPM bör beviljas räntekontokredit för rörelsekapital och låneram för investeringar i anläggningstillgångar även . Den exakta nivån på dessa krediter avser regeringen fastställa i samband med regleringsbrevet .