prop · GR03122 · 2004-03-15 00:00:00 — a)arbetstagarrådets sammansättning, b)arbetstagarrådets uppgifter samt hur information och samråd med arbetstagarrådet skall gå till, c)hur ofta arbetstagarrådet skall sammanträda, och d)vilka ekonomiska och materiella resurser som skall ställas till arbetstagarrådets förfogande. Om en annan ordning för informations- och samrådsförfarande skall gälla skall det i avtalet regleras hur en sådan ordning skall utformas. Om rätt till medverkan skall finnas skall avtalet behandla a)det huvudsakliga innehållet i en ordning för medverkan, inklusive uppgifter om antalet ledamöter som arbetstagarna har rätt att välja, utse, föreslå eller avvisa, b)vilka förfaranden som skall användas när ledamöterna väljs, utses, föreslås eller avvisas, och c)ledamöternas rättigheter. Utredaren förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Utred- ningen stannar i sina överväganden för att uppräkningen av vad ett avtal skall innehålla skall uppfattas som en agenda över vad parterna har att ta ställning till under sina förhandlingar. Utredningen finner dock att det inte föreligger en skyldighet att komma överens på varje punkt. Remissinstanserna: () förordar att direktivet skall tolkas strikt och att alla punkter som anges i det svenska lagför- slaget skall regleras i avtalet för att förhandlingarna skall ha resulterat i ett avtal om arbetstagarinflytande i direktivets mening. 2003/04:122 därför att motiven harmoniseras med den föreslagna paragrafen. bör även behandla frågan om avtalsutfyllnad. Akademikers () tillstyrker utredningens författningsförslag på denna punkt. anser dock att den tolkning som utredaren före- språkar i sina överväganden inte är rättsligt korrekt. Motiven till lagen bör således anpassas till utredarens författningsförslag. Övriga remiss- instanser har inte berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Enligt direktivet, artikel 3.3, skall ett avtal om arbetstagarinflytande vara skriftligt. Ett avtal om arbetstagar- inflytande skall fastställa ett antal frågor som räknas upp i direktivet, artikel 4.2. I bestämmelsen sägs dock att parternas självbestämmande inte skall påverkas. Bestämmelsen är på denna punkt något motsägelse- full. Å ena sidan skall ett avtal fastställa ett antal uppräknade frågor. Å andra sidan skall partsautonomin bevaras. En grundläggande tanke bakom direktivet är att arbetstagarnas in- flytande i de deltagande bolagen så långt som möjligt skall överföras till arbetstagarna i europabolaget. En annan viktig princip är att parterna så långt som möjligt skall ha avtalsfrihet. I avvägningen mellan dessa båda principer har i direktivet parternas avtalsfrihet begränsats i det fall ett europabolag skall bildas genom ombildning. I sådana fall skall i ett avtal föreskrivas minst samma nivå för arbetstagarinflytande som finns i det bolag som skall ombildas (artikel 4.4). Utöver begränsningen i avtalsfriheten i ombildningsfallet finns, genom de omröstningsregler som gäller för förhandlingsdelegationen, formella regler som måste vara uppfyllda för att förhandlingsdelegationen skall få ingå avtal. Beroende på avtalets innehåll måste olika majoritetskrav vara uppfyllda. I de fall ett avtals innehåll inte strider mot de speciella skyddsreglerna för ombildningsfallen och förhandlingsdelegationen i överensstämmelse med omröstningsreglerna tillstyrkt förslaget, har alltså parterna avtals- frihet. Frågan är då hur denna avtalsfrihet skall tolkas med utgångspunkt av att direktivet föreskriver att de deltagande bolagen och förhandlings- delegationen skall ingå ett avtal som fastställer de omständigheter som upptas under åtta i artikel 4.2 uppräknade punkter. Punkten f ger parterna möjlighet att avstå från att inrätta ett arbets- tagarråd för att istället inrätta något annat förfarande för information och samråd. Denna punkt måste under alla omständigheter anses vara alternativ till punkterna b till och med e som föreskriver hur ett arbets- tagarråd skall inrättas och vilka rättigheter och skyldigheter detta skall ha. Av avtalet bör således framgå om ett arbetstagarråd skall inrättas eller om en annan ordning för information och samråd skall gälla. Parterna skall enligt punkten h fastställa under vilka förutsättningar omförhandlingar skall ske. De bör särskilt överenskomma i vilka fall t.ex. strukturella förändringar inom europabolaget och flyttning av europabolagets säte skall få denna konsekvens. Dessutom bör de särskilt uppmärksamma behovet av att bestämma vad som skall gälla för det fall eventuella omförhandlingar, både efter strukturella förändringar och efter att avtalsperioden löpt ut, inte leder till något nytt avtal. Frågan om vad som skall gälla om nya förhandlingar inte leder till något nytt avtal regle- ras inte i direktivet. För att undvika framtida tvister är det dock lämpligt att parterna enas om vad som skall gälla även i en sådan situation. Regeringen anser att ett avtal om arbetstagarinflytande måste innefatta parternas ställningstagande i var och en av de frågor som omnämns under de olika punkterna. Avtalet måste således behandla dessa frågor. Det kan inte generellt anges huruvida ett avtal i vilket parterna lämnat någon av punkterna oreglerade skall anses ogiltigt eller genom tolkning fyllas med innehåll. Om parterna är ense om att ett avtal är så ofullständigt att inget avtal föreligger skall referensbestämmelserna bli tillämpliga. I annat fall har de möjlighet att hänskjuta frågan huruvida ett avtal som uppfyller lagens krav finns till domstol. Det står parterna fritt att avtala om att referensbestämmelserna skall gälla. Väljer parterna en sådan lösning bör de dock uppmärksamma refe- rensbestämmelsernas innehåll och särskilt överväga i vilka delar dessa skall göras till avtalsinnehåll. Referensbestämmelserna anger ett antal förutsättningar för att inflytandet under de olika avsnitten skall vara tillämpligt. För att undvika tolkningsproblem bör det framgå om parterna accepterar även sådana villkor som en förutsättning för tillämpligheten eller om de i stället avser att inflytandet helt enkelt skall gälla, oavsett om de i referensbestämmelserna angivna förutsättningarna är för handen. Regeringens bedömning: Om ett europabolag bildas genom ombild- ning, skall ett avtal om arbetstagarinflytande föreskriva åtminstone samma nivå för arbetstagarinflytandet som den som finns i det bolag som skall ombildas. Utredarens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: () anser att det i lag bör anges en svensk norm för arbetstagarinflytande i tillsynsorgan i europa- bolag. Övriga remissinstanser har inte berört frågan. Skälen för regeringens bedömning: När ett europabolag bildas genom ombildning skall ett avtal om arbetstagarinflytande i alla aspekter föreskriva åtminstone samma nivå av inflytande som finns i det bolag som skall ombildas. Detta framgår av artikel 4.4. När det gäller graden av medverkan innebär direktivets reglering rimligen att ett avtal endast kan träffas som behåller eller ökar nivån på den medverkan, som finns i det deltagande bolaget. Detta beror på att den rätt till medverkan som kan gälla enligt nationell lag, upphör genom ombildningen. Därför måste medverkan fortsatt tillförsäkras de anställda i europabolaget. Om ett nationellt bolag beslutar att ombilda sig till ett europabolag, får det inte flytta sitt säte till en annan stat i samband med ombildningen. Detta följer av förordningen, artikel 37.3. Däremot finns i förordningen inget förbud mot att bolaget i samband med ombildningen väljer att byta organisationsmodell. Den dualistiska organisationsmodellen förekommer inte i svensk rätt. Genom förordningen öppnas dock möjligheten att välja denna organisationsmodell för europabolag. Ett svenskt bolag kommer alltså att kunna byta från monistisk till dualistisk organisationsmodell i samband med att det ombildar sig till europabolag. I direktivet finns inga regler som säger något om hur arbetstagarnas rätt till medverkan skall utformas för att nå upp till minst samma nivå efter ett byte av organisationsmodell i bolaget. Vid tillämpning av direktivets omröstningsregler finns en rent kvantitativ definition av vad som i det sammanhanget skall anses som en minskning av medverkan. Den definitionen bör dock inte anses tillämplig när arbetstagarnas rätt till inflytande i alla aspekter skall bedömas och nå upp till minst samma nivå efter en ombildning. Frågan har behandlats i kommissionens arbetsgrupp. Där har uttryckts att det i dessa fall är den rent faktiska möjligheten till inflytande som inte får försämras. Normalt får ett förvaltande styrelse- organ anses ha en viktigare och aktivare roll i ledningsfrågorna än vad ett tillsynsorgan kan anses ha. Om bolaget väljer att byta till en dualistisk organisationsmodell i samband med ombildning till europabolag, bör arbetstagarna enligt arbetsgruppens slutsatser kompenseras genom en rätt till flera eller större andel ledamöter i tillsynsorganet än vad de haft i styrelsen. Arbetsgruppen har dock inte enats om några riktlinjer i fråga om i vilken omfattning arbetstagarledamöternas antal eller andel i ett sådant fall bör ökas. () anser att det i lag bör anges en svensk norm för arbetstagarinflytande i tillsynsorgan i europabolag. Efter en jäm- förelse med europeisk standard bör det, enligt ALI:s uppfattning, kunna föreskrivas att minst en tredjedel av ledamöterna i tillsynsorganet väljs i enlighet med val av styrelserepresentanter i lagen om styrelserepresenta- tion för de privatanställda. Detta skulle garantera en, enligt svensk standard, acceptabel miniminivå på arbetstagarinflytande i europabolag på vilka svensk rätt skall tillämpas. Med hänsyn till att staterna vid förhandlingar om direktivet inte funnit någon norm för hur olika systemen för medverkan skall värderas i för- hållande till varandra och inte heller kommissionens arbetsgrupp kommit fram till någon slutsats i detta avseende, förefaller det inte lämpligt att i svensk rätt ange någon norm för den dylik värdering. Regeringen in- stämmer i utredarens uppfattning att eventuella riktlinjer i stället bör komma i samband med en revidering av direktivet eller i uttalanden från . Om ett ingånget avtal skulle innebära att arbetstagarnas inflytande i praktiken försämrats i en ombildningssituation, bör detta få som konsekvens att något avtal i överensstämmelse med lagens krav inte träffats. Situationen får bedömas enligt sedvanliga avtalsrättsliga principer och ytterst avgöras efter domstolsprövning. Skulle avtalet inte uppfylla lagens krav bör i stället referens- bestämmelserna träda in. Resultatet blir detsamma om parterna i stället inte träffar något avtal. Vad referensbestämmelserna skulle kunna tillföra i ett sådant fall är dock oklart, eftersom det inte finns några objektiva riktlinjer för hur medverkanssystemet i så fall skall konstrueras. Att vid tvist om vad som är samma nivå av medverkan överlämna denna fråga till rättstillämpningen i brist på konkreta svar i direktivet, är knappast en önskvärd lösning men förefaller vara den enda möjliga. Det säkraste sättet att inte bryta mot förbudet att försämra inflytandet vid ombildning, är att i alla avseenden kopiera både organisationsmodell och form för medverkan i samband med ombildningen. Ett bevarande av alla aspekter av arbetstagarinflytande innefattar även Prop. 2003/04:122 att information och samråd måste gälla enligt samma nivå i europa- bolaget som gällde enligt nationell rätt i bolaget före ombildningen. Något problem i den delen torde dock inte uppstå eftersom andra nationella regler för information och samråd skall fortsätta att tillämpas parallellt med reglerna enligt den föreslagna lagen och bolaget inte får byta sätesland i samband med ombildningen. Av detta följer att det är samma lands nationella regler för information och samråd som skall tillämpas på europabolaget, som de som var tillämpliga på bolaget före ombildningen. 5.8Vad som gäller om avtal inte träffas 5.8.1När referensbestämmelserna skall tillämpas Regeringens förslag: Ett arbetstagarråd för information och samråd skall inrättas och medverkan skall tillämpas i enlighet med särskilda be- stämmelser om parterna är ense om detta. Samma gäller om ett avtal, som uppfyller lagens formella krav, inte har träffats när förhandlings- perioden har löpt ut. För att de särskilda bestämmelserna om medverkan skall tillämpas krävs därutöver att medverkan gällde på visst sätt i de deltagande bo- lagen. Om förhandlingsdelegationen beslutat att avstå från eller avbryta för- handlingar om ett avtal skall dock referensbestämmelserna inte tillämpas. De skall inte heller tillämpas om inget avtal träffas efter nya eller åter- upptagna förhandlingar. Om bestämmelserna om medverkan skall tillämpas och det i de del- tagande bolagen finns mer än en form för medverkan, får förhandlings- delegationen besluta vilken form som skall införas i europabolaget. Om förhandlingsdelegationen inte fattar något sådant beslut, får de del- tagande bolagen besluta vilken form för medverkan som skall införas i europabolaget. Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag Allmänt om referensbestämmelsernas tillämplighet I direktivet, artikel 7.1 och 7.2, sägs att staterna är skyldiga att införa referensbestämmelser för arbetstagarinflytande i europabolag. Det följer också av direktivet i vilka fall dessa bestämmelser skall vara tillämpliga. I en bilaga till direktivet finns särskilda regler som utgör grunden för de referensbestämmelser som staterna är skyldiga att införa. Dessa regler är Prop. 2003/04:122 indelade i tre delar. Del 1 innehåller regler om hur arbetstagarrådet (i direktivet benämnt arbetstagarnas representationsorgan) skall samman- sättas. Del 2 innehåller bestämmelser om information och samråd och del 3 regler för medverkan. Enligt artikel 7.3 får varje EES-stat besluta att dess referens- bestämmelser om medverkan inte skall tillämpas när europabolag bildas genom fusion. Regeringen kan inte finna något skäl för att undanta de europabolag som bildas genom fusion från systemet för medverkan och föreslår därför, i likhet med utredaren, att denna möjlighet inte skall ut- nyttjas. När det gäller innehållet i artikel 7.1 och 7.2 finns det inget alternativ till att föreslå en reglering som överensstämmer med direktivets innehåll. Referensbestämmelser om information och samråd föreslås därför och bör alltså bli tillämpliga i två fall. Parterna kan enas om att referens- bestämmelserna skall gälla. Referensbestämmelserna skall även bli tillämpliga när förhandlingsperioden har gått ut utan att parterna enats om ett avtal om arbetstagarinflytande i europabolaget och förhandlings- delegationen inte beslutat att avstå från dylikt inflytande. Avtalet måste uppfylla lagens formella krav. Om så inte är fallet skall referens- bestämmelserna alltså tillämpas. Referensbestämmelser om medverkan föreslås också införas och bör bli tillämpliga dels om parterna enas om att tillämpa dem dels om ovan angivna referensbestämmelserna för information och samråd skall tillämpas och därutöver ytterligare förutsättningar är uppfyllda. Dessa ytterligare förutsättningar är olika beroende av på vilket sätt europa- bolaget bildas. I fall då europabolag bildas genom ombildning skall reglerna om med- verkan gälla om rätt till medverkan fanns i det bolag som ombildas. I de fall då europabolag bildas genom fusion skall referensbestämmel- serna om medverkan gälla om rätt till medverkan omfattade av arbetstagarna i de deltagande bolagen, eller om rätt till med- verkan fanns i något deltagande bolag men omfattade en mindre andel än av arbetstagarna i de deltagande bolagen och förhandlings- delegationen beslutar att rätt till medverkan skall finnas. I de fall ett europabolag bildas genom att ett holdingbolag eller ett dotterbolag skapas, är den avgörande procentsatsen 50 i stället för 25. I övrigt skall samma förutsättningar gälla. Avstående från arbetstagarinflytande enligt lagens reglering Av direktivets artikel 3.6 fjärde stycke följer att om en förhandlings- delegation tidigare beslutat att avstå från arbetstagarinflytande i europa- bolaget, så skall detta beslut gälla så länge inte parterna enas om ett avtal om arbetstagarinflytande. Referensbestämmelserna skall alltså inte tillämpas om förhandlingarna återupptas men inget avtal träffas. En bestämmelse med denna innebörd bör införas i svensk lag. Vad som gäller om det i de deltagande bolagen finns olika former för med- verkan Om det bland de deltagande bolagen förekommer mer än en form för medverkan, skall enligt artikel 7.2 sista stycket förhandlingsdelegationen besluta vilken form som skall införas i europabolaget. En sådan bestäm- melse föreslås därför. Varje EES-stat får enligt direktivet, artikel 7.2 sista stycket, fastställa bestämmelser som skall tillämpas för europabolag registrerat inom dess territorium, om förhandlingsdelegationen inte fattar något beslut därom. Regeringens uppfattning är, i likhet med utredarens, att denna möjlighet bör utnyttjas, eftersom det framstår som mindre lämpligt att inget beslut fattas. Det är lämpligt att parterna i de pågående förhandlingarna om ett avtal får disponera över denna fråga. För det fall förhandlings- delegationen inte fattar ett sådant beslut, bör därför de deltagande bolagen få besluta vilket system som skall tillämpas. Detta kan även vara ett påtryckningsmedel för att förmå förhandlingsdelegationen att fatta ett beslut i frågan. Medverkan i direktivets mening kan förekomma i två olika former. Den ena formen för medverkan ger arbetstagarna rätt att välja eller ut- nämna ledamöter till något organ i bolaget. Den andra formen för med- verkan ger arbetstagarna rätt att föreslå kandidater eller framföra invänd- ningar mot befintliga kandidater inför val av ledamöter som sedan sker i annan ordning. Den senare formen för medverkan förekommer, i vart fall med utgångspunkt i de nuvarande EES-staterna, enbart enligt holländsk rätt. Regeringens förslag: Regler införs om fördelning av platser i arbets- tagarrådet mellan arbetstagare i de olika EES-staterna och fördelning mellan arbetstagare i i huvudsak i överensstämmelse med reglerna om förhandlingsdelegationen. Även ledamöterna från i arbetstagarrådet utses på samma sätt som till förhandlingsdelegationen dock med den skillnaden att dels en- bart arbetstagare i bolagen och filialerna i är valbara dels att enbart arbetstagarorganisationer ges rätt att välja ledamöterna. Ledamöternas representativitet skall fastställas enligt samma mönster som föreslås för att fastställa representativiteten för ledamöterna till de ordinarie platserna för arbetstagare i i förhandlingsdelegationen. Europabolaget skall underrättas om arbetstagarrådets sammansättning. sammansättning skall omprövas en gång . kan utse ett arbetsutskott. Utredarens förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: i (LO) tillstyrker utredarens förslag eftersom det i så stor utsträckning som möjligt knyter an till övrig arbetsrättslig lagstiftning i . LO anför att det ansluter väl till det system som finns när det gäller styrelse- representationslagen och innebär att befintliga strukturer för arbetstagar- representationen kan bibehållas om berörda fackliga organisationer är överens om att det är lämpligt. Även Tjänstemännens Centralorganisa- tion (TCO) är mycket positiv till lagförslaget eftersom det överens- stämmer med den svenska arbetsmarknadsmodellen med bland annat fackliga organisationer som representanter för de anställda. Jämställd- hetsombudsmannen (JämO) anser att lagtexten bör ange att platserna i arbetstagarrådet skall fördelas jämnt mellan könen. Övriga remiss- instanser har inte berört frågan. Skälen för regeringens förslag Geografisk fördelning av platserna i arbetstagarrådet Ett arbetstagarråd skall inrättas för att företräda arbetstagarna i förfaran- den om information och samråd. Enligt direktivet, bilagan del 1e, skall platserna i arbetstagarrådet, på samma sätt som till förhandlings- delegationen, fördelas mellan arbetstagarna i de olika staterna med en plats för varje påbörjad tiondel som arbetstagarna från den staten utgör av den totala arbetsstyrkan i bolagsgruppen. En regel med motsvarande innehåll bör införas i svensk lag. Hur ledamöterna från skall utses Sedan platserna i arbetstagarrådet fördelats mellan arbetstagare från olika stater, dvs. det fastställts hur många platser som tilldelats arbetstagare i varje stat, skall ledamöter väljas enligt nationell lagstiftning eller praxis, bilagan del 1b. Valbara är enbart arbetstagare i bolag och filialer. Leda- möterna skall väljas av arbetstagarrepresentanter eller om inte sådana finns av samtliga arbetstagare, bilagan del 1a. Till skillnad från vad som är fallet vid fördelning av platserna till för- handlingsdelegationen, föreskriver inte direktivet att platserna i arbets- tagarrådet skall fördelas mellan arbetstagarna vid de olika nationella bolagen eller filialerna i någon särskild ordning. Det finns inte heller någon uppdelning i ordinarie platser och extraplatser. Regeringen anser därför att platserna bör tilldelas arbetstagarna i respektive bolag och filialer med en plats per enhet i fallande ordning efter antalet arbetstagare i bolag och filialer. Om de arbetstagarorganisationer som skall utse ledamöterna i något fall skulle anse att en annan fördelning mellan arbetstagarna i bolag och filialer i skulle vara lämpligare bör organisationerna ges möjlighet att avvika från denna fördelning. Leda- möter bör sedan utses enligt i huvudsak samma metod som förordats för utseende av ledamöter för arbetstagare i till förhandlings- delegationen. På den svenska arbetsmarknaden finns av tradition ett system där arbetstagarnas kollektiva rättigheter tillvaratas genom de fackliga organi- sationerna. I detta fall är det, till skillnad mot vad som är fallet när det gäller utseende av ledamöter till förhandlingsdelegationen, inga intressen utom arbetstagarnas kollektiva rättigheter som skall tillvaratas via leda- möterna. Med tanke på den höga organisationsgraden hos arbetstagare i , anser regeringen att det i detta fall inte bör göras något avsteg från den etablerade uppfattningen att kollektiva rättigheter bör tillvaratas av de fackliga organisationerna. Om kollektivavtal finns i förhållande till något eller några av bolagen eller filialerna i , bör de kollektivavtalsbärande organisationerna utse samtliga ledamöter på samma sätt som till förhandlingsdelegationen. Om inget kollektivavtal finns i den del av bolagsgruppen som är belägen i , bör i stället de arbetstagarorganisationer som har medlemmar i något av bolagen eller filialerna välja samtliga ledamöter för arbets- tagarna i . Om organisationerna inte kan enas bör den största organisationen utse ledamöterna. Valbara bör på grund av direktivets reglering i den delen, enbart vara arbetstagare i bolag och filialer i . (JämO) anser att lagtexten bör ange att platserna i arbetstagarrådet skall fördelas jämnt mellan könen. Av samma skäl som regeringen redan anfört, se avsnitt 5.5.4, anser den inte att det i lagen bör anges att de svenska ledamöterna i arbetstagarrådet skall vara till lika delar män och kvinnor. I de svenska jämställighetssträvandena ligger naturligtvis att en så jämn könsfördelning som möjligt skall gälla bland de ledamöter som representerar arbetstagare från . Re- geringen utgår ifrån att de fackliga organisationer som skall utse leda- möter på frivillig väg beaktar detta. Ledamöternas representativitet bör fastställas så att de i första hand före- träder arbetstagarna i det bolag eller den filial som tilldelats platsen. Om inte arbetstagarna i alla bolag och filialer blir direkt representerade, bör de arbetstagare som inte blivit direkt representerade fördelas så lika som möjligt mellan antalet ledamöter. Om flera ledamöter utses för något bolag eller någon filial bör dessa ledamöter företräda lika många arbets- tagare var.