prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — Det statliga stödet har tillsammans med kommunernas egna satsningar bidragit till att personaltätheten nu åter ökar i skolan. rekryterades personal motsvarande drygt 2 800 heltidstjänster. Fritidshemmen spelar en betydelsefull roll för barnens utveckling och trygghet, och deras pedagogiska verksamhet utgör ett viktigt komplement till skolan. Fritidshemmen har varit en av de verksamheter där personaltätheten minskat kraftigast. Regeringen vill betona fritidshemmens viktiga roll och vill framhålla att statsbidraget för personalförstärkningar även är till för att öka personaltätheten inom fritidshemmen. Resurser är en viktig förutsättning för att nå målen, men de måste kombineras med ett systematiskt kvalitetsarbete i alla skolor och hos alla skolhuvudmän för att garantera att resurserna också används på bästa sätt. I ett decentraliserat och målstyrt system krävs det tydliga mål som följs upp genom systematisk utvärdering för att garantera en nationellt likvärdig skola av hög kvalitet. För elevernas skull måste alla skolor vara bra skolor. Ingen skall behöva välja bort den förskola eller skola som ligger närmast hemmet för att den är dålig. tar regeringen ytterligare steg för att se till att alla barn och ungdomar får tillgång till en likvärdig utbildning genom en rad insatser som alla sätter fokus på skolans kvalitetsarbete. presenterades regeringens kvalitetsprogram för skolan Alla skolor ska vara bra skolor. Kvalitetsprogrammet innehåller en rad insatser för förstärkt kvalitetsarbete på alla nivåer, från uppföljningen av varje elevs utveckling, av varje skola och varje kommun ända upp till den statliga nivån. Varje elev, varje skola och varje kommuns resultat skall följas upp kontinuerligt. På såväl lokal som central nivå behövs en god, samlad bild av hur målen nås och vilka insatser som krävs för att undanröja eventuella brister. Kunskaperna om ett individanpassat arbetssätt behöver öka. Det är viktigt både för de elever som behöver mer stöd för att nå målen och de elever som kan gå snabbare fram. I budgeten avsattes medel till två universitet för att utveckla pedagogiken för högpresterande elever. Regeringen har vidare givit i uppdrag att ge ett antal grundskolor 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 resurser för att utveckla och dokumentera formerna för individuell planering och dokumentation. Avsikten är bl.a. att få fram lärande exempel. Elevers och föräldrars rätt till tidig och tydlig information om hur det går i skolan har fr.o.m. /04 stärkts genom att givits ett tydligare ansvar för att informera eleven och föräldrarna om elevens studieutveckling. Informationen som ges vid utvecklingssamtalen bör grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i relation till målen i läroplanen och kursplanerna för år 5 och år 9. Den skall också tydliggöra vilka insatser som behövs för att nå målen. Regeringen anser att utvecklingssamtalen i regelmässigt bör leda fram till en framåtsyftande individuell utvecklingsplan. Syftet med planen bör vara att stödja elevens kunskapsutveckling, inte att i betygsliknande form bedöma den. Planen skall klargöra skolans åtagande för att ge eleverna det stöd de behöver för att nå målen och på ett framåtsyftande sätt visa vad som behöver göras för att eleven skall nå målen. Den kan t.ex. innehålla överenskommelser som lärare, elev och föräldrar har gjort för de insatser som behövs. När dessa överenskommelser dokumenteras blir resultat, rättigheter och skyldigheter tydligare för alla parter. För de elever som 9 inte uppnått målen i ett eller flera ämnen skall skolan fr.o.m. /04 regelmässigt utfärda ett skriftligt omdöme som styrker arbetsinsats och uppnådda kunskaper. Där kan också framgå vilka stödåtgärder som vidtagits. Det är inte bara elevernas utveckling som behöver följas upp. Även på skol- och kommunnivå behöver det strukturerade kvalitetsarbetet stärkas. Alla skolor och alla kommuner skall redovisa skolans resultat i en samlad kvalitetsredovisning. Kvalitetsredovisningen behöver ges högre status och på ett mer lättillgängligt och jämförbart sätt visa hur skolan lyckas med att nå de nationella målen och vilka åtgärder som behöver vidtas i de fall målen inte uppnåtts. har därför fått i uppdrag att föreslå kvalitetsindikatorer som speglar skolans uppdrag i vid bemärkelse, samt en enhetlig struktur för hur de ska redovisas i kvalitetsredovisningen. En utvecklad kvalitetsredovisning gör skolans resultat tydliga för elever, föräldrar och andra intresserade och kan utgöra ett konkret underlag för 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skolans fortsatta utvecklingsarbete. Regeringen avser också föreslå att förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen skall omfattas av kravet på kvalitetsredovisning. Målet är att ett systematiskt kvalitetsarbete med en mer öppen och enhetlig kvalitetsredovisning i enlighet med det som här beskrivits skall omfatta alla skolor och alla kommuner från . Även staten måste ta ett tydligare ansvar för att följa upp och granska att de nationella målen nås och skaffa en samlad bild av utbildningens kvalitet. Genom den myndighetsombildning som genomförts på skolområdet har regeringen särskiljt statens granskningsansvar från dess insatser för skolutveckling. uppgifter har renodlats till uppföljning och utvärdering, samt utbildningsinspektion genom granskning och tillsyn. Regeringens mål är att utbildningsinspektionen skall fördubblas så att varje kommun och i princip alla skolor ska omfattas av inspektion minst . Regeringen menar att tillsynsuppgiften och uppbyggnaden av utbildningsinspektionen särskilt måste prioriteras . För att ytterligare förstärka myndighetens tillsyn och utbildningsinspektion utökas dessutom anslag med . bildades också den nya Myndigheten för skolutveckling. Den har till uppgift att bistå kommuner, skolor och förskolor i deras utvecklingsarbete och verka inspirerande och pådrivande. Myndigheten skall arbeta med kunskapsuppbyggnad och erfarenhetsutbyte, bl.a. genom att visa på framgångsfaktorer och lärande exempel. Myndigheten har även det nationella ansvaret för den fortsatta utvecklingen av användningen av IT inom skolan. Regeringens kvalitetsprogram bildar tillsammans med personalförstärkningarna och en ny skollag tre viktiga byggstenar i arbetet för högre kvalitet i utbildningen. En gymnasieskola för framtidens behov Gymnasieskolan måste, liksom utbildning på andra nivåer i systemet, utvecklas i takt med förändringarna på arbetsmarknaden och i samhället i övrigt. I ett allt större antal branscher ställs numera krav på eftergymnasial utbildning, men finns det också, och kommer att fort- sätta att finnas, stora behov av arbetskraft med yrkesutbildning på gymnasial nivå. Förändrade kompetenskrav inom olika branscher leder till behov av anpassningar av gymnasieskolans program med yrkesämnen. Inte minst den tekniska utvecklingen i arbetslivet ställer krav på nya kunskaper och färdigheter. Flera insatser behövs för att förbättra förutsättningarna för alla elever att nå målen och få slutbetyg från gymnasieskolan. Fullföljd gymnasieutbildning är en förutsättning för en smidig övergång till både högre studier och arbetsmarknad. Fler behöver uppnå kraven för grundläggande behörighet för studier i högskolan. Åtgärderna i regeringens kvalitetsprogram syftar för gymnasieskolans del till att främja detta. 2000 presenterade sitt betänkande . Kommitténs förslag syftar till att möta de förändrade krav som arbetsmarknaden ställer, som man vill uppnå en minskad social snedrekrytering, en breddad rekrytering till högskolan och en struktur som bryter den sneda könsfördelningen i val av studieväg. Remissomgången är nu avslutad. Regeringen avser att återkomma med en proposition . En överväldigande majoritet av remissinstanserna betonar vikten av en lång implementerings- och genomförandeperiod från riksdagsbeslut till ikraftträdande. Regeringen bedömer därför att gymnasieskolans förändrade struktur bör träda i kraft först . Regeringen anser att utvecklingen av gymnasieskolans individuella program är otillfredsställande. /03 var det av eleverna 1 som gick på det individuella programmet. Programmens kvalitet varierar mycket från kommun till kommun och eleverna ges inte tillräckliga möjligheter att ställa krav på utbildningens innehåll och omfattning. Det finns därför, utöver utökade kvalitets- och stödinsatser i , behov av systemförändringar i gymnasieskolan. En sådan förändring är en starkare koppling mellan det individuella programmet och de nationella programmen. tillsatte regeringen en arbetsgrupp med uppdraget att föreslå möjliga lösningar för att öka möjligheterna för samtliga elever som går på ett individuellt program att följa undervisningen på ett programinriktat individuellt program (PRIV). Arbetsgruppens förslag syftar till att höja kvaliteten på utbildningen och förbättra elevernas möjligheter att fullfölja sin utbildning och till framtida anställning. Förslagen kommer att beredas tillsammans med förslag om en framtida studievägsstruktur. Den yrkesinriktade gymnasieutbildningen måste utvecklas i takt med förändringarna på arbetsmarknaden. Det finns stora behov av samverkan mellan staten, kommunerna och arbetsmarknadsföreträdare inom såväl privat som offentlig sektor, när det gäller utveckling av yrkesutbildningen. Arbetsformerna i gymnasieskolan bör utvecklas så att möjligheterna med lärande i arbetslivet utnyttjas mer effektivt och så att den kompetens som finns i arbetslivet kommer skolan till nytta genom olika typer av utbyten. Frågorna om samverkan mellan skola och arbetsliv kommer att belysas ytterligare i den yrkesutbildningsdelegation som regeringen avser tillsätta . Genom samverkan mellan kommunala utbildningsanordnare och det lokala näringslivet kan viss gymnasieutbildning erbjudas på entreprenad. Utbildning på entreprenad kan öka flexibiliteten i utbildningssystemet och bidra till utbudet av en högkvalitativ utbildning. Regeringen avser att tillsätta en utredning om utbildning på entreprenad . Utredningen kommer att få i uppgift att utreda ökade möjligheter till samarbete mellan skolhuvudmän och med näringslivet genom mer flexibla organisationsformer. Utbildning avgörande för integration En utbildning som inte tillvaratar allas möjligheter är slöseri med såväl mänskliga som ekonomiska resurser, ett slöseri som inte har råd med. Ett av regeringens mest framskjutna mål för mandatperioden är därför insatser för att bryta utanförskap och segregation. För att uppfylla målet om en nationellt likvärdig skola av hög kvalitet krävs särskilda insatser för att förbättra förskole- och skolsituationen för barn och ungdomar i segregerade områden. I dessa områden finns en överrepresentation av elever som har svårigheter att nå målen för utbildningen. har regeringen genom Storstadspolitiken satsat stora resurser på att motverka segregationen i storstadsregionerna. Ett av resultaten av Storstadspolitiken är att flera skolor i de stadsdelar som tecknat lokala utvecklingsavtal 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har utvecklat nya metoder för att engagera och hjälpa eleverna till bra prestationer. Antalet barn som inte klarar godkänt i basämnena minskar kraftigt i dessa skolor. Många barn som tidigare stått utanför den ordinarie barnomsorgen har fått plats i förskolor med särskild inriktning på språkutveckling. Därmed har dessa barn fått mer likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. Er- farenheterna från Storstadspolitiken med bl.a. språkförskolor, läsprogram och läxhjälp är viktiga och skall tas tillvara och införlivas i det ordinarie arbetet. Regeringen har givit Myndigheten för skolutveckling som dess första och viktigaste uppdrag att genomföra en rad insatser för att främja utvecklingen i förskolor och skolor i socialt och etniskt segregerade stadsdelar, med det tydliga syftet att en större andel av eleverna i dessa stadsdelar skall nå målen för utbildningen. I detta sammanhang skall förskolans, förskoleklassens samt fritidshemmens roll särskilt beaktas. Särskilt fokus skall sättas på undervisning i svenska. Skolors arbete med språk- och läsutveckling skall stimuleras, liksom användningen av skönlitteratur och skolbibliotek. Goda och lärande exempel skall kartläggas, samlas in och spridas och tidigare erfarenheter av framgångsfaktorer skall tillvaratas. Regeringen vill uppmuntra alla grundskolor att arbeta med läsprogram, med tydliga mål som eleverna skall ha uppnått för varje årskurs. De elever som kommer till sent under sin skoltid behöver ges särskild uppmärksamhet. Dessa elever hör till dem som har svårast att nå målen. De kan ha goda ämneskunskaper, men den vidare inlärningen hämmas av dåliga språkkunskaper. Regeringen har beslutat inrätta en fyraårig försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning 7-9 i , som gör det möjligt att ge en del av ämnesundervisningen på modersmålet i syfte att öka invandrarelevernas förutsättningar att tillgodogöra sig undervisningen. Lärarutbildningen för lärare i svenska som andraspråk har förstärkts genom en särskild satsning för att vidareutbilda 510 lärare i svenska som andraspråk. Det är lika angeläget att de som kommer till i vuxen ålder ges möjlighet att lära sig svenska för att kunna ta del av både samhälls- och arbetsliv. Utbildningen i svenska för invandrare (Sfi) måste i högre grad utgå från individens bakgrund, önskemål och behov. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 första steg i att förändra svenskutbildningen togs 2003 i och med införandet av de nya kursplanerna för Sfi. En god språkutbildning kräver välutbildade kompetenta lärare. fick därför 2002 medel för kompetensutveckling av Sfi-lärare. Regeringen kommer att ge Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att för genomföra en riktad kompetensutveckling för Sfi-lärare. Regeringen kommer att ställa till förfogande för denna satsning. Regeringen anser också att den utbildning, arbetslivserfarenhet och kompetens som den enskilde har, oavsett var individen har tillägnat sig den, bättre skall tillvaratas. Alla vuxna, inte minst invandrare, skall få möjlighet att snabbt få utbildning, faktiska kunskaper, yrkeskompetens och erfarenheter validerade och dokumenterade på ett likvärdigt och kvalitetssäkert sätt. Det är viktigt att samverkan mellan olika myndigheter och olika regioner kommer till stånd. En tidig kontakt med arbetslivet främjar integration. Därför är det angeläget att öka inslagen av arbetspraktik och arbete och att genomföra särskilda insatser för invandrare som saknar relevant yrkesutbildning. Att öka mångfalden i högskolan är nödvändigt av kvalitetsskäl, för rättvisans skull och för att få människor med olika bakgrund i viktiga yrken i samhället. Utbildningen i en globaliserad värld måste erbjuda vida perspektiv och blir bättre om studentgruppen har en varierad bakgrund. Människor med olika bakgrund måste känna att de har lika goda möjligheter att ta del av en högskoleutbildning. För att viktiga samhällsfunktioner som exempelvis rättsväsende, skola och sociala myndigheter skall ha hela befolkningens förtroende behövs personal av mer skiftande ursprung . Med lagen om likabehandling av studenter i högskolan och initiativen i propositionen Den öppna högskolan har en ny grund lagts för att mer intensivt arbeta för en ökad mångfald och integration i högskolan. Bland invandrade till har en hög andel en högskoleutbildning, men enbart av dessa har ett arbete som motsvarar deras kompetens. Anpassade kompletteringsutbildningar har visat sig vara ett effektivt sätt att stödja invandrare att få ett arbete på rätt nivå. Det är angeläget att invandrare med utbildning inom reglerade yrken, bl.a. i vården och skolan, där samhällsbehoven är stora får bättre möjligheter till det stöd och den komplettering av språk- och yrkeskunskaper som krävs för att de skall kunna ta sådana arbeten. Regeringen har därför uppdragit till och att se över bestämmelser och system för bedömning och godkännande av sådana utländska utbildningar. Ett arbete pågår inom i syfte att öka andelen utrikes födda med ett kvalificerat arbete. Mot bakgrund av skolans och lärarnas stora betydelse för integrationsarbetet kommer skolans roll som arbetsgivare att uppmärksammas särskilt, t.ex. har rektor en viktig roll vid anställning och introduktion av lärare med utländsk bakgrund. All utbildning skall präglas av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter All utbildning skall genomsyras av principen om människors lika värde. Alla som arbetar i skolan har ett tydligt ansvar att aktivt förebygga och motverka alla former av kränkande behandling och att främja jämställdhet mellan könen. Elevers och studenters rättigheter får inte inskränkas med hänvisning till kultur, tradition, etnisk tillhörighet, religion, sexuell läggning, funktionshinder eller på grund av kön. Traditionella könsmönster hindrar människor att nå sin fulla utvecklingspotential och göra fria utbildnings- och yrkesval. Därför är det viktigt att såväl innehållet som pedagogiken i utbildningen präglas av ett tydligt jämställdhetsperspektiv. På alla nivåer i utbildningssystemet måste jämställdhetsarbetet intensifieras och effektiviseras för att bryta ojämställda maktstrukturer och motverka traditionella könsmönster. På regeringens uppdrag utbildas pedagogiska resurspersoner i jämställdhet och genuskunskap. Syftet med utbildningen är att bredda och fördjupa kompetensen och höja kvaliteten i förskolans och skolans verksamhet när det gäller jämställdhet. Regeringens ambition är att det 2004 skall finnas minst en resursperson i varje kommun. Skolans personal behöver bättre kunskap och kompetens för att förbättra utsatta barns och ungas livsvillkor. Myndigheten för skolutveckling har på uppdrag av regeringen tagit fram ett referensmaterial om situationen för flickor och pojkar i miljöer starkt präglade av patriarkala värderingar. Stödmaterialet, Starkare än du tror - Hur skolor stöttar flickor och möter familjer, kommer att delas ut till samtliga grund- och gymnasieskolor . I högskolan har flertalet utbildningar fortfarande en ojämn könsfördelning, även om de insatser som gjorts för att intressera kvinnor att läsa teknikämnen har lett till en jämnare könsfördelning på teknikområdet. Inom vård- och lärarutbildningarna har förändringarna däremot inte varit lika stora och studenterna på dessa utbildningar utgörs till övervägande del av kvinnor. För att lyckas bryta könsuppdelningen på arbetsmarkanden krävs ett mer målmedvetet arbete för att motverka den sneda könsfördelningen på högskolans utbildningar. Totalt sett är andelen kvinnor hög inom grundläggande högskoleutbildning (). Att rekrytera fler män till högskolan var ett av skälen till att regeringen inrättade en yrkeshögskoleexamen om 80 poäng. Men trots att fler kvinnor än män tar ut grundexamen och lika många kvinnor som män påbörjar en forskarutbildning är det fortfarande en majoritet män som disputerar. Andelen kvinnor bland professorerna har ökat men är trots detta . Det är av stor vikt att universitet och högskolor gör riktade insatser för att uppnå jämn könsfördelning inom samtliga personalkategorier. Regeringen har vidtagit åtgärder för att motverka sned könsfördelning bland rektorer vid universitet och högskolor och avser att noga följa arbetet med att uppnå förändring på detta område. Regeringen har och genom en lång rad insatser betonat vikten av ett aktivt arbete med demokratiska värderingar, inflytande och en skolmiljö fri från diskriminering och trakasserier. Under förra mandatperioden skedde ett omfattande arbete med fokus på skolans värdegrundsuppdrag som har satt igång en viktig diskussion och lett till ett konkret förändringsarbete i många kommuner och skolor kring frågor om värderingar, respekt och insatser mot kränkande behandling. visar flera undersökningar på brister i skyddet mot diskriminering och annan kränkande behandling i skolan. Alltför många elever i grund- och gymnasieskolan anger att de blivit utsatta för könsord och homofobiskt språkbruk. Regeringen ser mycket allvarligt på detta. Det bryter mot skolans uppdrag och handlar om maktmissbruk som måste åtgärdas. Inga former av kränkande behandling får accepteras. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 redovisade ett regeringsuppdrag att kartlägga förekomsten av olika former av kränkande behandling. Av analysen framgår att ett aktivt arbete mot kränkande behandling ger resultat. På skolor med relativt sett fler vuxna är kränkningarna färre och eleverna upplever större trygghet. Regeringens särskilda satsning på personalförstärkningar genom ett riktat statsbidrag är därför en åtgärd som bör bidra till att öka tryggheten i skolan. Myndigheten för skolutveckling har fått ett särskilt uppdrag att redovisa sina insatser för att stödja kommuners och skolors arbete mot kränkande behandling och med normer och demokratifostran. På regeringens uppdrag tar myndigheten också fram vilka handlingsprogram som är utvärderade och verkningsfulla. I uppdraget ingår dessutom att myndigheten skall utarbeta referensmaterial och allmänna råd som stöd för skolornas arbete. Myndigheten skall även redovisa hur erfarenheterna från tagits tillvara. I arbetslivet tillämpas diskrimineringslagstiftningen och för studenter vid universitet och högskola gäller lagen om likabehandling av studenter i högskolan. För det övriga skolväsendet har det inte funnits något motsvarande skydd i lag. Regeringen har därför tillkallat en särskild utredare för att ta fram ett förslag till lagstiftning om förbud mot diskriminering som skall gälla för förskolan och skolväsendet. Skyddet skall gälla diskrimineringsgrunderna kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning samt funktionshinder. Regeringen avser också att noga följa det arbete som sker på universitet och högskolor i syfte att uppfylla målsättningarna med lagen om likabehandling av studenter i högskolan. En betydelsefull faktor för såväl inlärning som trygghet och trivsel är barns, elevers och föräldrars möjlighet till delaktighet och inflytande i förskolan och skolan. Undersökningar visar att skolor med hög grad av elev- och föräldrainflytande både når bättre skolresultat och har lägre grad av trakasserier och mobbning. Regeringen anser det därför angeläget att finna vägar att ytterligare stärka elevrespektive föräldrainflytandet i förskola, skola och vuxenutbildning. En arbetsgrupp inom skall i samband med att förslaget till ny skollag bereds lämna förslag på en tydligare reglering av elevers och föräldrars rätt till in- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 flytande, samt förskolans, skolans och vuxenutbildningens skyldighet att ge möjligheter att öka det reella inflytandet. Arbetsgruppen skall också lämna förslag till hur och i vilken form försöksverksamheten med lokala styrelser med elevmajoritet respektive föräldramajoritet kan permanentas. Skolan är elevernas arbetsplats. Genom att elever från år 1 omfattas av arbetsmiljölagen har de lagstadgad rätt till en god arbetsmiljö fri från kränkningar. Dock omfattas inte barn i förskolan och fritidshemmen och undersökningar har visat på brister i skolans arbetsmiljöarbete. Regeringen ämnar fatta beslut om direktiv för en utredning om frågor inom arbetsmiljölagstiftningen, där en översyn av lagen ur ett barn- och elevperspektiv kommer att ingå. Parallellt med detta har regeringens uppdrag att meddela föreskrifter för elevskyddsombudens medverkan i arbetsmiljöarbetet. Kunskapen om sambandet mellan hälsa, lärande och trygghet behöver öka. För detta ändamål arbetar Myndigheten för skolutveckling regionalt med kompetensutveckling av skolpersonal. Skolan skall stimulera fysisk aktivitet Att vissa barn rör sig för litet och ökar i vikt är ett folkhälsoproblem som måste bemötas genom insatser från hela samhället. Skolan har dock en central roll genom att det är en plats där alla barn samlas och tillbringar en stor del av sin tid. Därför bör fysisk aktivitet och rörelse finnas med som en naturlig del i skolans vardag. Idrottsämnet och idrottslärarnas kompetens är en given utgångspunkt i detta arbete.