prop · GR031d25 · 2004-01-01 00:00:00 — För att dämpa effekterna av besparingen föreslår regeringen i denna proposition att amorteringarna på vissa lån förskjuts . beräknas anslagen inom politikområdet öka ytterligare bl.a. med hänvisning till verksamhetsområdena Väg och . Ett väl fungerande transportsystem är avgörande för den ekonomiska och sociala utvecklingen, och en förutsättning för fortsatt välfärd och tillväxt i hela landet. Transportsystemet ska erbjuda medborgarna och näringslivet i alla delar av landet en god, miljövänlig och säker infrastruktur som är samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar. Transportsystemet är en grundläggande del av landets baskapital, som måste utvecklas och förvaltas på ett framsynt sätt. Utbudet av väg- och järnvägstransporter, sjöfart och flyg skapar ökade valmöjligheter för människors boende, arbete, utbildning och fritid. Landets alla regioner ska ha möjlighet att utvecklas, men förutsättningarna och behoven varierar kraftigt. Flexibla och väl fungerande arbetsmarknader är en viktig förutsättning för ekonomisk tillväxt. Transportsystemet ska bidra till att öka rörligheten på arbetsmarknaden. Behoven av snabba och säkra transporter fortsätter att öka. Därför har regeringen lagt fast en långsiktig infrastrukturplan för perioden 20042015. Planen innebär ökade resurser till underhåll av befintligt väg- och järnvägsnät samt investeringar i ny infrastruktur för sammanlagt 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Kollektivtrafiken ska byggas ut så att restiderna kan förkortas och arbetsmarknader utvidgas. Målet för transportpolitiken skall vara att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266 och prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126). Delmålen inom transportpolitiken är att inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning bidra till: Ett tillgängligt transportsystem, där transportsystemet utformas så att medborgarna och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. En hög transportkvalitet, där transportsystemets utformning och funktion medger en hög transportkvalitet för medborgarna och näringslivet. En säker trafik, där det långsiktiga målet för trafiksäkerheten skall vara att ingen dödas eller allvarligt skadas till följd av trafikolyckor inom transportsystemet. Transportsystemets utformning och funktion skall anpassas till de krav som följer av detta. En god miljö, där transportsystemets utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador och en god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser främjas. En positiv regional utveckling, där transportsystemet främjar en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långa transportavstånd. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Ett jämställt transportsystem, där transportsystemet är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt. För att möjliggöra en kontinuerlig uppföljning av utvecklingen mot de långsiktiga målen för transportpolitiken har regeringen preciserat ett antal etappmål för några av delmålen. Nedanstående tabell sammanfattar måluppfyllelsen av dessa och utvecklingen mot de långsiktiga delmålen. En mer detaljerad och analyserande beskrivning av måluppfyllelsen återfinns i kapitlen om de verksamhetsområden som finns inom politikområdet. Tabell 3.3 Samlad bedömning av måluppfyllelsen av transportpolitiken Kommentar till utveckling i 2002 (Bedömning 2001) Ja (Osäkert) Ja, tillsammans med funktionshindrade har ökat. Osäkert (Ingen bedömning Ja (Ja) Kvaliteten på vägarna är fortsatt hög, men ökande lastbilstrafik är ett problem. Förseningar i järnvägs- och Nej (Vägar: nej Osäker minskning av antalet Övriga trafikslag: osäkert) Klimatpåverkan (CO2) Nej (Nej) vägtrafiken, Minskade utsläpp (S, NOx, VOC) Nej (Ja) För långsam förbättring i Osäkert (Osäkert) Påverkan på natur- och Osäkert (Osäkert) Osäkert (Osäkert) Ja, tillsammans med Tillgänglighet och positiv regional utveckling Det är svårt att följa utvecklingen av tillgängligheten i transportsystemet, eftersom förbättrad tillgänglighet ofta tas ut i ökad arbetsmarknad eller annan ökad valfrihet, vilket leder till ökat resande. När det gäller utvecklingen kan man konstatera att restiderna i vägnätet och järnvägsnätet i stort är oförändrade, men flera snabbtåg har lett till minskade restider i vissa relationer. Tillgängligheten, mätt i vistelsetid, har försämrats för flyget igen. avses hur det är möjligt att vistas på destinationsorten vid ett dagsbesök. Tillgängligheten för funktionshindrade har ökat, både fysiskt i kollektivtrafiksystemet och som ett ökat medvetande och kunnande. har flera uppdrag för att få till stånd ökad tillgänglighet avslutats. För att möjliggöra en bedömning av jämställdhetsmålet inom transportsektorn behövs bättre kunskap om innebörden av delmålet om ett jämställt transportsystems olika delar samt att mått och indikatorer tas fram på hur utvecklingen ser ut inom respektive trafikslag. De uppgifter som finns visar att kvinnor och män har olika resmönster och resbehov, men även att beteendet i transportsystemet skiljer mellan könen. Representationen i styrelser och arbetsgrupper m.m. domineras av män. Kvaliteten på vägarna är fortsatt hög även om lastbilstrafiken ökar, vilket leder till ökat slitage. Etappmålen om ökad tillåten axellast och lastprofil på järnväg bedöms uppnås. Förseningarna inom järnvägstrafiken har minskat men är fortfarande större än 1998. Flygtrafiken dras fortfarande med förseningar om än små i ett internationellt perspektiv. Antalet dödade i vägtrafiken har minskat något som antalet svårt skadade har ökat kraftigt. Utvecklingen inom vägtrafikområdet närmar sig alltför sakta etappmålet som inte bedöms kunna uppnås i nuvarande takt. För övriga transportslag befinner sig utfallet så nära målen att etappmålen kan bedömas uppnås. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Etappmålet för koldioxidutsläpp är att dessa bör ha stabiliserats nivå. Ökad vägtrafik har dock inneburit att utvecklingen inte går i denna riktning. Även antalet människor utsatta för trafikbullerstörningar har ökat. På övriga områden går utvecklingen åt rätt håll. Etappmålen för luftföroreningar har redan nåtts i några fall och kommer troligtvis att nås i andra. Även arbetet med att kretsloppsanpassa transportsystemet går åt rätt håll. () har granskat affärsverket Statens järnvägars årsredovisning, underliggande redovisning och ledningens förvaltning för . RRV anger att det av förvaltningsberättelsen framgår att affärsverket har betydande fordringar på och att det finns risk för att inte kan fullfölja sina åtaganden. På grund av osäkerheten beträffande denna fordran har RRV varken kunnat tillstyrka eller avstyrka att resultaträkningen och balansräkningen fastställs. Regeringen har till överlämnat propositionen Åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i (prop. 2002/03:86). Regeringen föreslog bl.a. ett kapitaltillskott om högst . Genom de av regeringen föreslagna och beslutade åtgärderna för att stärka SJ AB:s finansiella ställning elimineras, enligt regeringens bedömning, i allt väsentligt de risker som affärsverket påtalat i sin årsredovisning och RRV i revisionsberättelsen. Mot bakgrund av detta fastställde regeringen affärsverket Statens järnvägars årsbokslut avseende 2002. För övriga myndigheter inom politikområdet har RRV i allt väsentligt funnit årsredovisningarna rättvisande. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamhetsområdet omfattar väghållning och vägtrafik. Verksamheten syftar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Statens företrädare på central nivå för frågor inom vägområdet är . förvaltar statens vägar. har dessutom ett samlat ansvar, sektorsansvar, för hela vägtransportsystemet. Sektorsansvaret omfattar miljöpåverkan, trafiksäkerhet, tillgänglighet, framkomlighet och effektivitet samt frågor som rör körkort och registerhållning, väginformatik, fordon, kollektivtrafik, handikapp anpassning, yrkestrafik och tillämpad samhälls motiverad forsknings-, utvecklings- och demon strationsverksamhet inom vägtransportsystemet. Den sammanlagda verksamhetsvolymen inklusive externa intäkter och lånefinansierad verksamhet uppgick till ca för . har direkt och indirekt innehaft flera bolag som bedriver verksamhet som faller inom verkets uppgifter. () ägs av staten och förvaltas till vardera av och . Bolagets uppgift är att förvalta de svenska intressena i det hälftenägda Konsortiet, och att svara för genomförandet av väg- och järnvägsanslutningarna på den svenska sidan av Öresundsförbindelsen. Ägare till Konsortiet är den svenska och danska staten. exporterar konsulttjänster inom framför allt områdena vägadministration, vägunderhåll och trafiksäkerhet. Verksamheten bedrivs i flera länder i , Konsulttjänsterna kundfinansieras eller finansieras genom internationellt bistånd. Vid utgången av 2002 var anslagsförbrukningen för hela verksamhetsområdet . Det innebär att anslaget underskreds med ca . Utgiftsprognosen för verksamhetsområde Väg 2003 är ca vilket är ca mindre än anslagen. För administrationsanslag beräknas utgiftsprognosen underskrida det budgeterade anslaget med . Det ingående anslagsöverskridandet var 2003 ca . ekonomiska vårproposition (prop. 2002/03:100) aviserade regeringen besparingar inom anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag motsvarande och . För anslaget Väghållning och statsbidrag beräknas utgiftsprognosen underskrida anslaget med ca . Det ingående anslagssparandet var ca . Regeringens förslag till anslag 2004 är högre än anvisade anslag 2003. Anslagen för verksamhetsområde Väg beräknas öka ytterligare 2005 jämfört med beslutade anslag för att bättre möta kraven på en tillfredsställande väghållning enligt infrastrukturpropositionens inriktning (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126). 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Miljoner kronor (löpande priser) 36:2 Väghållning och statsbidrag 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Avser den del av anslaget som finansierar vägar. Ett väl fungerande vägtransportsystem är en viktig förutsättning för att tillgodose människors behov av att bo och bedriva näringsverksamhet i hela landet. Det är angeläget att utveckla ett framtida transportsystem som möter växande behov av snabba, effektiva säkra och miljövänliga transporter. har stora insatser gjorts för att utveckla och modernisera vägnätet i landet. Uppgiften att sköta det befintliga vägnätet har inte getts samma prioritet. Som en följd av detta har otillfredsställdheten med vägstandarden ökat som det finns stora problem med vägavstängningar . Det är därför viktigt att skilja på åtgärder som i första hand bevarar och säkerställer befintliga vägar och åtgärder som utvecklar och moderniserar vägnätet. är det väsentligt att vägnätet utvecklas och moderniseras för att klara förändringar i efterfrågan på resor och transporter och för att klara miljö- och säkerhetskrav. Med anledning av infrastrukturpropositionen (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) och i planeringsdirektiven till har följande beslutats. Uppgiften att bevara och säkerställa befintliga vägar är prioriterad under den kommande planeringsperioden. Planeringsperioden förlängs från till . Skälet för detta är framför allt det uttalade behovet av en längre framförhållning gällande den fysiska planeringen. En utökad satsning på drift och underhåll skall genomföras i syfte att bidra till en hög transportkvalitet och god tillgänglighet. För att ytterligare uppnå hög transportkvalitet och regional utveckling kommer en satsning på åtgärder som innefattar tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion att genomföras. ningarna är att varaktigt höja vägens funktionalitet till nybyggnadsstandard. Omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är utgångspunkten för utveckling och modernisering av vägtransportsystemet. Regeringen föreslog därför i infrastrukturpropositionen en höjning av investeringsanslaget för den kommande planeringsperioden. Den totala planeringsramen för 20042015 motsvarar . Vägledande för prioritering av åtgärder för att utveckla och modernisera vägtransportsystemet skall vara samhällsekonomisk lönsamhet. För att uppnå de transportpolitiska målen skall vid prioritering av åtgärder de mest samhällsekonomiskt lönsamma åtgärderna väljas. Nollvisionen är central i ett långsiktigt hållbart transportsystem. har flera roller: väghållare, myndighet, sektorsansvarig och producent. Nedan redovisas de stora insatser som präglat verksamhet. Sådana insatser återfinns framför allt inom roller som väghållare och sektorsansvarig. Investeringarna i vägnätet 2002 var ca . Nya byggstarter har präglat 2002. av de nystartade projekten är vägar som tillhör de mest olycksdrabbade i landet. Insatser har speciellt inriktats mot E4 och E6 som är två av de större vägarna i landet och att ta igen försenade byggprojekt. På det övriga vägnätet har tonvikten av genomförda åtgärder varit på bärighet och trafiksäkerhet. mötesfri landsväg har färdigställts . Denna vägtyp introducerades och har knappt väg byggts om på detta sätt. Yttillståndet på de belagda högtrafikerade vägarna, i form av ojämnheter i längsled i vägen, har förbättrats. Orsaken till skador i längsled (svackor i vägen) påverkas av exempelvis tjällossningen. Däremot är ojämnheterna högre på vägar med mindre än 2 000 fordon . Tillståndet har successivt blivit allt mer lika mellan skogslänen och övriga landet för båda kategorierna. På högtrafikerade vägar beror skador i tvärled (spårdjup) huvudsakligen på deformation orsakad av tung trafik och dubbdäcksslitage. I skogslänen har andelen vägar med mer än 2 000 fordon och med spårdjup minskat det från och ligger nu på . I övriga län har andelen legat ungefär på . Antalet km väg med mer än 2 000 fordon och med ett spårdjup var i skogslänen 200 (183) km och i övriga län 652 (683) km. har antalet km grusväg kunnat minskas jämfört med och antalet km har minskat kontinuerligt . har blivit belagda. Andelen grusvägar är vilket motsvarar av den totala väglängden. Andelen av det statliga vägnätet med högsta bärighetsklass (bärighetsklass 1, vilket tillåter tung trafik med axeltryck eller boggietryck på och bruttovikt på ) har ökat kontinuerligt . hade av det statliga vägnätet denna bärighetsklass och 2002 hade denna andel ökat till . Andelen statliga vägar med högsta bärighetsklass i skogslänen har också ökat kontinuerligt och ökade från 2002. Totalt har högsta tillåtna bärighet ökat med . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Antalet dygnskilometer, dvs. antalet km väg multiplicerat med antalet dygn, på det statliga vägnätet som varit avstängt för tung trafik på grund av tjällossning 2002 har minskat jämfört med . Tjällossningsperioden var inte så svår som det föregående året. Antalet km väg som har varit avstängd för tung trafik på grund av tjällossning är . Det understiger den genomsnittsnivå som gällt (under den första låg nivån i stället väg avstängd för tjällossning ). Årets verksamhet i nationell plan har inriktats dels på att fullfölja de investeringar som pågick vid årets ingång, dels påbörja ett antal angelägna objekt som försenats jämfört med gällande långsiktig plan. Det som har prioriterats är utbyggnad av väg 45 i skogslänen samt investeringar inriktade på trafiksäkerhet. Totalt för åtgärds kategorierna, enligt tabellen nedan, uppvisar ett ackumulerat utfall som underskrider väghållningsplanen (-). Det är framför allt de åtgärder som har flera syften som uppvisar ett underskridande jämfört med plan. Målet för var att av anslaget till nationell plan skulle avsättas för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. Regeringen räknar med fortsatta kraftiga satsningar inom området . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.2 Uppföljning av åtgärder i nationell väghållningsplan (exkl. storstadsöverenskommelsen) Åtgärdskategorier i nationell plan Volym verksamhet 2002, mnkr Volym verksamhet 19982002, mnkr Andel verksamhet av total i % 19982002 Andel plan i % av total Differens i mnkr verksamhet plan 1998-2002 Differens i % av verksamhet plan 19982002 Enligt tabellen nedan är fördelningen av det ackumulerade utfallet per åtgärdskategori väl i nivå med den planerade fördelningen. Tabellen visar att särskilt stora satsningar har genomförts på bärighet och rekonstruktion vilket också har bidragit till att det ackumulerade utfallet är högre än den planerade ramen för bärighet och rekonstruktion. Tabell 4.3 Uppföljning av åtgärder i regionala planer (exkl. länsjärnvägar) Åtgärdskategorier i regionala planer Volym verksamhet 2002, mnkr Volym verksamhet 19982002, mnkr Andel verksamhet av total i % 19982002 Andel plan i % av total Enligt infrastrukturpropositionen skall lika stor andel av respektive länsplan vara genomförd när en ny plan träder i kraft . Utfallet nedan visar att det återstår en del omfördelningar för att uppnå målet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.4 Uppföljning av länsfördelning i regional plan (exkl. länsjärnvägar) Utfall 98-02 av plan har sju projekt, överstigande vardera, öppnats för trafik. De representerar tillsammans en investeringsvolym på . Samtliga sju projekt finns med i gällande långsiktiga planer. Jämfört med planerna är kostnadsökningen för projekten i prisnivå 2002. För sex av projekten finns samhällsekonomiska kalkyler och fem av dessa visar en positiv nettonuvärdeskvot. Utfallet för respektive objekt redovisas i nedanstående tabell. har 102 projekt med investeringskostnad färdigställts. De representerar en investeringsvolym på ca . Flertalet har trafiksäkerhets- och bärighetsinriktning och är relativt små. Den genomsnittliga fördyringen jämfört med planerna är i prisnivå 2002. Kostnadsökningen förklaras främst av allt för optimistiska plankostnader för 20 bärighetsprojekt, där erforderliga åtgärder är svåra att bestämma i planeringsskedet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.5 Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerad samhällsnytta för objekt större än som öppnats för trafik 1NNV Nettonuvärdeskvot, mått på samhällsekonomisk lönsamhet. 2Minskad restid i tusen timmar/år. 3Minskat antal dödade och skadade. Trafiksäkerhetsaspekter beaktas alltid i samband med åtgärder på det statliga vägnätet. De ingår därmed alltid som en del av beslutsunderlaget. Av investeringarna 2002 gjordes , ca , primärt av trafiksäkerhetsskäl enligt nedanstående tabell. Tabell 4.6 Riktade trafiksäkerhetsåtgärder på det statliga vägnätet 2002 De sammanlagda bedömda trafiksäkerhetseffekterna av åtgärder redovisas i tabellen nedan. Genom åtgärder i vägtransportsystemet beräknas totalt antal dödade minskas med 15 personer och antalet svårt skadade minskas med 75 personer. De riktade trafiksäkerhetsåtgärderna utgör en delmängd av åtgärder och bedöms minska antalet dödade i vägtrafiken med tio personer och antalet svårt skadade med 45 personer. Tabell 4.7 Bedömda trafiksäkerhetseffekter 2002 Nybyggnation på statliga vägnätet har haft som mål att genomföra del av regeringens 11- punktsprogram för ökad trafiksäkerhet. För att genomföra kostnadseffektiva trafiksäkerhetsåtgärder på hela det statliga vägnätet där flest svåra olyckor sker har upprättat en lista över vägar med hög olycksbelastning. Denna lista anger knappt väg. Av den särskilda riktade trafiksäkerhetssatsningen på sammantaget har använts för att åtgärda dessa vägar. En av de åtgärder genomfört är att fortsätta skapa mötesfri landsväg genom att sätta upp mitträcken. Denna typ av åtgärd introducerades och har byggts ut väg varav 2002. Resultatet av mitträcke är mycket positiv. Antalet allvarliga olyckor på dessa sträckor har varit betydligt färre än innan mitträcke sattes upp. En fortsatt utbyggnad av mitträcke kommer att ske . beräknar att väg kommer att omfattas av denna åtgärd utgång. bedriver ett arbete tillsammans med kommunerna för att åstadkomma en god trafiksäkerhet på det kommunala vägnätet genom trafiknätsanalyser, åtgärdsprogram och bedrivs en del av arbetet med en säker trafikmiljö i tätort inom projektet , som är en databas med goda exempel på demonstrations- och utvecklingsprojekt. Projektet är ett samarbete mellan och och skall visa på möjligheter att genom fysisk ombyggnad skapa trafiksäkerhet, en god miljö i vid bemärkelse och tillgänglighet för alla. Försöken med sänkta hastighetsgränser och automatisk hastighetsövervakning har fortsatt. Även har polisen med stöd av bedrivit försöksverksamhet med automatisk hastighetsövervakning. Övervakningen har kombinerats med omfattande information. Åtgärderna ger positiva effekter på de vägsträckor där övervakningen finns och utbyggnad pågår i de flesta delar av . För att verka för användandet av ny teknik i trafiksäkerhetssyfte har agerat inom en rad områden. I ett demonstrationsprojekt utrustades ca 300 taxibilar, bussar och lastbilar med alkolås. Försöken har varit framgångsrika. Flera åkerier har också tagit egna initiativ för att införa alkolås i sina fordon. Projektet (Intelligent Stöd för Anpassning av hastighet) är ett storskaligt fältförsök med hastighetsanpassningssystem som pågått i fyra kommuner: , , och . Försöken har utvärderats och resultaten är mycket positiva såväl när det gäller trafiksäkerheten som attityden till tekniken. I budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1) slog regeringen fast att 11-punkt- sprogrammet för ökad trafiksäkerhet är en viktig utgångspunkt för det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet. En viktig del av programmet är att alla parter som kan påverka trafiksäkerheten tar sin del av ansvaret för en ökad trafiksäkerhet. Målet för polisens trafikövervakning är att skapa säkerhet och trygghet i trafiken. har polisen prioriterat hastighetsövervakning, bekämpning av trafiknykterhetsbrott samt övervakning av bilbältesanvändning. Kommunerna spelar en viktig roll i trafiksäkerhetsarbetet. De är ansvariga både för kommuninvånarnas hälsa och säkerhet och som väg- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 hållare för det kommunala väg- och gatunätet. De allra flesta kommuner har trafiksäkerhetsprogram, som beskriver de lokala problemen och inom vilka problemområden som kommunen koncentrerar sina insatser. har bl.a. tagit fram en skrift som på ett överskådligt sätt beskriver trafikolyckor från uppkomst till kostnader som de orsakar. () har nollvisionen som utgångspunkt för sin verksamhet. Grundförutsättningen i nollvisionen är att ansvaret i vägtrafiken delas mellan trafikanterna och dem som utformar vägtransportsystemet. NTF har koncentrerat sin verksamhet på granskning av farliga vägar, olika stöd till kommuner, äldre oskyddade trafikanter och säker cykling. Länsstyrelserna ansvarar bl.a. för tillståndsgivning för den yrkesmässiga trafiken, körkortsadministration, frågor som rör lokala trafikföreskrifter, överlastavgifter, hastighetsbestäm melser, miljöfarliga transporter samt upprättande och fastställande av länsplaner för regional transportinfrastruktur. Länsstyrelserna skall se till att utvecklingen inom kommunika tionssektorn på regional och lokal nivå sker i överensstämmelse med de av riksdag och regering beslutade transportpolitiska målen. är det möjligt för de län som väljer att bilda kommunala samverkansorgan, i enlighet med beslut med anledning av propositionen Regional samverkan och statlig länsförvaltning (prop. 2001/02:7, bet. 2001/02:KU7, rskr. 2001/02:138), att ta över ansvaret för länsplanen från . I avsnitt 5.5.2 redogörs för de transportpolitiska delmålen.