prop · GR03100d8 · 2004-04-15 00:00:00 — Anslaget 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser bör få användas för att finansiera nödvändiga förberedelser. 7.1.18 Utgiftsområde 22 Kommunikationer 36:2 Väghållning och statsbidrag (låneram) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 15 . Regeringens förslag: Regeringen får besluta om en låneram i om högst 8 för de prioriterade vägprojekten delen RabbaldshedeHogdal, E20 delen TolleredAlingsås samt genom , Rv40 delen BrämhultHester, delen HagaLjungarum, Rv45 delen AngeredsbronÄlvängen, Rv44 delen Båberg Väneryr samt Rv49 SkaraVarnhem. Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag får även användas till bidrag för omprövningsförrättningar av enskilda vägar. Skälen för regeringens förslag: Regeringen beslöt om väginvesteringar för . För att möjliggöra tidiga byggstarter av ett antal prioriterade projekt behöver vissa investeringar finansieras med lån. Dessa vägprojekt är E6 delen RabbaldshedeHogdal (), E20 delen TolleredAlingsås samt genom (), Rv40 delen BrämhultHester (), Rv40 delen HagaLjungarum (), Rv45 delen AngeredsbronÄlvängen (), Rv44 delen BåbergVäneryr () samt Rv49 (). Projekten är kostnadsberäknade priser och beloppsfördelningen mellan projekten är ungefärlig. Regeringen bör få besluta om att ta upp lån i om sammantaget 8 för dessa projekt. De olika lånedelarna skall återbetalas i jämn takt under 25 år med start när respektive vägprojekt färdigställs. Vägföreningar som har sina andelstal grundade på taxeringsvärden skall omprövas. För att underlätta och påskynda denna process har beslutat (prop. 2000/01:1 utg.omr. 22, bet. 2000/01:TU1, rskr. 2000/01:80) att bidrag fick lämnas till omprövningsförrättningar av enskilda vägar till en sammanlagd kostnad på . har anmält att omprövningsförrättningarna har försenats och fördyrats och med anledning härav bör bidrag för ändamålet få betalas ut från anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag även . 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter (låneram) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 8 . Regeringens förslag: Regeringen får besluta om en låneram i om högst 17 för de prioriterade järnvägsprojekten , , TrollhättanGöteborg samt järnvägsprojekt i . Skälen för regeringens förslag: Regeringen beslöt om järnvägsinvesteringar för planperioden 20042014. För att möjliggöra tidiga byggstarter av ett antal prioriterade projekt behöver vissa investeringar finansieras med lån. Dessa järnvägsprojekt är HallsbergDegerön (), MjölbyMotala (), TrollhättanGöteborg () samt järnvägsprojekt i (). Projekten är kostnadsberäknade priser och beloppsfördelningen mellan projekten är ungefärlig. Regeringen bör få besluta om att ta upp lån i för dessa projekt om sammantaget 17 . De olika lånedelarna skall återbetalas i jämn takt under med start när respektive banprojekt färdigställs. 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 36:1 : Administration minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att utöka möjligheterna att upphandla kollektiv persontrafik bör anslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling ökas med . Finansiering bör ske genom att anslaget 36:1 : Administration minskas med motsvarande belopp. 36:16 Järnvägsstyrelsen (nytt anslag) Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört i statsbudgeten . Ett nytt ramanslag på styrelsen förs upp i statsbudgeten. Finansiering sker genom att anslaget 36:3 : Administration minskas med och anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen har överlämnat propositionen Järnvägslag (prop. 2003/04:123). Förslaget innebär bl.a. att en sektorsspecifik lag om järnvägar skall ge klarare regler för att bedriva verksamhet inom järnvägssektorn och åstadkomma en tydlig och ändamålsenlig järnvägsstruktur. Regeringens avsikt är att en ny myndighet, Järnvägsstyrelsen, skall inrättas för att handlägga uppgifter enligt den nya järnvägslagen. Den nya myndigheten kommer att ta över de uppgifter som utförs av och Tågtrafikledningen inom och dessa enheter kommer därmed att upphöra. Till detta kommer ett antal nya uppgifter som rör bl.a. marknadsövervakning och registerföring. inrätta den nya myndigheten då den nya lagstiftningen beräknas träda i kraft. Regeringen anser därför att ett anslag för den nya myndigheten bör föras upp. bedöms medelsbehovet vara . Finansiering bör ske genom att anslaget 36:3 : Administration minskas med och anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter minskas med . Minskningen av anslagen motsvaras till stor del av att uppgifter som utförs av överförs till den nya myndigheten. Låneram för fyra SJ-bolag Regeringens förslag: Regeringen får besluta om låneramar i för , , och AB Swedcarrier som sammanlagt uppgår till högst 2 . Skälen för regeringens förslag: Huvuddelen av Statens järnvägars verksamhet bolagiserades /2001. De nya SJ-bolagen har låneramar i . finns en låneram på för perioden 20042007. För de övriga bolagen, dvs. , , och AB Swedcarrier finns en samlad låneram på . Inriktningen är emellertid att bolagen skall finansiera sig på den öppna kreditmarknaden. och gör också detta till större delen. En fortsatt finansiering på den öppna kreditmarknaden förutsätter dock att bolagen ännu har kvar en lånemöjlighet i som vid behov kan utnyttjas. För att stabilitet skall skapas i finansieringsförutsättningarna behöver redan nu beslut tas om låneramar . Tidsförhållandena gör det inte praktiskt möjligt att behandla denna fråga i budgetpropositionen . Regeringen anser därför att Euromaint, , Jernhusen och Swedcarrier behöver tillförsäkras en samlad låneram på . Det bör ankomma på regeringen att inom denna ram besluta om låneutrymme för de olika bolagen. Regeringens förslag: Regeringen får besluta att skall avvecklas. Skälen för regeringens förslag: bildades efter ett riksdagsbeslut . () förvaltar bolagets aktier. Enligt bolagsordningen skall bolaget bedriva försäljning av forskningsprodukter inom väg- och trafikområdet och annan därmed förenlig verksamhet. Bolagets största verksamhet har varit seminarie- och konferensverksamhet. Den största enskilda transportrelaterade konferensen var det återkommande Transportforum i . Försäljning av forskningsprodukter inom väg- och trafikområdet har varit av mindre omfattning. Mot bakgrund av det begränsade behov som finns av bolaget bör det avvecklas. Transportforum och andra konferenser och seminarier arrangeras numera av VTI. Någon försäljningsverksamhet av forskningsprodukter förekommer inte. Slutreglering av kvarvarande fordringar och skulder i bolaget pågår. Om ett överskott kvarstår när avvecklingen är klar kommer det att föras till inkomsttittel Övriga inkomster av statens verksamhet. Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av telenät Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation Regeringens förslag: Möjligheten att ge kommunerna stöd till telenät genom att deras skattekonto krediteras förlängs med så att perioden omfattar . Även möjligheten för fysiska och juridiska personer att få skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation förlängs med . Denna ändring möjliggör att skattereduktion även ges vid debitering av slutlig skatt på grund av taxering. Ärendet och dess beredning: Metoden att ge stöd genom kreditering på skattekonto samt genom skattereduktion regleras i lag. Förslagen till lagändring är av så enkel utformning att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Något yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats. Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av lokala telenät avsåg stödet först åtgärder som utfördes . De närmare villkoren för stödet framgår av förordningen (2000:1469) om stöd till kommuner för anläggande av lokala telenät. Sedan lagen antogs har förutsättningarna för en snabb bredbandsutbyggnad förändrats. Framför allt har marknadsaktörernas intresse minskat väsentligt. beslutade därför att ändra lagen (2000:1335) om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av lokala telenät så att stödet förlängdes och kom att avse (prop. 2001/02:1 utg.omr. 22, bet. 2001/02:TU1, rskr. 2001/02:125). Genom lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation kan fysiska och juridiska personer få skattereduktion för höga anslutningskostnader. har förlängt möjligheten till skattereduktion . Senast genom att ändra lagen på så sätt att reduktionen ges även vid debiteringen av slutlig skatt på grund av taxering (prop. 2002/03:1 utg.omr. 22, bet. 2002/03:FiU1, rskr. 2002/03:24). De skäl som anfördes för tidigare förlängningar gäller fortfarande och det är regeringens uppfattning att tiden bör utsträckas för att ge kommunerna tid att genomföra satsningen på ett optimalt sätt, särskilt i beaktande av den beslutade omdisponeringen om sammanlagt (prop. 2003/04:1 utg.omr. 22, bet. 2003/04:TU1, rskr. 2003/04:75). Regeringen bedömer det även som ändamålsenligt att skattereduktionen för höga anslutningskostnader för fysiska och juridiska personer löper . Förlängningarna innebär inte någon förändring av den beräknade ekonomiska ramen. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.4 och 3.5. 7.1.19Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst för 20052007. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning ingå ekonomiska förpliktelser i samband med planering, upphandling och genomförande av forskningsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , högst , högst och högst . Skälen för regeringens förslag: Den tidigare tidsbegränsade satsningen på forskning om ekologisk produktion gäller utan tidsbegränsning. Vidare kommer ett nytt ramavtal att slutas för den kommande fyraårsperioden om den samfinansierade forskningen. Detta medför att ett större bemyndigandebelopp behövs och att åtaganden kan göras för . Regeringen bör därför ha möjlighet att för ramanslaget 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning ingå ekonomiska förpliktelser i samband med planering, upphandling och genomförande av forskningsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , högst , högst och högst . 45:1 Främjande av rennäringen m.m. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Från anslaget finansieras bl.a. pristillägg för renkött. Pristillägget halverades som följd av den gynnsamma prisutvecklingen . Priserna sjönk dock av flera skäl drastiskt . Pristillägget på renkött bör därför nu åter höjas till tidigare nivå. För att göra det möjligt att höja pristillägget anser regeringen att anslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. bör ökas med . Avgiftsintäkter från pass för sällskapsdjur Regeringens förslag: Regeringen får besluta om dispositionen av avgiftsintäkterna från pass för sällskapsdjur som tillhandahåller. Skälen för regeringens förslag: Enligt och rådets förordning (EG) nr 998/2003 av om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om ändring av rådets direktiv /65/EEG (EUT L 146, , s. 1, Celex 32003R0998) skall sällskapsdjur åtföljas av ett pass vid transporter mellan EU-länder. Av passen skall bl.a. djurens identitet och utförda vaccinationer framgå. kommer att tillhandahålla passen, vilka därefter kommer att utfärdas av veterinärer förordnade av . Förordningen skall börja tillämpas . hantering av pass för sällskapsdjur kommer att utgöra en egen och klart avgränsad verksamhet. Kostnader för hanteringen bör helt täckas av avgifterna för passen. Avgifterna utgör offentligrättsliga avgifter. Verksamheten kommer att vara efterfrågestyrd och med en nettoredovisning ges möjlighet att anpassa verksamheten till de skiftande förutsättningarna över tiden. 7.1.20 Utgiftsområde 24 Näringsliv I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 38:8 Patentbesvärsrätten ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 38:3 : Förvaltningskostnader minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att Pa- tentbesvärsrätten även i fortsättningen skall kunna bedriva en effektiv verksamhet anser regeringen att anslaget 38:3 Patentbesvärsrätten behöver ökas med . Finansiering bör ske genom att anslaget 38:3 : Förvaltningskostnader minskas med motsvarande belopp. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 40:1 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att skall ha möjlighet att handlägga ett omfattande kartellmål behöver anslaget 40:1 ökas med . Finansiering bör ske genom att anslaget 38:2 Näringslivsutveckling m.m. minskas med motsvarande belopp. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 40:3 ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att skall kunna handlägga nya typer av försäkringsärenden behöver nämnden tillföras ökade resurser. Regeringen anser att anslaget 40:3 av detta skäl bör ökas med . En förbättrad kapitalstruktur i statliga bolag Regeringens förslag: Behållningen på det särskilda kontot i vid utgången av 2003 får användas även för kapitaltillskott till . Regeringen får utnyttja kontot genom att tillföra det medel för insatser i av staten hel- eller delägda bolag på de villkor som tidigare fattat beslut om med följande två tillägg. Kontot skall ha en kredit på högst 2 . Om krediten utnyttjas skall den ha återbetalts inklusive ränta med extra utdelningar från statligt ägda bolag före utgången av 2004. Den sammanlagda ramen för extra utdelningar som får tillföras kontot höjs därmed till totalt 5 . Bakgrund: Med anledning av regeringens förslag ekonomiska vårproposition godkände (bet. 2002/03:FiU21, rskr. 2002/03:235) att, i samband med en översyn av kapitalstrukturen i statligt ägda bolag, högst i form av extra utdelningar från de statliga bolagen 2003 fick överföras till ett särskilt konto i och användas för insatser i av staten hel- eller delägda bolag. ansåg att det fanns goda skäl att skapa en ordning som underlättar kapitalomstruktureringar i den statliga företagssfären genom att tillämpa specialdestination. Staten bör kunna agera på samma sätt som ett moderbolag som ger koncernbidrag till vissa dotterbolag och finansiera detta med medel från andra dotterbolag. Utskottet underströk dock att förslaget bör ges en sådan form att inflytande garanteras på ett rimligt sätt och att ges möjlighet att utöva finansmakten på ett korrekt sätt. Av detta skäl skall besluta om kapitaltillskott i varje enskilt fall. Vidare uttalade finansutskottet att underskott ej får uppkomma på kontot, dvs. någon kredit skall inte vara knuten till kontot. I den mån kapitaltillskott behövs och de ej kan finansieras med tillgängliga medel på kontot bör tillskottet i stället tillskjutas genom att anslag anvisas över statsbudgeten. I ärendet uttalade , vilket även upprepades vid behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2003/04:FiU1, rskr. 2003/04:42) att regeringen skall återkomma med en redovisning av hur kontot finansierats och utnyttjats. Mot bakgrund av detta lämnar regeringen följande redovisning. I beslut fastställde regeringen sitt förslag till vilka statliga bolag som skulle lämna extra utdelningar och till vilka belopp. hade satts in på kontot i . Dessa medel härrörde från extra utdelningar från statliga bolag. Därutöver hade Förvaltningsaktiebolaget tidigare, vid bolagsstämma , beslutat om utdelning med som tillfördes samma konto. De från de statliga bolagen uttagna beloppen framgår av följande sammanställning. Belopp (mnkr) bemyndigade regeringen att göra kapitalinsatser i med högst (prop. 2002/03:64, bet. 2002/03:KrU7, rskr. 2002/03:195 och prop. 2002/03:100, bet. 2003/:FiU21, rskr. 2002/03:235) och i med högst (prop. 2002/03:86, bet. 2002/03:NU13, rskr. 2002/03:243). lämnades kaptialtillskott med belopp som framgår av följande sammanställning. Belopp (mnkr) Vid utgången av 2003 fanns således en behållning på kontot som uppgick till . Dessa medel finns fortfarande på kontot. Skälen för regeringens förslag: I riksdagsbeslutet angående bemyndigades regeringen att betala ut högst . Härav skulle högst utbetalas när utrett och redovisat konsekvenserna av att finansiera fordon via operationell lease i stället för att förvärva fordon. Bolaget inkom först med en skrivelse (dnr N2003/4678/SÄ) där bolaget utrett och redovisat konsekvenserna av de båda alternativen. Regeringen avser att besluta om de resterande . Avsikten är att behållningen på kontot, , tillsammans med ytterligare skall kunna överföras till . Regeringen har överlämnat propositionen Medel från Fonden för den mindre skeppsfarten (prop. 2003/04:128). I propositionen föreslår regeringen att godkänner att från Fonden för den mindre skeppsfarten får tillföras det särskilda kontot i för insatser i av staten hel- eller delägda bolag. Regeringen utgår från att förslaget behandlas i samband med ekonomiska vårproposition. Mot bakgrund av vad som anförts bör regeringen få utnyttja de medel som finns på kontot i för att kunna fullfölja kapitaltillskottet till . Vidare bör regeringen få utnyttja kontot genom att tillföra kontot medel för insatser i av staten hel- eller delägda bolag på de villkor och under de förutsättningar som tidigare fattat beslut om. Med de åtgärder som beskrivits kommer att ha förts till och att ha tagits i anspråk från det särskilda kontot. För ytterligare kapitaltillskott 2004 skulle därmed återstå ett utrymme på under förutsättning att extra utdelningar på motsvarande belopp tillförs kontot. I tillägg till de villkor och förutsättningar som beslutat om ser sig regeringen föranledd att förorda att en kreditmöjlighet knyts till kontot i . Skälet härtill är att erfarenheten visat att det tar avsevärd tid att få till stånd väl underbyggda analyser av kapitalstrukturen i olika statliga bolag och att i korrekta former besluta om extra utdelningar. Behovet av att lämna kapitaltillskott däremot kan uppkomma med ganska kort varsel. I sådana situationer kan regeringen behöva ett handlingsutrymme. En lämpligt avpassad kredit knuten till kontot i utgör en teknisk lösning på detta problem. Mot denna bakgrund anser regeringen att en kredit bör knytas till kontot i . För att skapa tillräckligt handlings- 2 000 000 000 utnyttjas av regeringen skall hela den utnyttjade krediten ha återbetalats inklusive ränta före utgången av 2004 genom att extra utdelningar från statligt ägda företag tillförs kontot. Tillsammans med den tidigare medgivna ramen på högst bör således högst i form av extra utdelningar från de statliga bolagen få tillföras det särskilda kontot i . Regeringen avser att återkomma till med ett förslag om ianspråkstagande av medel i samband med omstrukturering av statliga bolag, där delar av återstående belopp inom ramen kan behöva tas i anspråk. Regeringen avser vidare att i budgetproposition återkomma med en rapportering av kontots finansiering och utnyttjande samt eventuella förslag om förlängning utgång. 7.1.21Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 44 . Regeringens förslag: En bestämmelse tas in i lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag till kommuner och landsting om att skall fatta ett nytt beslut om statsbidragets storlek om anslaget för statsbidraget ändras. Anslaget 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting minskas med 2 . Ärendet och dess beredning: Förslaget har utarbetats inom och under beredning av detta ärende har underhandskontakt tagits med . Skälen för regeringens förslag: ökade kommunernas skatteintäkter på grund av övergången från skattefri folkpension och pensionstillskott till skattepliktig garantipension. En motsvarande förändring gjordes även för förtidspensioner som omvandlades till sjukersättningar. Dessutom medförde tredje steget i skattereformen samt omvandlingen av skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare till ett högre grundavdrag förändrade skatteintäkterna för kommunerna. I budgetpropositionen gjordes en preliminär reglering av det generella statsbidraget till kommuner och landsting för att neutralisera effekterna på det kommunala skatteunderlaget med anledning av pensionsreformen, höjda grundavdrag etc. Denna reglering innebar att det generella bidraget till kommuner och landsting minskades med . På uppdrag av och kommunförbunden har () gjort en noggrann beräkning av effekterna av regeländringarna, enligt vilken pensionsomläggningen ökar kommunernas skatteintäkter med medan det högre grundavdraget minskar intäkterna med . I budgetpropositionen reglerades pensionsomläggningen preliminärt med och grundavdraget med . SCB:s beräkningar medför således att ytterligare ((14,2- 12,2)+(6,8-7,5)) skall regleras med kommunsektorn . Denna slutreglering medför en minskning av anslaget med 1 . gjordes ingen slutlig reglering, varför slutregleringen bör avse såväl 2003 som 2004. Regleringen sker därför nu genom att anslaget 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting minskas med 2 . Regleringsbeloppet bör fördelas med för kommunerna och för landstingen. Med anledning av ovanstående måste fatta ett nytt beslut angående statsbidragets storlek för . En uttrycklig bestämmelse om detta bör tas in i lagen om generellt statsbidrag till kommuner och landsting, se avsnittet 3.6. Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting 2005 Regeringens förslag: Ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting utgår . Skälen för regeringen förslag: Ett tillfälligt sysselsättningsstöd, bestående av ett generellt sysselsättningsstöd och ett nyanställningsstöd, infördes för kommuner och landsting (prop. 2001/02:95, bet. 2001/02:FiU16, rskr. 2001/02:198). Stödet beslutas av efter ansökan av kommuner och landsting. Stödet tillgodoförs kommuner och landsting genom kreditering på deras skattekonton. Stödet har förlängts . utgår stödet i form av generellt sysselsättningsstöd om . Stödet belastar statsbudgetens inkomstsida. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat en motsvarande höjning av det generella statsbidraget . Det nuvarande generella anställningsstödet upphör därmed. Regeringen bedömer, mot bakgrund av utvecklingen på arbetsmarknaden, att ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting bör utgå . Stödet bör utformas på samma sätt som tidigare, men ligga på en lägre nivå och beräknas till . Krediteringen av kommunernas och landstingens skattekonton sker med stöd av den be- fintliga lagen (2002:179) om kreditering på skattekonto av tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting. Förslaget föranleder dock en ändring i den förordning som reglerar beräkningsgrunderna för stödet.