prop · GR031d7 · 2004-01-01 00:00:00 — Reformen ledde övergångsvis till vissa osäkerheter som bl.a. gav myndigheterna problem med att prognostisera behov av medel under första respektive . Dessa osäkerheter medförde att anslaget 6:8 att få överskrida anslaget som motsvarande belopp fördes bort som en indragning från anslaget 6:21 Civilt försvar. Det tillgängliga utrymmet för verksamhet inom utgiftsområde 6 var därmed oförändrat . Även för anslaget 6:11 , anslagsposten 1 ÖCB: Åtgärder inom den civila delen av totalförsvaret medgavs ett överskridande på som motsvarande belopp fördes bort från anslaget 6:21 Civilt försvar. anvisades 2 för verksamheten inom det civila försvaret. uppgick utgifterna till 1 . Anslagssparandet uppgick vid utgången av 2002 till . Utbetalningar för sårbarhetsreducerade åtgärder i IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet var lägre än beräknat eftersom utbyggnaden av infrastrukturen försenats p.g.a. förändrat marknadsläge. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen har i budgetpropositionen uttalat att en första fullständig redovisning av fördelningen mellan det militära och det civila försvaret bör kunna ske i budgetpropositionen . Regeringen uppskattar att av de budgeterade utgifterna för politikområdet kan uppskattningsvis hänföras till verksamhetsområdet det civila försvaret. Målet för verksamheten inom det civila försvaret och för utformningen av resurserna är att -värna civilbefolkningen, trygga en livsnödvändig försörjning, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp och krig i vår omvärld, -bidra till fred och säkerhet i omvärlden och -stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred. Dimensionerande för det civila försvaret är att säkerställa en förmåga vid höjd beredskap. Därutöver skall verksamheten och utformningen av resurserna bl.a. stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred. 3.9.4Genomförda insatser, resultat, bedömning och inriktning 3.9.4.1Sammanfattande bedömning av förmågan inom det civila försvaret Grunden för samhällets krishantering utgörs av de resurser som samhället förfogar över i normala fall. Med utgångspunkt i den normala fredsverksamheten (basförmågan) vidtas de åtgärder som krävs för att kunna möta de krav som bedöms uppstå i samband med ett väpnat angrepp, dvs. en s.k. grundförmåga skapas. Grundförmågan skall ge dels en omedelbar förmåga, dels en handlingsfrihet på både kort och lång sikt. Det civila försvaret skall kunna motstå väpnat angrepp av begränsad omfattning, andra former av angrepp som t.ex. informationsoperationer mot samhällsviktiga 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 IT-system, effekter av insatser med biologiska och kemiska stridsmedel samt stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar i fred. Planeringsperspektivet på kort sikt motsvarar en förmåga att efter högst förberedelser kunna motstå begränsade militära angrepp. Vidare skall verksamheten kunna anpassas så att det finns en förmåga att möta ett angrepp av större omfattning. Det nya planeringssystemet medför behov av nya former för uppföljning avpassade för den nya strukturen. Regeringen har uppdragit åt att redovisa en metod för hur en heltäckande uppföljning och förmågebedömning skall kunna ske. Uppföljningen skall avse måluppfyllelse både för svåra påfrestningar på samhället i fred och för civilt försvar. De nya metoderna skall kunna tillämpas för uppföljning av . Bedömningen av förmågan inom det civila försvaret har gjorts på ett annat sätt än p.g.a. att två planeringssystem tillämpats . lämnades en bedömning av förmågan per funktion eller per delfunktion. lämnas en bedömning av grundförmågan för verksamheter hos 13 myndigheter. Dessa är , , , , , , , , , , , Styrelsen för psykologiskt försvar, och . Dessutom lämnas en bedömning av verksamheten inom informationssäkerhetsområdet och NBC- beredskapen. Förmågan relateras till följande bedömningsnivåer: -God: Resurser (kapaciteten) motsvarar eller överstiger behovet. Uppgifterna kan lösas. -Godtagbar: Brister och störningar nedsätter handlingsfriheten och förmågan. Uppgifterna kan dock i huvudsak lösas. -Icke godtagbar: Svåra brister. Uppgifterna kan inte lösas. Som framgår av följande avsnitt uppger flertalet myndigheter att grundförmågan inom deras ansvarsområde var godtagbar vid utgången av 2002. och uppger emellertid en icke godtagbar förmåga. har som enda myndighet graderat ned sin bedömning till icke godtagbar vilket beror på en försämrad ledningsförmåga då myndigheten av sanitära skäl tvingats evakuera från ordinarie lokaler. har höjt sin bedömning från icke godtagbar till godtagbar inom räddningstjänstområdet. Vissa brister kvarstår dock vad avser förmågan att möta NBC-hot och att genomföra räddningsinsatser i miljöer med oexploderad ammunition. Att sammanfatta och bedöma förmågan inom det civila försvaret är förenat med stor osäkerhet. Förmågan påverkas av olika omvärldsfaktorer, inte minst den tekniska utvecklingen som leder till ökad komplexitet och ökat beroende mellan de tekniska infrastruktursystemen. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att förmågan att motstå ett väpnat angrepp inom det civila försvaret som helhet av anpassning var godtagbar vid utgången av 2001. Myndigheterna har vid bedömningen av förmågan vid utgången av 2002 använt en annan redovisningsstruktur än . Detta förhållande föranleder emellertid inte regeringen att göra en annan bedömning av det civila försvarets samlade förmåga än den som gjordes i förra årets budgetproposition. Inte heller utvecklingen i omvärlden motiverar någon ändrad bedömning. Gränssättande för förmågan och uthålligheten i alla tidsperspektiv är liksom tidigare förmågan inom områdena elförsörjning, telekommunikationer och informationssäkerhet. De kvarstående bristerna i bas- och grundförmågor, som regeringen i det följande pekar på, kan komma att minskas genom förstärkningar av samhällets samlade förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar i fredstid. I budgetpropositionen redogjorde regeringen för avsikten att lämna en bedömning för beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred separat från bedömningen av grundförmågan inom det civila försvaret. Regeringen har lämnat ett uppdrag till att analysera och redovisa på vilka områden och i vilken omfattning en särskild förstärkt fredstida förmåga behövs vid svåra påfrestningar på samhället. Enligt uppdraget skall vidare analysera och redovisa om den verksamhet som krävs för att nå grundförmåga kan uppfyllas inom ramen för samhällets ordinarie beredskap för störningar (samhällets basförmåga) och en förstärkt fredstida förmåga. Ett syfte med uppdraget är att ge en tydligare bild av behov av åtgärder när det gäller förstärkt fredstida förmåga respektive grundförmåga vilket utgör en utgångspunkt för framtida mål- och resultatstyrning och uppföljning. Regeringen avser att i en särskild proposition 2005 återkomma till frågan om hur samhällets samlade förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar och andra allvarliga kriser skall utvecklas, inklusive totalförsvarets stöd till denna förmåga. 3.9.4.2Övergripande inriktning av verksamheten Den övergripande inriktningen överensstämmer med den som regeringen redovisat i propositionen 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret och propositionen 2001/02:158 Samhällets säkerhet och beredskap. Den förebyggande verksamheten utgör en viktig del i ambitionen att minska risken för och konsekvenserna av allvarliga händelser i hela hotskalan. En fortsatt stärkt områdesvis krishanteringsförmåga på lokal och regional nivå ger en väsentlig grund för samhällets samlade förmåga att kunna hantera allvarliga händelser. Arbetet med att skapa ett mer robust samhälle skall fortsätta. Områden av särskild betydelse är el-, tele- och informationssäkerhet samt skydd mot NBC-händelser. Det är av stor betydelse att det i en händelse av störningar finns etablerade samverkansstrukturer, liksom att personal är väl utbildad och övad i systemen. Det är angeläget att de brister som försämrar förmågan att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred och väpnat angrepp leder till åtgärder från berörda myndigheter. De åtgärder som ger mest effekt på samhällets samlade förmåga skall prioriteras. har en viktig samordnande roll i detta sammanhang. Det bör vidare kunna vidtas åtgärder för att uppnå en tillräcklig 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 förmåga mot väpnat angrepp vid ett förändrat omvärldsläge. Regeringen anser att en utvecklad samverkan mellan offentlig sektor och näringsliv är en viktig del av den nya strukturen för krishantering. En sådan samverkan synliggör bl.a. komplexa beroenden mellan och sårbarheter hos samhällsviktiga infrastruktursystem och samhället i övrigt. Kunskapen om kritiska faktorer i infrastruktursystem, beroenden mellan dessa samt insikt om behov av åtgärder för att öka säkerhet och uthållighet bör klarläggas. Samverkan mellan offentlig sektor och näringsliv bör fortsatt förstärkas inte bara på central nivå utan även på regional och lokal nivå. Regeringen vill betona att på central nivå har en särskild roll att skapa överblick, samla information, bygga kunskap, förmedla kontakter och att kontinuerligt lyfta fram betydelsen av att näringslivet och den offentliga sektorn arbetar tillsammans med samhällets säkerhet och beredskap. bedömer att förmågan inom delområdet Elförsörjning vid utgången av 2002 var icke godtagbar, dvs. oförändrad i förhållande till nivån vid utgången av 2001. Bedömningen baseras främst på att elsystemets basförmåga behöver stärkas. Nivån på elberedskapen har avgörande betydelse för det civila försvarets förmåga. Så gott som alla viktiga samhällsfunktioner är beroende av en stabil eltillförsel. är sårbarheten i elsystemet betydande. De beredskapsåtgärder som genomförts har, tillsammans med tidigare åtgärder, förbättrat elförsörjningens förmåga. Flertalet av de åtgärder som vidtas för höjd beredskap har även effekter för beredskapen för svåra påfrestningar på samhället i fred. har verksamheten bedrivits för att minimera riskerna för störningar i elförsörjningen i samhället och säkerställa att samhällets grundläggande behov kan tillgodoses vid svåra påfrestningar på samhället i fred eller vid ett väpnat angrepp. Bland annat har arbetet med att 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 skapa en helhetssyn för elförsörjningens säkerhet och beredskap bedrivits i projektform. Den privat-offentliga sektorsövergripande samverkan som etablerats mellan aktörer inom el-, tele- och IT-områdena har fördjupats, bl.a. genom att åtgärder för en mer strukturerad privat-offentlig samverkan vidtagits och samverkansformer mellan nätföretagen vid svåra störningar har etableras. En plattform för det fortsatta arbetet har lagts som bl.a. definierar aktörer och inriktar utvecklingsarbetet . Kontakterna med och kunskaperna hos viktiga elföretag och elanvändare har ökats genom informationsåtgärder och kunskapsspridning. En gemensam syn på problem och möjligheter håller på att etableras och kompetensen hos viktigare aktörer att samverka för elförsörjningens säkerhet och beredskap har höjts. har beslutat att inrätta en ny beredskapsorganisation som ersättning för den gamla krigsorganisationen. Krishanteringsförmågan har ökat genom utbildningar i krisledning. Tekniska beredskapsåtgärder har vidtagits för att se till att elsystemet kan drivas från säkra reservstyrningsplatser och som stöd till den fortsatta utbildnings- och övningsverksamheten inom driftsäkerhet har utvecklingen av ett simuleringsverktyg påbörjats. Möjligheter att övergå till s.k. ö-drift i samband med svåra störningar i kristid har förbättrats, bl.a. genom inköp och upprustning av gasturbiner. Ö-drift innebär att ett elsystem inom ett begränsat geografiskt område drivs lokalt. För att förbättra möjligheterna till kommunikation har försök genomförts med satellittelefon mellan reparationsenheter. För att öka möjligheterna att snabbt kunna reparera ledningar har ersättningsmateriel anskaffats. Erfarenheter från störningar visar att de bandvagnar och reservelverk som hyrts ut till elnätsföretagen förbättrat förmågan för företagen att snabbt åtgärda fel i näten. har övertagit 140 bandvagnar och 170 reservkraftaggregat från Försvarsmakten. har bedömt förmågan att motstå ett väpnat angrepp som i huvudsak icke godtagbar inom delområdet Telekommunikationer, dvs. oförändrad i förhållande nivån vid utgången av 2001. Det allvarligaste hotet mot telefunktionen i fredstid bedöms vara omfattande och långvariga avbrott i elförsörjningen. Ett annat potentiellt, allvarligt hot mot teleinfrastrukturen är intrång i viktiga informationssystem och manipulation av vitala telefunktioner. har den sista planerade fullträffskyddade berganläggningen färdigställts. I sådana anläggningar ges operatörerna möjlighet att installera utrustning i skyddade lokaler. En stor del av insatserna har ägnats åt att bygga in ökad redundans i de nya näten, vilket minskar risken för avbrott. Bland annat har ytterligare en optokabelförbindelse mellan och färdigställts. Detta har medfört att samhällsviktiga funktioner säkerställts. Dessutom har försök med abonnentprioritering i fasta och mobila nät slutförts och en utvärdering av försöken pågår. har enligt sin instruktion (1997:401) ett sektorsansvar på postområdet. I sektorsansvaret ingår att agera som en samordnande myndighet för postbefordran vid svåra påfrestningar. har inkommit till regeringen med postlagstiftningen en utvärdering. I denna görs bedömningen att de eventuella åtgärder, som kan komma att behöva vidtas från sida för att säkerställa posthanteringen vid svåra påfrestningar och i krig, ryms inom befintliga anslag och att några andra regelförändringar inte är nödvändiga. Regeringen gör bedömningen att det finns möjlighet att agera inom befintliga samverkansformer och anslag i händelse av svåra påfrestningar inom postbefordran . fick i uppdrag av regeringen att inrätta en rikscentral för IT-incidentrapportering. är (Sitic) i drift. Centrumet har som främsta uppgift att stödja samhället i arbetet med skydd mot IT- incidenter genom att inrätta ett system för informationsutbyte om IT-incidenter mellan samhällets organisationer och Sitic. Sitic skall snabbt kunna sprida information om nya problem som kan störa IT-system. Att lämna information och råd om förebyggande åtgärder ingår också i uppdraget. Slutligen skall Sitic sammanställa och ge ut statistik som underlag för kontinuerliga förbättringar i det förebyggande arbetet. har gjort regeringen uppmärksam på att sekretesslagen kan vara ett hinder i detta arbete. Frågan är under beredning inom . När det gäller delområdet Informationssäkerhet har ett sammanhållande myndighetsansvar för samhällets informationssäkerhet och skall sammanställa en helhetsbild av informationssäkerheten. Myndigheten skall i detta arbete analysera omvärldsutvecklingen inom området mot bakgrund av erhållet underrättelseunderlag och lämna en samlad bedömning till regeringen. En första sådan bedömning kommer att redovisas avseende 2003 i samband med årsredovisningen. Myndigheten skall också utveckla samarbetet mellan offentlig sektor och näringsliv samt arbeta förebyggande med utbildning och information. har bildat ett informationssäkerhetsråd med företrädare för myndigheter och organisationer som skall informera om utvecklingstrender, lämna förslag och synpunkter avseende inriktning, prioritering och genomförande av KBM:s arbete samt föra ut information om KBM:s arbete inom området. fick i regleringsbrevet i uppgift att bygga upp ett system för evaluering och certifiering av IT- säkerhetsprodukter enligt en internationell överenskommelse Arrangement on the Recognition of Common Criteria Certificates in the field of Information technology Security (CCRA). har anslutit sig till denna standard (ISO/IEC IS-15408) genom att SWEDAC har anslutit sig och ingår i CCRA som medlem. fick i regleringsbrevet i uppgift att tillhandahålla teknikkompetens inom informationssäkerhetsområdet. Avsikten med detta uppdrag var att skall kunna stödja insatser vid nationella kriser med IT-inslag, medverka till identifieringen av inblandade aktörer vid hot mot samhällsviktiga system, genomföra aktiv IT-kontroll samt ge annat tekniskt stöd inom informationssäkerhetsområdet. Styrelsen för psykologiskt försvar har inom delområdet Mediedistribution bedömt förmågan vid utgången av 2002 som godtagbar, dvs. oförändrad i förhållande till nivån vid utgången av 2001. Enligt Styrelsen för psykologiskt försvar har , och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 en god beredskap nationellt, regionalt och lokalt inför hot och risker vid svåra påfrestningar på samhället i fred och vid höjd beredskap. Företagen upprättar beredskapsplaner som redovisas både till regeringen och Styrelsen för psykologiskt försvar. De främsta hoten mot mediedistributionen är långvariga elavbrott och omfattande IT-haverier. Digitaliseringen av medierna innebär att radioföretag har Internetsändningar, tidningsföretag sänder även radionyheter och nyheter över mobiltelefoner samt TV-företag är Internetföretag. Även om public serviceföretagen använder sig av för distribution av radio och television behöver detta inte medföra att distributionen av Internetnyheter och eventuella nyheter via mobiltelefoner samt program och reportage sker genom . TV4 och den kommersiella lokalradion har inga beredskapskrav som villkor i sina sändningstillstånd, vilket innebär att en inventering av hot och risker för dessa företag inte har gjorts. Dock deltar både TV4 och den kommersiella lokalradions branschorganisation, samt Tidningsutgivarna och aktivt i Styrelsens medieråd start . Enligt Styrelsens mening ger detta företagen en både ökad medvetenhet och beredskap inför hot och risker i samhället. De brittiska medieföretagens beredskap har studerats av Styrelsen. Besöken hos dem gav viktiga erfarenheter, bland annat avseende den digitala utvecklingen. Värdefulla kontakter har knutits mellan brittiska och svenska medieföretag och myndigheter. Arbetet med att öka säkerheten för försörjningen med dricksvatten har fortsatt. har redovisat den verksamhet som bedrivits inom delområdet Vatten. Ett nytt riskanalysprojekt har satts igång som resulterat i att ett flertal kommuner startat ett säkerhetshöjande arbete. Arbetet har bidragit till att kommuners och länsstyrelsers kunskap om vattenberedskap ökat. En kvarstående och väsentlig fråga vad gäller förmågan till godtagbar beredskap för vattenförsörjningen är administrationen och tillsynen av vattenberedskapen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringens samlade bedömning för samverkansområdet Teknisk infrastruktur Regeringen bedömer förmågan som icke godtagbar, trots att en rad förbättringsåtgärder inletts . Trots att de åtgärder som vidtagits bedöms ha åstadkommit förbättringar inom elförsörjningsområdet samt ökad förmåga till handlingsfrihet och insatsberedskap medför bristerna i elsystemens basförmåga att grundförmågan fortfarande inte är godtagbar, dvs. oförändrad i förhållande till nivån vid utgången av 2001. Förmågan bedöms dock som godtagbar efter en femårig anpassningsperiod. Grundförmågan avseende telekommunikationer bedöms vid utgången av 2002 vara icke godtagbar, dvs. oförändrad i förhållande till nivån vid utgången av 2001. Förmågan bedöms dock kunna bli godtagbar efter en period av anpassning. Verksamheten inom informationssäkerhetsområdet är under uppbyggnad. En viss ökad medvetenhet kan konstateras inom området men det är ännu för tidigt att dra några slutsatser. Regeringen avser att genomföra en utvärdering av verksamheten. Förmågan inom delområdet mediedistribution bedöms som godtagbar, dvs. oförändrad i förhållande till nivån vid utgången av 2001. Genom den verksamhet som Styrelsen för psykologiskt försvar bedriver har kunskapen och förståelsen för de krav som en kris ställer på massmedierna bibehållits på en godtagbar nivå. Regeringen har tidigare redovisat sin avsikt att återkomma i frågan om den centrala tillsynen av beredskapen för vattenförsörjningen. Ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) innehåller bestämmelser som kommer att bidra till att säkerställa den fredstida försörjningen med dricksvatten. Landet skall enligt direktivet delas in i vattendistrikt. Ansvariga myndigheter skall utses för vattendistrikten samt nationell lagstiftning anpassas till direktivet . Utredningen vattenadministration har i betänkandet SOU:2002:105 Klart som vatten lämnat förslag till den myndighetsorganisation som behövs för att genomföra direktivet. Utredningen har även lämnat förslag till reglering av det övergripande tillsynsansvaret för beredskapsåtgärder gällande vattenförsörjningen. Frågan om tillsyn och ansvar för beredskapsåtgärder avseende vatten- försörjning bereds inom . Inriktning för samverkansområdet Teknisk infrastruktur Verksamheten skall bedrivas så att riskerna för störningar i den tekniska infrastrukturen i samhället minimeras och samhällets grundläggande behov kan tillgodoses vid svåra påfrestningar på samhället i fred eller vid ett väpnat angrepp. Samhällets beroende av den tekniska infrastrukturen har ökat sårbarheten. Hot mot teknisk infrastruktur kan, som det omfattande elavbrottet i och visade, få mycket allvarliga konsekvenser och ytterst få en säkerhetspolitisk dignitet. Förmågan inom områdena elförsörjning, telekommunikationer och informationsförsörjning är gränssättande för förmågan inom det civila försvaret. Inom energiområdet skall myndigheter sträva mot att ha en etablerad samverkan för att kunna säkerställa elförsörjningen i hela landet. Samarbetet med branschföretagen är en viktig del i arbetet. Det är av avgörande betydelse att det i händelse av störningar finns etablerade samverkansstrukturer liksom att personal och system är väl utbildade och övade. Åtgärder skall inriktas för att tillgodose prioriterade samhällsbehov av el vid långvariga och omfattande störningar i elsystemet. De ömsesidiga beroendena mellan elförsörjning och telekommunikationer skall vara väl analyserade. Det är viktigt att telekommunikationerna har tillgång till egen reservkraft. Möjligheter att samutnyttja reservkraft för elanläggningar och teleanläggningar bör studeras. Gemensamt utbildad och övad personal hos elnätsföretag och teleoperatörer är exempel på viktiga åtgärder för att klara kriser och ett väpnat angrepp. Risken för informationsoperationer och informationskrigföring får inte underskattas och därför bör IT-säkerhetsfrågorna ha en framträdande plats i planeringen. Det är varje enskild myndighets uppgift att förbättra säkerheten på detta område så att den verksamhet som myndigheten är ålagd att bedriva verkligen kan genomföras under störda förhållanden. har bedömt förmågan som icke godtagbar inom delområdet Luftfart. har det vidtagits åtgärder som minskat sårbarheten i samhällsviktiga IT-system hos företag inom flygtransportsystemet. Investeringar har gjorts i mobilt reservkraftsaggregat och i anslutningsåtgärder vid flera flygplatser. Enligt har dessa åtgärder förbättrat förutsättningarna att upprätthålla kapaciteten i flygtransportsystemet enligt kraven på omedelbar förmåga. Utveckling av det Svenska Nationella Ambulansflyget (SNAM) och transportflygledningssystemet fortsätter enligt plan. Brister kvarstår enligt i flygtrafikledningssystemet trots att möjligheterna till radiokommunikation vid elavbrott har förbättrats. Vidare kvarstår brister på grund av att ledningscentraler för kris- och krigsledningsfunktion inte är fullt utbyggda och att förmågan att hantera eventuella B- och C-händelser ytterligare behöver förstärkas. De internationella kontakterna och arbetsformerna har utvecklats. Förmågan att deltaga i internationell krishantering inom luftfartsområdet har förbättrats. har bedömt förmågan som godtagbar inom delområdet Banhållning och järnväg. De investeringar som genomförts har enligt myndigheten medfört att ledningsförmågan av järnvägsdriften i en krissituation förbättrats.