prop · GS032 · 2004-09-16 00:00:00 — Genom föreningsengagemanget har man fått ett större nätverk, fler vänner och personlig utveckling. Samhällsmedvetandet har även ökat, liksom förmågan att ha en ledarroll. Flera lyfte fram möjligheten att påverka och ha makt som viktigt. Ett engagemang för idén/frågan som organisationen arbetar med har vuxit sig stark hos många, vilket gjort att de har stannat kvar. En annan viktig faktor är de sociala relationerna som byggs upp. Föreningsengagemanget kan vara samhällsnyttigt, såväl direkt genom att ungdomar ägnar sig åt en meningsfull aktivitet, som indirekt genom att engagemanget ger kunskap och erfarenheter som kommer samhället tillgodo. Hur kan kommunerna stödja ungdomsorganisationernas verksamhet? Deltagarna menade att kommunernas generella ekonomiska stöd är viktigt, men att det finns andra sätt att stödja än med pengar. Att erbjuda mötesplatser är ett. Administrativt stöd kan också vara välkommet. Kommunens attityd gentemot ungdomsorganisationerna betyder mycket. Lyhördhet och öppenhet inför vad ungdomarna själva vill bör vara grun- den för kommunernas agerande. Möten mellan kommunrepresentanter och ungdomsorganisationer för att diskutera förutsättningar och behov efterfrågades. Det sades vidare att det också finns en fara med vuxenstöd: att vuxna tar en större roll än de behöver. Ungdomarnas egna önskemål bör styra och inte vad vuxna tror att ungdomar vill ha. Relativt få av de ungdomsorganisationer som deltog i dialogen arbetar aktivt för att påverka kommunen i olika frågor. Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över betänkandet Unga utanför (SOU 2003:92) Efter remiss har yttrande över betänkandet lämnats av: Brottsförebyg- gande rådet, , , , , , cial medicin, , , Statens folkhälsoin- stitut, , , Folkbild- ningsrådet, Internationella programkontoret för utbildningsområdet, Myndigheten för skolutveckling, , , , , , ring, , kommun, , , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, , kommun, kommun, , kommun, stad, kommun, kommun, kommun, och skrivsvårigheter, Föreningen , , Hantverkarnas , , för Ungdomsorganisationer, , barn och ungdomar, , Svenska kommunförbun- det, , Akademikers , ElevrådSVEA, , Byggindustrier och . Nedanstående remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig men avstått: , , Verket för näringslivsutveckling, Aktören Drömmarnas hus i , Allmänna Industrigruppen, i , Bos- nien , BosniskHercego- vinska ungdomsförbundet i , Communicare i , De Unga med Neurologiska funktionshinder i , , För- bundet Ung Företagsamhet, Förbundet , Före- ningen Urkraft i , , , , Metallgruppen, Nätverket mot socialt utanförskap, , , , , , , , , , , , Frisörföretagare, , , , Transportgruppen, Unga Allergiker, Unga Hörselskadade, Unga RBU:are och Vi med psoriasis. allmänna försäkringskassa, Fritidsforum, Försäkrings- kassan i , läns allmänna försäkringskassa, Lärarför- bundet, allmänna försäkringskassa, , allmänna försäkringskassa och läns allmänna försäkringskassa har på egna initiativ avgivit yttrande. Lagförslaget i betänkandet Unga utanför (SOU 2003:92) Lag om kommuners uppföljningsansvar Utfärdad den xx. 1 § I denna lag finns föreskrifter om kommuners skyldighet att vidta åtgärder för att stärka ungas förutsättningar och kompetens för gymnasie- studier, annan utbildning och arbete. Skyldigheten omfattar alla ungdomar i en kommun som inte fyllt men som fullgjort sin skolplikt och som inte går i gymnasieskola, gym- nasiesärskola eller motsvarande utbildning och som inte har gått igenom utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan, gymnasiesärsko- lan eller motsvarande utbildning. 2 § Kommunerna skall kontinuerligt hålla sig informerade om hur de ungdomar som anges i 1 § är sysselsatta. 3 § Kommunerna skall söka upp och återkommande erbjuda individu- ella insatser till de ungdomar som anges i 1 §. Insatserna skall erbjudas i enlighet med en insatsplan. Insatsplanen skall utformas efter den enskil- des behov och förutsättningar och skall upprättas i samråd med den unge samt följas upp kontinuerligt. Insatserna kan bestå av orientering, väg- ledning, praktik, motivationsskapande åtgärder och kompletterande grundskoleutbildning. Den unge har rätt till heltidsaktiviteter. 4 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för kommunerna att lämna sådana sakuppgifter om verksamheten och sådan verksamhetsredovisning som behövs för uppföljning och utvärdering av verksamheten. Denna lag träder i kraft . 16.2Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att det i skollagen (1985:1100)1 skall införas en ny paragraf, 1 kap. 18 §, samt närmast före 1 kap. 18 § en ny rubrik av följande lydelse. Information om icke skolpliktiga ungdomar En hemkommun skall löpande hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen som full- gjort sin skolplikt men som inte fyllt är sysselsatta, i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga indi- viduella åtgärder. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om den behandling av personuppgifter som är nödvändig för att kommu- nen skall kunna genomföra sin skyldighet enligt första stycket. Förteckning över remissinstanser som avgivit yttrande över promemoria om förtydligat kommunalt informationsansvar Efter remiss har yttrande över promemorian lämnats av Datainspek- tionen, , , , Myndigheten för skolutveckling, , , Elevråd och . i och har beretts tillfälle att yttra sig men avstått. lagförslag avseende det kommunala uppföljningsansvaret Hemkommunen är skyldig att kontinuerligt hålla sig underrättad om hur de ungdomar är sysselsatta som har slutat eller motsvarande och som inte påbörjar någon, eller avbrutit, utbildning i gymnasieskolan samt erbjuda dem en gymnasieutbildning. Mål och delmål för den nationella ungdomspolitiken Övergripande mål för den nationella ungdomspolitiken enligt propositio- nen På ungdomars villkor ungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtidstro (prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53) och delmål som gällt enligt regerings- beslut (Ju2002/3367/U). Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv. Andelen elever, såväl med utländsk som svensk bakgrund, som lämnar med gymnasiebehörighet ökar under 20012003. Andelen elever, såväl med utländsk som svensk bakgrund, i årskurs 3 på gymnasieskolan som får slutbetyg och får lägst betyget godkänd i alla kurser ökar 2001-2003. Andelen elever som erhåller gymnasieplats i enlighet med sitt förstahands- val ökar under 20012003. Andelen elever som får professionell studie- och yrkesvägledning ökar . Andelen skolungdomar som använder Internet som ett arbetsredskap i skolarbetet ökar under 20012003. av varje årskull påbörjar högre utbildning vid senast . Andelen arbetslösa ungdomar som erbjuds reguljärt arbete, lämplig utbildning, praktik eller sysselsättningsskapande åtgärd ökar under 20012003. Andelen ungdomar mellan som ges möjlighet till feriepraktik ökar under 20012003. Antalet ungdomar som har positiva attityder till företagande i olika former och kunskap om dess villkor ökar under 20012003. Antalet kommuner som i tillräcklig omfattning har bostäder som är lämpliga för ungdomar ökar under 20012003. Antalet ungdomar som arbetar eller studerar och som har en sådan betalningsförmåga att de kan betala hyran för en egen bostad ökar under 20012003. Antalet ungdomar i behov av socialbidrag, särskilt de ungdomar med långvarigt beroende, minskar under 20012003. Andelen ungdomar som, för att kunna agera som kritiska och kunniga konsumenter, har kunskap om konsumenträtt och hushållsekonomi ökar under 20012003. Antalet statliga och kommunala insatser med syftet att ge ungdomar reella förutsättningar att använda yttrandefriheten ökar under 20012003. Andelen unga kvinnor och män som använder tobak minskar 2003. Andelen unga kvinnor och män som regelbundet konsumerar alkohol i någon form minskar, medelkonsumtionen av alkohol bland unga minskar och åldern för alkoholdebuten skjuts upp under 20012003. Andelen unga kvinnor och män som prövar narkotika minskar 2003. Det långsiktiga målet är att inga ungdomar skall använda narkotika. Andelen ungdomar som upplever psykisk ohälsa minskar under 20012003. Andelen ungdomar som utsätts för hot, stöld och avsiktligt våld minskar under 20012003. Andelen medel för internationellt ungdomsutbyte, i form av såväl studier som praktisk verksamhet, som riktas till ungdomar som vanligtvis inte deltar i internationella sammanhang ökar under 2001-2003. Ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet. Andelen elever som upplever att de har såväl formellt som reellt inflytande i skolan ökar under 20012003. Antalet kommuner som i samarbete med kommunens unga tar fram kom- munala handlingsplaner och liknande dokument som berör ungas villkor samt arbetar för att göra innebörden känd bland unga ökar 2003. Antalet kommuner som upprättar ändamålsenliga former för återkommande dialog mellan unga och beslutsfattare i syfte att möjliggöra för unga medborgare att utöva inflytande över den kommunala verksam- hetsplaneringen ökar under 20012003. Ungdomars möjligheter till deltagande i kulturlivet och till kultur- upplevelse samt till eget skapande ökar under 20012003. Andelen ungdomar, med olika social bakgrund, som upplever att de har tillgång till ändamålsenliga mötesplatser där ungdomar ges inflytande över verksamheten ökar under 20012003. Andelen ungdomar, med olika social bakgrund, som engagerar sig i föreningslivet ökar under 20012003. Andelen ungdomar med utländsk bakgrund som upplever att de kan ta del av samhället vad avser nöjesliv, boende, arbete och utbildning ökar under 20012003. Antalet officiella delegationer vid internationella konferenser där ungdomar medverkar och där frågor av betydelse för ungdomar diskuteras ökar under 20012003. Ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. Ungdomars engagemang som resurs i den ordinarie verksamheten Andelen aktiviteter inom och berörda myndigheters ordinarie verksamhet där ungdomars engagemang tas till vara som en resurs ökar under 20012003. Andelen nya företag bildade av unga kvinnor och män ökar 2003. Andelen unga ledamöter, kvinnor och män, i statliga kommittéer, nämnder och styrelser ökar under 20012003. Andelen unga ledamöter, kvinnor och män, i beslutsorgan på nivå ökar under 20012003. Politikområden och mål redovisade i regeringens budgetproposition I denna proposition lämnar regeringen förslag till två övergripande mål och fem huvudområden för samordning och redovisning för ungdomspo- litiken. Utfallet av de övergripande målen påverkas av verksamhet inom ett stort antal politikområden. Nedan redovisas de politikområden och mål inom dessa som regeringen ser vara av betydelse för att ungdomspolitikens övergripande mål skall uppnås. Målen är samlade i de fem huvudområdena. Även det departement som ansvarar för respektive politikområde redovisas. Utöver de redovisade politikområdena påverkar regeringens mål och ambitioner inom andra sektorsövergripande områden såsom jämställdhets-, integrations-, mino- ritets-, folkhälso-, handikapp-, storstads-, barn- samt den regionala utvecklingspolitiken den nationella ungdomspolitiken. Lärande och personlig utveckling Huvudområdet hanterar ungdomars tillgång till lärande och personlig utveckling. Detta innebär att styrka huvudområdet för samordning och redovisning innefattar såväl formell som icke-formell utbildning och informellt lärande. En skola som ger alla kunskap och utveckling en skola där alla elever har rätt och möjlighet till framsteg. Alla elever skall ha möjlighet till en likvärdig utbildning av hög kvalitet. Hälften av en årskull skall ha påbörjat en högskoleutbildning vid 25 års Alla vuxna skall ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sina kompetenser för att främja per- sonlig utveckling, demokrati, jäm- ställdhet, ekonomisk tillväxt och sys- selsättning samt en rättvis fördelning. Främja bildningssträvandena samt att främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom lan- Verka för att alla får möjlighet till del- aktighet i kulturlivet och till kultur- upplevelser samt till eget skapande. Människor skall ha bästa möjliga för- utsättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. En hållbar ekonomisk tillväxt och en ökad sysselsättning genom fler och Konsumenterna skall ha tillgång till god vägledning, information och ut- Frågor som rör internationellt ungdomsutbyte och volontärverksamhet hanteras direkt inom ungdomspolitiken. Huvudområdet innefattar sektorsspecifika mål om fysisk och psykisk hälsa, god livsmiljö samt skydd mot utsatthet för brott, våld och mobb- ning. Folkhälsan skall förbättras för de grup- per i samhället som är mest eftersatta ur Vårdens kvalitet och tillgänglighet skall Stärka skyddet för utsatta barn. Stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i eko- nomiskt och socialt utsatta situationer. Den enskildes rättstrygghet och rätts- Att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. Alla skall ges förutsättningar att leva i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön skall bidra till jämlika och värdiga levnads- förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Goda arbetsvillkor och möjlighet till ut- veckling i arbetet för både kvinnor och God bebyggd miljö. Konsumenternas hälsa och säkerhet All utbildning skall genomsyras av principen om människors lika värde. Alla som arbetar i skolan har ett tydligt ansvar att aktivt förebygga och mot- verka alla former av kränkande behandling och att främja jämställdhet Asylrätten i och i ett internatio- nellt perspektiv värnas samt att har- moniseringen av flykting- och invand- ringspolitiken i EU ökar. Ge alla människor möjlighet att motio- nera och idrotta för att främja en god Stödja en fri och självständig idrottsrörelse för alla samt att ge män- niskor positiva upplevelser av idrott Att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i stor- Huvudområdet samlar mål som berör ungdomars formella deltagande, representation i formella beslutande organ samt alternativa former för delaktighet. Inom detta huvudområde ingår därför mål om valdeltagande, politiskt deltagande och representation. Ungdomars delaktighet i politi- ken och samhällsutvecklingen på lokal nivå bör inrymmas i detta huvudområde för samordning och redovisning, likaså elevinflytande och ungdomars egen organisering. Valdeltagandet skall öka väsentligt i de nationella och kommunala valen liksom i En ökad andel av medborgarna skall inneha någon form av politiskt förtroen- Antalet personer som någon gång i livet har innehaft ett politiskt för- troendeuppdrag skall också öka. Medborgarna skall ha bättre möjligheter än att delta i och påverka den poli- som deltar skall också öka. den politiska processen skall bli mer jämlika än de är . domar, arbetslösa och personer med ut- ländsk bakgrund som deltar i den poli- tiska processen skall öka. Människor skall ha bästa möjliga förut- sättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Verka för att alla får möjlighet till del- aktighet i kulturlivet och till kulturupp- levelser samt till eget skapande. Vid planering, byggande och förvaltning skall en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för Konsumenternas ställning och inflytande på marknaden skall stärkas. Antalet nystartade företag liksom antalet personer som är företagare ska öka. Den svenska skolan skall vara en trygg kunskapsskola för alla, där elevernas utveckling mot kunskaps- och demo- kratimålen står i centrum. full faktor för såväl inlärning som trygg- het och trivsel är barns, elevers och för- äldrars möjlighet till delaktighet och inflytande i förskolan och skolan. Att verka för jämlika och jämställda lev- nadsvillkor för storstäders invånare Huvudområdet omfattar ungdomars egen försörjning och hanterar etable- ring i arbetslivet, ungt företagande och relevanta offentliga stödsystem. Ungdomars boende är i hög grad kopplat till ekonomiska förutsättningar och ingår därför i detta huvudområde för samordning och redovisning. Bidra till att arbetslöshetstiden för de skall öka möjligheten för arbetssökande att få ett arbete. Öka kunskaperna om de samlade effekterna av de arbetsmarknadspolitiska Antalet nystartade företag liksom antalet personer som är företagare skall öka. Alla skall ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader. Skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella Goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och Frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall i förhållande till 2002 antalet nya aktivitets- och sjukersätt- Hänsyn skall tas till den Studiestödssystemet är en del av utbild- ningspolitiken och skall bidra till att uppnå målen inom området. heten skall bidra till att personer kan studera utan att begränsas av sina eko- nomiska resurser eller av funktionshin- Hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra re- Att ge storstadsregionerna goda förut- sättningar för långsiktig hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya ar- betstillfällen skapas såväl inom stor- stadsregionerna som i övriga delar av Inom huvudområdet hanteras ungas möjligheter till kulturellt skapande och delaktighet i kulturlivet. Deltagande i fritidsverksamheter, folkrörel- ser, idrotts- och föreningsaktiviteter, möjligheter till internationella ut- byten samt tillgång till mötesplatser ingår också i detta huvudområde för samordning och redovisning. Verka för att alla får möjlighet till del- aktighet i kulturlivet och till kulturupp- levelser samt till eget skapande. Främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenom Ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft Människor skall ha bästa möjliga förut- sättningar att bilda och delta i olika typer av folkrörelser och föreningar. Ge alla människor möjlighet att motio- nera och idrotta för att främja en god Stödja en fri och självständig idrottsrörelse för alla samt att ge männi- skor positiva upplevelser av idrott som Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , Y , , , , Andnor, Nuder, , , Regeringen beslutar proposition 2004/05:2 Makt att bestämma - rätt till välfärd inför, ändrar, upp- Skollagen (1985:1100) 1 kap. 18 § tredje stycket