prop · GR031d11 · 2004-01-01 00:00:00 — Något krav på ytterligare medgivande för att fortsätta verksamheten med stöd av förevarande lag uppställs däremot inte. Genom den förlängningslag, som föreslås träda i kraft , kommer pågående Socsam-försök att få fortsätta till och med utgången av . Enligt en föreskrift i den nya lagen skall bestämmelserna i fortfarande tillämpas i de fall ett Socsam-försök får fortsätta enligt förlängningslagen. Vid Socsam-försök tillämpas enligt föreskrifter i 10, 12, 17 och 24 §§ Socsam-lagen vissa bestämmelser i kommunalförbundslagen (1985:894). Den sistnämnda lagen upphörde emellertid att gälla som det i kommunallagen (1991:900, KL) infördes bestämmelser om kommunalförbund. I 3 punkten övergångsbestämmelserna (1997:550) till om kommunalförbund föreskrivs att äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om sådant beställarförbund och kommunalförbund som bildats enligt Socsam-lagen. Samtliga de Socsam-försök som kan komma i fråga för en förlängd försöksperiod bedrivs genom beställarförbund som har bildats enligt Socsam-lagen. Med hänsyn härtill och till att dessa försök skall bedrivas med tillämpning av den upphävda Socsam-lagen kommer de i denna lag angivna bestämmelserna i kommunalförbundslagen att vara tillämpliga på de fortsatta Socsam-försöken. Det finns därför inte behov av någon ytterligare föreskrift om att vissa bestämmelser i kommunalförbundslagen är tillämpliga. Även om Socsam och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet är uppbyggt på likartat sätt, finns det vissa skillnader mellan dessa två samordningsformer. Det föreligger bl.a. den skillnaden att länsarbetsnämnden kan delta som part endast i finansiell samordning. Vidare bedrivs Socsam genom ett beställarförbund, medan finansiell samordning bedrivs genom ett samordningsförbund. Parternas resursandelar i samordning bestäms på olika sätt inom dessa två system, medan målgruppen delvis är gemensam. Inom Socsam skall det dessutom ske en resultatfördelning mellan parterna. Det framstår enligt regeringens mening därför som olämpligt att inom ett och samma geografiska område bedriva såväl Socsam som finansiell samordning. Även det förhållandet att såväl Socsam-försöken som finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet skall utvärderas talar för att dessa system för samordning i den praktiska tillämpningen måste hållas åtskilda. En förutsättning för att få fortsätta ett Socsam-försök bör därför vara att det inom det geografiska försöksområdet för Socsam inte bedrivs finansiell samordning. gäller nya bestämmelser för revision av statlig verksamhet, vilka återfinns i lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. I samband med det har det inrättats en ny myndighet som övertar de uppgifter som har legat på och revisorer. den lagens ikraftträdande upphävdes lagen om skyldighet att tillhandahålla revisorer vissa handlingar m.m., lagen om granskning av statliga aktiebolag och stiftelser samt lagen om revision av . Någon övergångsbestämmelse har inte ansetts behövlig. Enligt författningskommentaren till den nya lagen om revision (prop. 2001/02:190, s. 161) följer det av allmänna förvaltningsrättsliga principer att de oavslutade ärenden som finns hos revisorer och när myndigheterna läggs ned skall lämnas över till . I 24 § Socsam-lagen föreskrivs bl.a. att revisorn för den allmänna skall utses av . Denna föreskrift syftar på den revisor som för räkning skall granska styrelsen för ett beställarförbund inom Socsam. Vad som i Socsam-lagen föreskrivs om , bör med anledning av reformeringen av revisionen av statlig verksamhet i stället tillämpas på . I den föreslagna lagen om fortsatt lokal försöksverksamhet med finansiell samordning bör det införas en uttrycklig bestämmelse om detta (3 §). Styrelsen för ett beställarförbund skall enligt 23 § Socsam-lagen fortlöpande föra räkenskaper över beställarförbundets medel. Därvid gäller i tillämpliga delar lagen (1997:614) om redovisning. I 1 kap. 4 § sistnämnda lag föreskrivs att ett räkenskapsår enligt den lagen omfattar ett kalenderår. Enligt 23 § Socsam-lagen skall styrelsen i ett beställarförbund och från räkenskapsårets utgång upprätta årsbokslut och årsredovisning. För skall årsbokslut och årsredovisning således upprättas . Vad som föreskrivs i 3 § den föreslagna lagen kommer således att tillämpas även vid granskning av . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 3.13.119:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Tabell 3.14 Anslagsutveckling 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget. 24 715 524 tkr avser statlig ålderspensionsavgift varav 405 591 tkr avser regleringsbelopp för . Redovisningen av anslaget är uppdelat på de tre anslagsposterna Här redovisas utgifter för sjukpenning inklusive de utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet, s.k. sjuklönegaranti och särskilt högkostnadsskydd. skall även täcka kostnader för återbetalningspliktiga studiemedel, som belöper på studerandes sjukperioder. Av anslaget får högst av de beräknade utgifterna för sjukpenning användas för samverkan inom rehabiliteringsområdet samt för den finansiella samordning inom rehabiliteringsområdet som regeringen föreslår i proposition 2002/03:132. Utgiftsutvecklingen för sjukpenningen styrs av dels antalet ersatta dagar, dels medelersättningen. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets administration. Även demografiska rörelser samt frånvaroförändringar på individnivå har betydelse för utvecklingen. Den genomsnittliga ersättningen påverkas framför allt av regelverk samt löneutvecklingen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Försäkringsutgifterna för sjukpenningen uppgick till 2002, vilket är en ökning med eller jämfört med . Kostnadsökningen beror till största del på ökning i antalet ersatta dagar, men ökning av medelersättningen har också påverkat i viss mån. Utgifterna för sjukpenning har fortsatt att stiga även , dock med något minskad takt. Vid jämförelse mellan utfallet för perioden januari med erhålls en ökning av utgifterna med . beräknas kostnaden för sjukpenningen (inkl. statlig ålderspensionsavgift) uppgå till ca , till ca , till ca och till ca . Rehabilitering har delats upp i två poster. Rehabiliteringspenning och Köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster m.m. finns ytterligare en anslagspost förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. En person som deltar i yrkesinriktad rehabilitering kan få rehabiliteringspenning. Utgiftsutvecklingen styrs av antalet ersatta dagar, timlöneutvecklingen och regelverket. Antalet ersatta dagar räknat i uppgick till 4,2 miljoner. Ökningstakten för anslagsposten har varit lägre än prognostiserat. Den har varit kring . Mot bakgrund av det pågående arbetet med att på olika sätt minska antalet sjukskrivningar kan antalet personer som genomgår någon form av rehabilitering förväntas öka. beräknas kostnaderna för rehabiliteringspenning (inkl. statlig ålderspensionsavgift) till ca , till ca , till ca och till ca . Köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster För försäkringskassorna finns vissa medel tillgängliga för att köpa kvalificerade utredningar och även för köp av vissa arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster. Utgiftens storlek är beroende av försäkringskassornas behov av kvalifi- Kostnaderna för denna anslagspost uppgick till vilket var mindre än de medel som var disponibla för ändamålet. beräknas kostnaderna för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster uppgå till , till , till och till . Förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen är ny fr.o.m. . Medel har beviljats . Medlen som uppgår till får användas först efter beslut av regeringen. Närståendepenning utges till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda en närstående svårt sjuk person. Utgiftsutvecklingen styrs av antal ersatta dagar, löneutvecklingen och regelverket. Antalet ersatta dagar räknat i (nettodagar) uppgick till 90 700. har såväl antalet ersatta dagar som ersättning per dag ökat något mer än beräknat. Närståendepenning utbetalades till 9 400 personer för vård av 7 800 sjuka. Genomsnittligt ersattes per vårdare. Det genomsnittliga antalet ersatta dagar per person som vårdas var . Antalet dagar per person såväl vad gäller vårdare som personer som vårdas ligger därmed kvar på samma nivå som . Det övervägande antalet uttagna dagar är . Män som tar ut närståendepenning har ökat sin andel något men är sju av tio vårdare kvinnor. Den genomsnittliga ersättningsnivån per nettodag var . För män ligger den genomsnittliga ersättningsnivån ca högre än för kvinnor. Prognosen för 20032006 är beräknad på att antalet ersatta dagar fortsätter att öka med ca samt på förväntad timlöneutveckling. beräknas kostnaderna för närståendepenningen uppgå till , till , till 85 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 De prognoser som ligger till grund för regeringens bedömning och därefter är osäkra. Arbetet med att minska kostnaderna för ohälsan fortsätter och kommer att intensifieras ytterligare. Regeringen aviserar under avsnittet 3.6.3 åtgärder för att minska sjukskrivningsnivån. Tabell 3.15 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 44 anvisas under anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. . beräknas anslaget till 44 respektive 45 . 3.13.219:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Tabell 3.16 Anslagsutveckling 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m.1 2Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget. 310 050 000 tkr avser statlig ålderspensionsavgift , varav 1 909 000 tkr avser regleringsbelopp för ingår i detta anslag även kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning vilka tidigare redovisades som ett särskilt anslag. Under anslagsposten redovisas utgifter för aktivitets- och sjukersättning samt barntillägg till förtidspension. Barntilläggen har i princip avskaffats, men de som var berättigade till barntillägg 1990 har fortfarande rätt att uppbära förmånen enligt äldre regler och de sista barntilläggen kommer att betalas ut . Under denna anslagspost redovisas även de statliga ålderspensionsavgifterna som framgår av ovanstående tabell. Genom riksdagsbeslut ersattes förtidspension och sjukbidrag av förmånerna aktivitetsersättning och sjukersättning. Ändringen innebär bl.a. att vid långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan utges aktivitetsersättning till personer i åldrarna och sjukersättning till personer i åldrarna . De personer som /2003 uppbar förtidspension eller sjukbidrag fick sin förmån automatiskt omvandlad till sjukersättning respektive tidsbegränsad sjukersättning genom en engångsinsats. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Utgiftsutvecklingen för de nya förmånerna aktivitetsersättning och sjukersättning är, på samma sätt som förtidspensionerna var, beroende av ett flertal olika faktorer. De viktigaste är utvecklingen av de långa sjukskrivningarna, de demografiska förhållandena, regeltillämpningen, praxisutvecklingen samt inkomst- och utvecklingen av prisbasbeloppet. Det har skett en successiv och tilltagande ökning av antalet nybeviljande förtidspensioner och sjukbidrag . Försäkringsutgifterna minskade ändå med ca på grund av den positiva slutregleringen av statlig ålderspensionsavgift . Anslagsbeloppet överskreds med ca . Det utgående underskottet till ökade härmed till ca . skedde en markant ökning av antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag och uppgick antalet personer som uppbar förtidspensioner och sjukbidrag till ca 488 600. Ökningen är i huvudsak en följd av den kraftiga uppgången av antalet långa sjukfall och kvinnorna svarar för en stor del av ökningen. Den utvecklingen är jämte den demografiska situationen, med relativt sett många personer i arbetskraften som är födda , de främsta orsakerna till att ett stort antal nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar kan förväntas även . Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning finns ett särskilt försäkringsstöd för att finansiera ersättning som enligt lagen (1998:175) om särskilda insatser för personer med tre fjärdedels förtidspension eller sjukbidrag utges till arbetsgivare som anställer personer som står till arbetsmarknadens förfogande med avseende på återstående arbetsförmåga på . Det skall i första hand vara fråga om ersättning för anställning på den ordinarie arbetsmarknaden, eventuellt med hjälp av lönebidrag. Om inte detta kan ske skall berörda personer kunna beredas anställning vid . Detta försäkringsstöd har redovisats under anslaget 19:5 Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning. Med hänsyn till storleken på an- slaget och svårigheterna att beräkna utgifterna avser regeringen att redovisa dessa kostnader under anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättning m.m. Utvecklingen av kostnaderna för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning styrs av antalet personer som bereds sysselsättning, av faktureringsrutiner på och arbetsmarknadsmyndigheterna, retroaktiva utbetalningar samt storleken på stödet till arbetsgivaren i varje enskilt fall. Trots att anslaget höjdes genom tilläggsbudget och att anslagskrediten höjdes, uppstod ett överskridande av tillgängliga medel 2002 med som medgavs genom beslut av regeringen. Utgifterna ökade från ca 2001 till 2002. beräknas utgifterna till ca och 2006 till . Av ovanstående framgår att en fortsatt successiv ökning av antalet personer med långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan är att vänta . I praktiken bedöms detta innebära att antalet personer som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning kommer att öka successivt från nuvarande drygt 488 000 till över 500 000 . Det nationella målet som regeringen satt upp för ökad hälsa i arbetslivet och som ställt sig bakom innebär bl.a. att antalet nya aktivitetsersättningar och sjukersättningar skall minska i förhållande till 2002. Även om den prognosticerade utvecklingen pekar på att målet går att uppnå, krävs fortsatta kraftfulla åtgärder inte minst för att motverka de successivt stigande försäkringsutgifterna för dessa förmåner. Det är därför angeläget att olika åtgärder vidtas som påverkar utvecklingen även på kort sikt och som riktar sig till dem som har beviljats sjuk- eller aktivitetsersättning för att de skall kunna helt eller delvis återgå till arbetslivet. Regeringen har tidigare framhållit det angelägna i att alla förtidspensionärer skall kunna utnyttja sin återstående arbetsförmåga fullt ut och att en aktivare uppföljning och efterkontroll av beviljade förtidspensioner behöver göras. underlag för detta gav regeringen i regleringsbrevet RFV i uppdrag att redovisa hur försäkringskassorna bedriver sin verksamhet med att följa upp tidigare beviljade förtidspensioner och sjukbidrag, dvs. numera aktivitets- och sjukersättningar. En sammanfattning av den nu lämnade redovisningen finns under avsnitt 3.6.2. Analys och slutsatser. Regeringen delar RFV:s uppfattning att det är otillfredsställande att uppföljningen av beviljade förmåner har låg prioritet. kommer verket att genomföra ett projekt för utveckling av kvaliteten i ärenden om sjuk- och aktivitetsersättning. Häri ingår efterkontroller som ett område som behöver åtgärdas. Det innebär att RFV kommer att arbeta med åtgärder för att förbättra arbetet med efterkontrollen av dem som uppbär sjuk- och aktivitetsersättning. Regeringen utgår från att verket i samband med årsredovisningen kommer att informera regeringen om arbetet med att stärka efterkontrollen på detta område. Den fortsatta uppföljningen av de införda reglerna om vilande förtidspension, vilka syftar till att stimulera till återgång i arbetslivet och ett i övrigt aktivt liv, visar enligt en delredovisning från RFV att fördubblades antalet förtidspensionärer som utnyttjade möjligheten att pröva att förvärvsarbeta med sin förmån vilande utan att förlora rätten till sin pension. Denna positiva utveckling skall ses mot bakgrund av de informationsinsatser som RFV på uppdrag av regeringen inledde . Oavsett påbörjande, vidtagna och aviserade åtgärder för att minska ohälsan i arbetslivet finns det mycket som talar för att utvecklingen av de långa sjukfallen i kombination med de demografiska förhållandena leder till att antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar kommer att ligga på en fortsatt mycket hög nivå under hela budgetperioden, dvs. Det innebär att antalet personer som uppbär dessa förmåner successivt kommer att öka ytterligare under . Utvecklingen därefter beror i hög grad på vad det pågående arbetet mot ohälsan i arbetslivet leder till för resultat. Med de demografiska förhållandena avses dels de stora åldersgrupperna som är födda och som uppnår de åldrar då risken att helt eller delvis förlora arbetsförmågan av medicinska skäl är som störst, dels att för- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 hållandevis få personer med sjukersättning övergår till ålderspension . Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 19:2 Aktivitets- och sjukersättning Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 64 anvisas under anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. . beräknas anslaget till 71 respektive 74 . Tabell 3.18 Anslagsutveckling 19:3 Handikappersättningar Från anslaget bekostas handikappersättning. Rätt till handikappersättning har en person det år han eller hon fyller och som innan han eller hon fyllt för avsevärd tid fått sin funktionsförmåga nedsatt och därför behöver mer tidskrävande hjälp av annan i den dagliga livsföringen eller för att förvärvsarbeta och/eller har merkostnader på grund av sitt funktionshinder. Handikappersättning betalas med belopp som på årsbasis motsvarar 69, av prisbasbeloppet. Utgiftsutvecklingen styrs främst av prisbasbeloppsutvecklingen, andel retroaktiva utbetalningar och utvecklingen av antalet personer med handikappersättning. En förändring av prisbas- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 beloppet med påverkar utgifterna för handikappersättning med . Om antalet personer med handikappersättningar med högsta ersättningsnivån avviker med 100 stycken från prognostiserat antal påverkas utgiften för anslaget med . Om antalet personer med handikappersättningar med lägsta ersättningsnivån avviker med 100 stycken från prognostiserat antal påverkas utgiften för anslaget med . Antalet personer med handikappersättning uppgick till drygt 60 000 personer, vilket är en ökning jämfört . Antalet handikappersättningar med den högsta ersättningsnivån har varit relativt , medan antalet med den lägsta nivån har ökat. Denna utveckling förväntas fortsätta. Handikappersättning är ett stöd där kvinnor totalt sett är fler. Dock är männen något överrepresenterade i den högsta ersättningsnivån. Antalet personer med handikappersättning förväntas minska till följd av att den nedre åldersgränsen för rätt till ersättning höjdes från till juli månad det år den försäkrade fyller . förväntas antalet personer med handikappersättning däremot åter öka. Under uppgick utgifterna för handikappersättning till . Det innebär att utgifterna detta år översteg anslaget med . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till ca , jämfört med anslaget på . Med hänsyn till att det finns ett ingående underskott på beräknas underskottet för budgetåret till ca . Den nedre åldersgränsen för rätt till handikappersättning höjdes från det år en person fyller . Den demografiska utvecklingen medför en viss ökning av antalet handikappersättningar på den lägre nivån. Anslagsbehovet för utgår från det fastställda prisbasbeloppet . Till detta skall läggas en uppräkning på grund av retroaktiva utbetalningar. Tabell 3.19 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 19:3 Handikappersättningar Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas anslaget 19:3 Handikappersättningar . beräknas anslaget till 1 respektive 1 . 3.13.4 19:4 Arbetsskadeersättningar m.m. Tabell 3.20 Anslagsutveckling 19:4 Arbetsskadeersättning m.m. 1 avser statlig ålderspensionsavgift , varav avser regleringsbelopp för Arbetsskadeersättningar omfattar förmåner enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och motsvarande äldre lagar, nämligen egenlivräntor, efterlevandelivräntor, begravningshjälp, sjukpenning i vissa fall, ersättning i samband med sjukhusvård utom riket, tandvård, ersättning för särskilda hjälpmedel samt särskild arbetsskadeersättning. Anslaget belastas även av statliga ålderspensionsavgifter. Utgiftsutvecklingen för arbetsskadeersättningarna är främst beroende av arbetsmiljöfaktorer, demografiska förhållanden, praxis samt utvecklingen av prisbasbeloppet, inkomstindex och timlöneutvecklingen. uppgick anslaget för arbetsskadeersättning till 7 . Det faktiska utfallet blev 7 . beräknas utgifterna understiga fastställt anslag med . Antalet egenlivräntor uppgick till 90 000. Antalet har fortsatt minska i jämn takt. Antalet beslut om arbetsskadelivränta har ökat och var 28 411 jämfört med 26 658 . Det antas att antalet nybeviljade livräntor kommer att fortsätter att öka bland annat av demografiska skäl. Även de nya bevisreglerna, som infördes , väntas på medföra att antalet nybeviljade egenlivräntor kommer att öka mycket kraftigt. De beräknas vara 87 500 stycken 2004 och 88 300 stycken 2006. Trots att antalet nybeviljade arbetsskadelivräntor antas komma att öka, beräknas antalet utbetalade livräntor att minska. Det beror på att antalet livräntor som upphör kommer att öka eftersom personer som är födda eller senare då inte har rätt till livränta efter . Antalet efterlevandelivräntor tenderar att minska i långsam takt. beräknas antalet vara knappt 2 000. Även antalet yrkesskadelivräntor minskar eftersom förmånen är under avveckling. beräknas antalet vara 56 200 och 2006 ungefär 51 900. Medelbeloppet för livränta beräknas öka ganska kraftig framöver, huvudsakligen beroende på de nya indexeringsreglerna som trädde i kraft för personer födda . Livräntan skall räknas om med hälften av inkomstindexets reala förändring avseende genomsnittsinkomst och inkomstindexets hela prisförändring. En sådan omräkning skall göras fram till det att livräntan till sitt belopp motsvarar den andel av livränteunderlaget som uppgår till samma andel av 7,5 prisbasbelopp. Det antas att de retroaktiva livränteutbetalningarna kommer att ligga kvar på en hög nivå men inte öka ytterligare. De retroaktiva utbetalningar är dock en osäker faktor. De nya bevisreglerna väntas medföra att antalet nybeviljade egenlivräntor kommer att öka i accelererande takt. Trots detta beräknas antalet 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 utbetalda livräntor att minska. De nya indexeringsreglerna börjar få effekt vilket sannolikt medför att medelbeloppet för livräntorna höjs. Tabell 3.21 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 19:4 Arbetsskadeersättningar m.m. Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 6 anvisas under anslaget 19:4 Arbetsskadeersättningar m.m. . beräknas anslaget till 6 respektive 6 . 3.13.5 19:5 Ersättning för kroppsskador Tabell 3.22 Anslagsutveckling 19:5 Ersättning för kroppsskador