prop · GS031d13 · 2004-09-20 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: Tillfällig föräldrapenning kan betalas ut per barn och år till en förälder för bl.a. vård av ett sjukt barn som inte har fyllt , i vissa fall . En förälder kan överlåta rätten till en annan försäkrad som avstår från förvärvsarbete för vård av barnet. De räcker normalt i de flesta vårdsituationer, dock inte alltid för vård av ett svårt sjukt barn med en livshotande sjukdom om den ena eller båda föräldrarna behöver avstå från förvärvsarbete för att vårda barnet. När båda föräldrarna tar ut tillfällig föräldrapenning förbrukas dessutom per dag. Det är en viktig kvalitetsfråga för både föräldrar och barn att kunna vara tillsammans när ett barn drabbas av ett allvarligt sjukdomstillstånd. Det är inte heller ovanligt att föräldrar i denna situation sjukskrivs t.ex. för depression. I sådana situationer framstår nuvarande begränsningar i rätten till tillfällig föräldrapenning som en administrativ och okänslig pålaga på det sorgearbete som föräldern befinner sig i. Dessutom kan konsekvenserna bl.a. bli att föräldern slussas mellan olika system utan att erhålla korrekt stöd och att det blir felaktiga kostnadsfördelningar mellan olika försäkringssystem. Mot denna bakgrund föreslås att tillfällig föräldrapenning skall kunna betalas ut under ett obegränsat antal dagar för vård av ett så svårt sjukt barn att det föreligger ett påtagligt hot mot barnets liv. Den tillfälliga föräldrapenningen utvidgas i dessa fall till att omfatta barn . Med begreppet svårt sjuk avses att det föreligger ett påtagligt hot mot barnets liv. Det innebär att det i normalfallet bör föreligga en i tiden omedelbar fara för barnets liv (jfr specialmotiveringen till 4 § i lagen [1988:1465] om ersättning och ledighet för närståendevård [prop. 1987/88:176 s. 114 f]). kassan skall kunna bedöma om rätt till tillfällig föräldrapenning föreligger krävs i normalfallet ett särskilt läkarutlåtande som lämnar de upplysningar som behövs om barnets allvarliga sjukdomstillstånd. Givetvis bör inte något krav på läkarutlåtande ställas om det hos finns utredning om barnets allvarliga sjukdomstillstånd och utredningen är tillräcklig för att bedöma ersättningsfrågan. Förslaget har presenterats i slutbetänkandet från kommittén om vård i livets slutskede, Värdig vård vid livets slut, (SOU 2001:1). Regeringens förslag överensstämmer i huvudsak med utredningens förslag. Betänkandet har remissbehandlats och remissyttrandena finns tillgängliga i (Dnr S2001/1768/HS). Regeringens förslag föranleder ändringar i lagen (1962:381) om allmän försäkring och föräldraledighetslagen (1995:584). Den utgiftsökning som följer av förslaget beräknas till ca . 4.10.1 21:1 Allmänna barnbidrag Tabell 4.5 Anslagsutveckling 21:1 Allmänna barnbidrag 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . De allmänna barnbidragen, dvs. barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, syftar till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn. Utgiftsutvecklingen är främst beroende av bidragets nivå och antal födda barn. Om antalet bidragsberättigade barn förändras med 5 000 barn påverkar det anslagsbelastningen med ca . Antalet familjer med tre eller fler barn påverkar de totala kostnaderna för flerbarnstillägg. uppgick utgifterna för de allmänna barnbidragen till . Det innebär att utgifterna detta år understeg anslaget med . beräknas utgifterna till , vilket är ca högre än anvisat anslag. Barnbidragen bidrar till uppfyllelsen av målet att skillnaderna i de ekonomiska levnadsvillkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. Barnbidraget är ett generellt stöd och skapar inga marginaleffekter. Barnbidragssystemet är vidare lätt att överblicka samt enkelt och billigt att administrera. Barnbidraget har också hög legitimitet. Regeringen har förbättrat barnfamiljernas ekonomi genom att höja barnbidraget och flerbarnstillägget . Sammantaget uppgår dessa satsningar till . Regeringen avser att föreslå att barnbidraget höjs med . Regeringen avser att föreslå ett flerbarnstillägg med för det andra barnet och att flerbarnstillägget höjs med fr.o.m. det tredje barnet. Regeringen anser det angeläget att få effekterna av en könsneutral lagstiftning vad gäller det allmänna barnbidraget och flerbarnstillägget analyserat. Regeringen har därför uppdragit åt () att analysera och pröva förutsättningarna för en mer könsneutral lagstiftning avseende det allmänna barnbidraget och flerbarnstillägget. Översynen skall göras med utgångspunkt i att regelverket kring barnbidraget även fortsättningsvis skall vara enkelt att tillämpa och administrera samt åtnjuta en hög legitimitet. Analysen skall utgå från ett barnperspektiv. En redovisning av uppdraget skall överlämnas till . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 21:1 Allmänna barnbidrag Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Beloppen på raden beslut avser de förändringar av barnbidragen och flerbarnstilläggen som regeringen aviserar i denna proposition. Bedömningen av anslagsbehovet utgår från senaste befolkningsprognos . Med hänsyn till ovanstående föreslår regeringen att 20 anvisas för anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag . beräknas anslaget till 23 respektive 23 . Tabell 4.7 Anslagsutveckling 21:2 Föräldraförsäkringen 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 22 249 000 tkr avser statlig ålderspensionsavgift, varav 22 378 tkr är regleringsbelopp avseende 2002. Föräldraförsäkringen syftar till att ge båda föräldrarna möjlighet att förena förvärvsarbete eller studier med föräldraskap. Föräldraförsäkringen omfattar föräldrapenning i samband med barns 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 födelse, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. Uttaget av föräldrapenningdagar i samband med barns födelse utgjorde av det totala uttaget av dagar inom föräldraförsäkringen. Utgiftsutvecklingen inom föräldraförsäkringen är främst beroende av ersättningsnivå, antal födda barn och fördelning av ersättningsdagarna mellan föräldrarna. Antalet födda barn beräknas stiga år för år och beräknas till drygt 101 000. Förändringar i födelsetalet påverkar redan på kort sikt användningen av både föräldrapenning, havandeskapspenning och de inom den tillfälliga föräldrapenningen. På påverkas även tillfällig föräldrapenning för vård av barn av antalet födda barn. Tabell 4.8 Anslagets komponenter avser statliga ålderspensionsavgifter, varav är regleringsbelopp avseende 2002. Föräldraförsäkringen fyller väl målet att bidra till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn genom att underlätta för båda föräldrarna att kombinera förvärvsarbete med familj. höjdes grundnivån inom föräldrapenningen . Regeringen avser att föreslå höjd lägstanivå inom föräldrapenningen från per dag till per dag fr.o.m. för barn födda fr.o.m. . Regeringen avser även att föreslå höjt inkomsttak i föräldraförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. . För verksamhetsområdet har regeringen satt upp följande mål: Skillnaderna i uttag av föräldrapenning mellan barnets föräldrar skall minska. Männens andel av det totala antalet uttagna dagar ökar och uppgick till 17,2 Utfallet visar att pappamålet har nåtts. Det beror bl.a. på den införda pappa- och mammamånaden inom föräldraförsäkringen. Vidare har de insatser som genomfört i syfte att öka mäns uttag av föräldrapenningdagar haft effekt. skickades ett brev till pappor med innestående föräldrapenningdagar. Brevet, som skickats ut , uppmärksammar männen på möjligheterna att utnyttja sina föräldrapenningdagar. Brevet innehåller även information om att föräldrapenningen är en delad försäkring där hälften av dagarna ges till mamman och hälften till pappan. Resultaten visar att pappabrevet fått avsedd effekt. har RFV genomfört en undersökning för att ta reda på kunskaperna om föräldrapenning och föräldraförsäkring. Resultatet utmynnade i informationsmaterialet Hälften var vilket kommer att användas i en informationskampanj . Syftet med kampanjen är att öka kunskapen bland föräldrarna om den delade föräldrapenningen. Regeringen har tillsatt en utredning om föräldraförsäkringen. Översynen skall göras med utgångspunkt i att föräldraförsäkringen skall verka för barnets bästa och bidra till en ökad jämställdhet mellan könen. Utredaren skall se över hur föräldraförsäkringen bättre kan bidra till att barnen får tillgång till båda sina föräldrar. Det handlar dels om hur den påverkar båda föräldrarnas möjligheter att ta ansvar för barnet, dels om hur den påverkar föräldrarnas möjligheter att delta på arbetsmarknaden på lika villkor. utbetalades ca 40 miljoner dagar med föräldrapenning, vilket var 2 miljoner fler dagar än året innan. Medelersättningen 2003 var per ersatt dag. Av de som fick föräldrapenning var män, vilket kan jämföras 2002. infördes den första pappa- och mammamånaden inom föräldrapenningen. förlängdes föräldrapenningen med motsvarande förälderns sjukpenning. reserverades sammanlagt för vardera mamman och pappan. Man kan nu se effekterna av den första pappa- och mammamånaden som infördes för barn födda vilka har fyllt . årskull ökade andelen barn vars pappa tog ut föräldrapenningdagar drastiskt till . För tidigare årskullar var denna andel . Mammornas användning av föräldrapenning påverkades i stort sett inte. Lanseringen av pappa- och mammamånaden ändrade även det genomsnittliga antalet föräldrapenningdagar som papporna tog ut för barnen. För alla de pappor som fick barn 1995 steg medelantalet dagar per barn från de per barn som papporna hade använt för tidigare årskullar. Ökningen berodde på att de allra flesta pappor utnyttjade sin rätt till föräldrapenning. Att fler män tar ut fler dagar med föräldrapenning bidrar till att medelersättningen ökar, eftersom männens löner generellt är högre än kvinnornas. Skillnaden i medelersättning per dag mellan män och kvinnor har dock minskat och kommer att minska ytterligare något till följd av att grundnivån höjdes till och till . Därtill har männens andel av uttagna lägstanivådagar (per dag) ökat. Diagram 4.7 Pappornas andel av föräldrarnas uttag av föräldrapenningdagar . Man över tak kvinna Källa: SCB:s beräkningar i databasen Föräldrapenning beräknas utifrån högst 7,5 prisbasbelopp det s.k. taket i föräldraförsäkringen vilket motsvarar en månadslön på . Diagram 4.7 visar pappornas andel av föräldrarnas uttag av föräldrapenningdagar samt fördelningen av inkomsterna mellan föräldrarna. Diagrammet visar också hur stor andel av hushållen som återfinns i respektive grupp. I hushåll där kvinnorna har en inkomst över taket och mannen har en inkomst under taket tar männen ut av föräldrapenningdagarna. I hushåll där det motsatta gäller (dvs. mannens inkomster är högre och kvinnans lägre än taket) utnyttjar papporna 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Hushållen tycks således i stor utsträckning välja det alternativ som är mest ekonomiskt lönsamt. Dock bör noteras att det inte bara tycks vara det ekonomiskt mest rationella som avgör fördelningen av uttaget. Om så vore fallet skulle förmodligen skillnaden i uttagna dagar inte vara lika stor när inkomstförhållandet är det omvända. Emellertid gäller att i de hushåll där kvinnan tjänar mer än taket och mannen mindre än taket tog kvinnorna ut av dagarna. I det omvända förhållandet tog männen ut . I hushåll där båda föräldrarna har inkomster som överstiger taket är pappornas uttag av föräldrapenningdagar relativt stort, . Detta kan jämföras med de familjer där bägge föräldrarna har inkomster under taket, där tar papporna ut en betydligt lägre andel av föräldrapenningdagarna, . Anledningen till detta kan vara att de familjer där bägge har inkomster över taket har en starkare ekonomi och därför i större utsträckning kan välja alternativ som inte alltid är det ekonomiskt bästa. av de undersökta hushållen är sådana att kvinnan har inkomster under taket. Motsvarande andel för männen är . Slutsatsen som kan dras av diagrammet är att skillnaden mellan män och kvinnors löner har stor betydelse för männens uttag av föräldrapenning och att mer jämställda löner skulle leda till att pappornas uttag av föräldrapenningdagar skulle öka. Statistiken visar att offentliganställda män i något högre grad tar ut föräldrapenning än privatanställda män. En av förklaringarna till detta kan vara att det inom den offentliga sektorn utgår en viss ersättning från arbetsgivaren dels utöver de av den sjukpenninggrundande inkomsten som utbetalas av , dels för de inkomster som överstiger taket. Denna mer generösa ersättning leder till att familjen inte förlorar lika mycket på att den med den högsta inkomsten är föräldraledig i förhållande till om ersättningen inte fanns. Det är sannolikt att pappornas högre uttag bland de offentliganställda männen jämfört med de privatanställda har ett samband med möjligheten till ersättning över taket. Det bör hållas i åtanke att även vissa privata arbetsgivare har liknande ersättningar. En höjning av taket i föräldrapenningen kan vara ett sätt att höja pappornas uttag bland de pappor som inte har någon ersättning över taket. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tillfällig föräldrapenning betalades ut för 5,7 miljoner dagar . Männens andel av dagar för vård av barn var . Jämfört med föräldrapenningen är således uttaget av tillfällig föräldrapenning relativt jämnt fördelat mellan könen. Inom den tillfälliga föräldrapenningen finns de tio s.k. pappadagarna i samband med barns födelse. påverkas direkt av antalet födda barn och ökade därmed . nyttjade av papporna pappadagarna, vilket visar på en svag ökning jämfört med året innan. Bland de pappor som nyttjar pappadagarna var uttaget . Havandeskapspenning betalades ut , vilket är ca 13 000 färre dagar än året innan. har antalet födda stigit. Följaktligen förväntades också antalet kvinnor som beviljas havandeskapspenning öka, men ökningen har uteblivit. Fler födda har alltså inte lett till motsvarande ökning i antalet utbetalda havandeskapspenningdagar. Regeringen har tillsatt en utredning om föräldraförsäkringen. Utredaren skall bl.a. särskilt se över och belysa huruvida reglerna för havandeskaspenning är anpassade till dagens arbetsliv samt vid behov föreslå förändringar. Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 21:2 Föräldraförsäkring Förändring till följd av: Överföring till/från Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Beloppen på raden beslut avser dels den utökade rätt till tillfällig föräldrapenning som föreslås, dels den höjning av ersättningen för de s.k. lägstanivådagarna och den höjning av inkomsttaket i föräldraförsäkringen som aviseras i denna proposition. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 25 anvisas under anslaget 21:2 Föräldraförsäkring . beräknas anslaget till 27 respektive 30 . Tabell 4.10 Anslagsutveckling 21:3 Underhållsstöd 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget disponeras för underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar. Syftet med underhållsstödet är att barn som inte bor med båda sina föräldrar skall garanteras en rimlig ekonomisk standard som systemet skall bidra till att båda föräldrarna tar sitt ekonomiska ansvar gentemot sina barn. Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet är beroende av omvärldsfaktorer som staten inte kan styra, som exempelvis löneutvecklingen, antal separationer, antal barn samt födelsetalens utveckling. Utgiftsstyrande faktorer som staten kan påverka är bl.a. underhållsstödets nivå, storleken på de procentsatser som bestämmer återbetalningsskyldigheten samt storleken på det grundavdrag på inkomsten som får göras innan återbetalningsskyldigheten beräknas. Om antalet barn avviker med 3 000 påverkar det anslagsbehovet med . Inbetalningsgraden bedöms till . Om den avviker påverkar det anslagsbehovet med . understeg utgifterna för underhållsstöd anvisade medel med 339 miljoner beräknas utgifterna till , vilket är lägre än anvisade medel. överlämnade betänkandet Ett reformerat underhållsstöd (SOU 2003:42). I betänkandet föreslås en rad ändringar i reglerna om underhållsstöd avsedda att förbättra systemets funktion. Bland annat har utredningen övervägt ändrade regler vid umgänge och möjligheten att basera återbetalningsskyldigheten på en mer aktuell inkomst än . Betänkandet har remissbehandlats och är under beredning. Under beredningen av betänkandet i har frågan om att slopa underhållsstöd vid växelvis boende aktualiserats. Som ett led i bredningsprocessen har promemorian Promemorian om slopat underhållsstöd vid växelvis boende remissbehandlas . Regeringen avser att återkomma till med en proposition avseende förslag om förbättrade regler för underhållsstödet. Detta beräknas medföra utgiftsökningar på ca . Dessa medelsförstärkningar är en del av den miljard som regeringen avsatte ekonomiska vårproposition för reformer för barn i ekonomiskt utsatta familjer. Under verksamhetsområdet bidrag avseende underhållsstödet finns målet att barnets försörjning i ökad utsträckning skall regleras direkt mellan föräldrarna. I RFV:s årsredovisning lämnas en redogörelse för hur målsättningen uppfylls. Av redogörelsen framgår att målet är uppfyllt eftersom av barnen till separerade föräldrar hade föräldrar som reglerade sitt underhåll för barnet genom underhållssystemet 2002. Medan motsvarande andel 2001 och 2000 var . Det kan således konstateras att målet har uppnåtts. RFV arbetar också med att öka kunskapen bland föräldrar inom underhållsstödssystemet om att kommunerna erbjuder samarbetssamtal vid separationer samt bistår med att träffa avtal i frågor som rör vårdnad boende och umgänge. De informationsinsatser som genomförts hitintills bedöms vara bra och är starten på ett långsiktigt arbete. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 21:3 Underhållsstöd Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Beloppet på raden beslut avser en beräknad utgiftsökning till följd av att underhållsstödet reformeras. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas för anslaget 21:3 Underhållsstöd . beräknas anslaget till 2 respektive 2 . 4.10.421:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Tabell 4.12 Anslagsutveckling 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:Fi21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget disponeras för bidrag till kostnader för internationella adoptioner enligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn. Bidraget administreras av och de allmänna försäkringskassorna. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Antalet adoptivbarn som kommer till från utlandet beräknas till 1 000 barn . kom totalt 1 027 barn till för adoption varav 920 kom genom auktoriserade organisationer. I regeringens proposition 2003/04:131 Internationella adoptionsfrågor föreslås en ändring i lagen så att adoptionskostnadsbidrag endast skall lämnas för adoptioner som förmedlas av en sammanslutning som är auktoriserad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. genomförs ca 100 enskilda adoptioner av barn . Ett genomförande av förslaget beräknas medföra en minskad kostnad om ca . Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Beloppet på raden beslut avser en utgiftsminskning till följd av ändrade regler för adoptionskostnadsbidraget. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas för anslaget 21:4 Bidrag till internationella adoptioner . beräknas anslaget till . 4.10.521:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn Tabell 4.14 Anslagsutveckling 21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med bugetpropositionen . Anslaget omfattar fr.o.m. barnpension och efterlevandestöd till barn och skall garantera barn vars ena eller båda föräldrar har avlidit en rimlig ekonomisk standard. Från och med samma tidpunkt avskaffades barnpension i form av folkpension och allmän tilläggspension (ATP). Barnpension och efterlevandestöd till barn ges till barn vars far eller mor eller båda föräldrar har avlidit. För barn som går i grundskola, gymnasium eller liknande kan barnpensionen förlängas, längst t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Utgiftsutvecklingen är stabil. Med anledning av de nya reglerna ökar dock kostnaderna , främst med anledning av att det tillkommit cirka 2 500 barn som tidigare uppbar underhållsstöd men som får efterlevandestöd för barn i stället. Utgifterna styrs främst av utvecklingen av inkomstindex och prisbasbelopp. De nya reglerna för efterlevandepension innebär att ett efterlevandepensionsunderlag, som anknyts till det reformerade ålderspensionssystemet, skall användas vid beräkning av inkomstgrundad barnpension efter 2002. Det nya grundskyddet, efterlevandestöd till barn, utgör en lägsta garanterad nivå för barnet och betalas 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 ut som en utfyllnad till barnpensionen. Barnpensionen minskar efterlevandestödet till barn krona för krona. Det nya grundskyddets utformning siktar till att stärka barns rätt till en garanterad ersättning när barnet förlorar en eller båda sina föräldrar. Stödet syftar även till att bibehålla överensstämmelse mellan efterlevandestödet och underhållsstödet. Stödet ges så länge barnet är bosatt i . Från anslaget bekostas barnpension i form av inkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd till barn. finansieras inkomstgrundad barnpension med efterlevandepensionsavgift enligt socialavgiftslagen (2000:980). Efterlevandestöd till barn finansieras med skattemedel. beräknas utgifterna till . Tabell 4.15 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 21:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn . beräknas anslaget till 1 och till 1 . 4.10.621:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Tabell 4.16 Anslagsutveckling 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet.2003/04:FiU) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2221 900 tkr avser statlig ålderspensionsavgift varav 473 tkr är regleringsbelopp avseende 2002. Syftet med vårdbidrag för barn med funktionshinder är att ge föräldrar möjlighet att i hemmet ta hand om ett funktionshindrat barn med behov av särskild tillsyn och vård. Vid bedömning av rätt till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder. Från anslaget bekostas vårdbidrag till förälder med hemmavarande barn som är i behov av särskild tillsyn eller vård.