prop · GR03112 · 2004-03-16 00:00:00 — Dessa avgifter skall beräknas enligt principen om full kostnadstäckning. Principen om full kostnadstäckning tillämpas också när Finansinspek- tionen tar ut avgifter av sådana företag för prövning av olika slags ansök- ningar och anmälningar. Reglerna om överlämnande och överklagande i den föreslagna lagen om europabolag medför att såväl allmänna domstolar som allmänna förvaltningsdomstolar tilldelas nya uppgifter. Den begränsade mängd ärenden som det kan antas vara fråga om torde emellertid rymmas inom domstolsväsendets befintliga ekonomiska ramar. Frågor om beskattning av europabolag är föremål för särskilda över- väganden inom . Regeringen avser att återkomma med förslag i dessa delar . Propositionens förslag innebär att bestämmelser som kompletterar EG:s förordning om europabolag tas in i en ny lag om europabolag. Den nya lagen kommenteras i avsnitt 8.1. Till följd av den nya lagen görs vissa ändringar i lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer, aktiebolagslagen (1975:1385), lagen (1986:436) om närings- förbud och årsredovisningslagen (1995:1554). De ändringarna kom- menteras i avsnitt 8.2, 8.3, 8.5, och 8.9. Ett antal ändringar görs också i de lagar som rör verksamheten i de företag som står under tillsyn. Dessa ändringar kommenteras i avsnitt 8.4, 8.68.8 och 8.108.17. 8.1Förslaget till lag om europabolag I denna lag finns bestämmelser som kompletterar rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag (SE- förordningen). Vad som sägs i denna lag om europabolag gäller, om annat inte anges, endast europabolag med säte i . För europabolag som har beviljats koncession att driva försäk- ringsrörelse gäller bestämmelserna i denna lag endast i den omfattning som framgår av 1 a kap. försäkringsrörelselagen (1982:713). (Jfr 1 § i departementspromemorians förslag.) Bakgrunden till paragrafen har behandlats i avsnitt 5.1 och 5.2. SE-förordningen är direkt tillämplig i varje medlemsstat. att förordningen grundar rättigheter och skyldigheter för enskilda samt att den kan åberopas inför svenska domstolar och andra myndigheter trots att den inte har införlivats i den svenska rättsordningen genom en särskild svensk rättsakt. Den svenska texten av förordningen har publi- cerats i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (EGT L 294, , s. 1). Något särskild nationell publicering av förordningen skall följaktligen inte heller ske. Förordningen föreskriver emellertid att får och i vissa fall skall komplettera förordningen med natio- nella bestämmelser. Såsom framgår av första stycket finns sådana be- stämmelser i denna lag. Av SE-förordningen följer att även andra svenska bestämmelser än de som finns i denna lag kan vara tillämpliga på europabolag med säte i . I vissa fall innehåller förordningen direkta hänvisningar till den nationella lag som tillämpas på publika aktiebolag. Så är fallet t.ex. när det gäller regler om kapitalskydd samt regler om aktier, obligationer och andra värdepapper (artikel 5). Vidare innehåller förordningen en generell hänvisning till den på publika aktiebolag tillämpliga nationella rätten beträffande sådana frågor som inte regleras i förordningen eller i andra EG-regler om europabolag (artikel 9). Det sagda innebär att stora delar av den svenska aktiebolagslagen (1975:1385) kommer att vara tillämp- liga på europabolag med säte i . Det gäller t.ex. bestämmelser om olika aktieslag, aktiers överlåtbarhet, förande av aktiebok, ökning och nedsättning av aktiekapitalet, konvertibla skuldebrev samt förvärv och försäljning av egna aktier. För sådana europabolag som har tillstånd att driva bankrörelse och för andra finansiella europabolag införs det dessu- tom särskilda bestämmelser för europabolag som gäller i stället för eller vid sidan av lagen om europabolag. Europabolagen kommer även att falla under annan svensk lagstiftning, t.ex. på skatteområdet. Den normgivningskompetens som SE-förordningen delegerar till medlemsstaterna avser europabolag som är registrerade inom medlems- statens territorium. I konsekvens härmed anges i andra stycket att bestämmelserna i den svenska lagen gäller europabolag med säte i , om inte annat anges särskilt. Det sistnämnda förbehållet syftar på bestämmelsen i 5 §, som gäller även i förhållande till sådana europabolag som har säte utanför . I tredje stycket erinras om att europabolag som driver försäkrings- rörelse inte omfattas av reglerna i denna lag i annan utsträckning än vad som anges i 1 a kap. försäkringsrörelselagen (1982:713). Regler om arbetstagarinflytande i europabolag finns i lagen (2004:000) om arbetstagarinflytande i europabolag. (Jfr 4 § i departementspromemorians förslag.) Paragrafen innehåller en erinran om de bestämmelser om arbetstagar- inflytandet i europabolag som kommer att finnas i den lag om arbets- tagarinflytande i europabolag som skall träda i kraft som lagen om europabolag. Bestämmelserna i den lagen kommer att grunda sig på EG:s direktiv (2001/86/EG) om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytandet. Ett europabolags firma skall innehålla beteckningen SE. Firman skall tydligt skilja sig från andra ännu bestående firmor som är införda i det register som avses i 7 §. (Jfr 3 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.33. I SE-förordningens artikel 11.1 föreskrivs att europabolagets firma skall innehålla förkortningen SE före eller efter firman. Bestämmelsen kan tolkas som att det inte krävs att beteckningen SE ingår i bolagets firma om den i stället anges i anslutning till denna. Det har emellertid bedömts lämpligt att i den svenska lagen uppställa ett krav på att beteck- ningen ingår i bolagets firma. Kravet har, när det gäller svenska aktie- bolag, sin motsvarighet i 16 kap. 1 § aktiebolagslagen. Det finns ytterligare bestämmelser om firma i SE-förordningen (artikel 11.2 och artikel 11.3). Av dessa följer att beteckningen SE inte får ingå i firman för någon annan än ett europabolag, såvida inte registreringen av firman skedde före SE-förordningens ikraftträdande. De allmänna bestämmelserna om firma i firmalagen (1974:156) är tillämpliga även på europabolag med säte i . Det har inte ansetts nödvändigt att erinra om detta i lagtexten. Att firmalagen är tillämplig på europabolag med säte i innebär bl.a. att ett sådant bolag inte får ha en firma som är förväxlingsbar med någon annan näringsidkares skyddade närings- eller varukännetecken. skall alltså, på samma sätt som vid registre- ring av ett svenskt aktiebolag, kontrollera firman mot de olika register som verket för. En sådan kontroll skall ske såväl när ett nybildat europa- bolag ansöker om registrering som när ett europabolag flyttar sitt säte från en annan medlemsstat till . SE-förordningen innehåller dock inte något krav på att registreringsmyndigheten kontrollerar firman mot register i andra medlemsstater. Det kan således inte krävas att det i registreringsärendet undersöks om det i någon annan medlemsstat har registrerats europabolag med identisk eller liknande firma. I 10 § första stycket 3 firmalagen anges att en firma inte får registreras om den är ägnad att vilseleda allmänheten. Bland de uppgifter som anses kunna vara ägnade att vilseleda ingår uppgift om associationsform. Det innebär att ett europabolags firma inte får innehålla någon uppgift som ger allmänheten intrycket att det är fråga om någon annan associations- form än ett europabolag. Vid denna bedömning bör europabolagsformen betraktas som en från den svenska aktiebolagsformen särskild asso- ciationsform. Ett europabolags firma bör således inte få innehålla benäm- ningen aktiebolag eller förkortningen AB. Att firmalagen skall tillämpas på europabolag med säte i innebär att reglerna om bifirma och parallellfirma gäller också för sådana europabolag. Det finns bestämmelser om firma också i andra lagar (se t.ex. 1 kap. 9 § samt 10 kap. 29 och 30 §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse). Även dessa bestämmelser är tillämpliga på europabolag med säte i . Bildandet av ett europabolag Deltagande i bildandet av ett europabolag Ett aktiebolag eller motsvarande utländskt bolag som har sitt huvud- kontor i en stat utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet får delta i bildandet av ett europabolag, om bolaget 1.är bildat i överensstämmelse med lagstiftningen i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 2.har sitt säte i den stat som avses i 1, samt 3.har faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. I fall som avses i artikel 2.3 i SE-förordningen skall vad som sägs i första stycket om ett aktiebolag eller motsvarande utländsk bolagsform gälla även annan sådan juridisk person som avses i artikel 48 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. (Jfr 5 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.3. SE-förordningens huvudregel är att endast bolag som har säte och huvudkontor inom EES får delta i bildandet av europabolag. Genom förevarande paragraf utnyttjar den möjlighet som förordningen (artikel 2.5) ger att göra undantag från denna huvudregel. Ett svenskt eller utländskt aktiebolag får sålunda enligt första stycket under vissa förutsättningar delta i bildandet av ett europabolag som skall ha sitt säte i även om bolaget har huvudkontor i ett land utanför EES. Av förordningen följer att aktiebolaget i vissa fall måste vara publikt för att få delta i bildandet (se artikel 2.1 och artikel 2.4). Beträffande inne- börden av begreppet huvudkontor hänvisas till kommentaren till 29 §. Den första förutsättningen för att bestämmelsen skall vara tillämplig är att det är fråga om ett aktiebolag som är bildat i överensstämmelse med lagstiftningen i en stat inom EES (punkt 1). Bolaget skall också ha sitt säte i samma stat (punkt 2). Med säte menas att bolaget skall ha sitt registrerade säte i den aktuella staten. Slutligen krävs att bolaget har faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en stat inom EES (punkt 3). Det krävs inte att sådan anknytning finns till just den stat där det har sitt säte. När det gäller innebörden av begreppet faktisk och fortlöpande anknytning till ekonomin i en stat inom EES kan det hänvisas till stycke 23 i ingressen till SE-förordningen. Där sägs bl.a. att sådan anknytning föreligger särskilt om bolaget har ett driftsställe i en sådan stat och driver verksamhet därifrån. När det gäller bildande av ett dotterbolag i form av ett europabolag tillåter SE-förordningen (artikel 2.3) att även andra juridiska personer än aktiebolag deltar. I andra stycket föreskrivs följaktligen att bestäm- melserna i första stycket, när det gäller detta sätt att bilda ett europa- bolag, skall omfatta även annan sådan juridisk person som avses i artikel 48 i EG-fördraget. Bolagsbegreppet enligt EG-fördraget är vidsträckt och omfattar t.ex. kooperativa föreningar och offentligrättsliga juridiska per- soner, såvida de inte drivs utan vinstsyfte. I praktiken torde det emellertid i första hand vara ekonomiska föreningar som, förutom aktiebolag, kommer att delta i sådan bolagsbildning. Paragrafen reglerar inte i vilken utsträckning ett svenskt företag med huvudkontor utomlands kan delta i bildandet av ett europabolag som skall ha sitt säte i ett annat EES-land. Den frågan är beroende av lag- stiftningen i det landet. Redovisningsvaluta vid bildande av ett europabolag genom fusion Om ett aktiebolag deltar i bildandet av ett europabolag enligt artikel 2.1 i SE-förordningen, skall vad som sägs om redovisningsvaluta i 14 kap. 1 § tredje stycket aktiebolagslagen (1975:1385) inte tillämpas på aktie- bolaget. Första stycket gäller också när europabolaget skall ha sitt säte i en annan stat. (Paragrafen saknar motsvarighet i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.11. Artiklarna i SE-förordningen reglerar bildandet av ett europa- bolag genom fusion mellan nationella publika aktiebolag. Av artikel 18 följer att nationella fusionsbestämmelser skall tillämpas på de deltagande bolagen i frågor som inte regleras i förordningen. Det innebär att ett svenskt aktiebolag som deltar i en sådan fusion faller under bestämmel- serna i 14 kap. aktiebolagslagen. Eftersom detta följer direkt av förord- ningen, har några regler om detta inte tagits in i denna lag. I paragrafens första stycke har emellertid ett särskilt undantag gjorts från aktiebolags- lagens fusionsbestämmelser. Det gäller kravet i 14 kap. 1 § tredje stycket på att de bolag som deltar i en fusion skall ha samma redovisningsvaluta. Det har ansetts att ett sådant krav är oförenligt med SE-förordningens syften. Ett svenskt aktiebolag med svenska kronor som redovisnings- valuta får alltså, utan att först byta redovisningsvaluta, ingå i en fusion enligt artikel 2.1 i SE-förordningen med ett bolag från en annan med- lemsstat med exempelvis euro som redovisningsvaluta. I andra stycket har klargjorts att bestämmelsen i första stycket gäller även om det europabolag som är under bildande kommer att ha sitt säte utanför . Utfärdande av intyg vid bildande av ett europabolag genom fusion skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i SE- förordningen, när beslut om tillstånd har meddelats enligt 14 kap. 17 eller 18 § aktiebolagslagen (1975:1385) och beslutet har vunnit laga kraft. När det gäller bolag som driver bank- eller finansieringsrörelse tillämpas i stället 10 kap. 31 § respektive 11 kap. 1 § lagen (2004:000) om bank- och finansieringsrörelse. (Jfr 7 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.31. I paragrafen behandlas utfärdandet av ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i SE-förordningen. Intyget skall innehålla en slutgiltig be- kräftelse på att ett bolag som skall delta i bildandet av ett europabolag genom fusion har vidtagit alla erforderliga rättshandlingar och forma- liteter inför fusionen. Förfarandet skall enligt artikel 24 följa nationella bestämmelser för publika aktiebolag, vilket för svenskt vidkommande innebär att bestämmelserna i 14 kap. aktiebolagslagen skall tillämpas. Om ett av de svenska bolag som deltar i fusionen är ett bankaktiebolag eller ett kreditmarknadsbolag, skall i stället bestämmelserna i 10 respek- tive 11 kap. lagen om bank- och finansieringsrörelse tillämpas. Av före- varande paragraf framgår att uppgiften att utfärda ett intyg av det nämnda slaget i ankommer på . Verket skall utfärda intyget dels när verket självt har meddelat bolaget tillstånd att verkställa bolagsstämmans beslut om fusion, dels när rätten, efter verkets över- lämnande, har meddelat bolaget sådant tillstånd. I båda fallen krävs att besluten har vunnit laga kraft. När det gäller europabolag som driver bank- eller finansieringsrörelse skall bestämmelserna om intyg i lagen om bank- och finansieringsrörelse (10 kap. 31 § respektive 11 kap. 1 §) tillämpas i stället för denna paragraf. En erinran om detta har tagits in i paragrafen. SE-förordningen innehåller inte några särskilda krav när det gäller vilket eller vilka språk som intyg av detta slag skall avfattas på. Det inne- bär att man i får falla tillbaka på den allmänna principen om svenska som myndighetsspråk. De intyg som utfärdar skall således avfattas på svenska. Det följer av allmänna principer om myndig- heters serviceskyldighet att verket i vissa fall får anses vara skyldigt att på begäran översätta intygen till främmande språk (se t.ex. /- , Förvaltningslagen med kommentarer, 2003, s. 99 f.). Register över europabolag, m.m. skall föra ett register över europabolag (europabolags- registret). I fråga om registrering i europabolagsregistret tillämpas vad som föreskrivs i aktiebolagslagen (1975:1385) och andra författningar om registrering i aktiebolagsregistret eller, om europabolaget driver bankrörelse, bankregistret. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.avgifter i ärenden om registrering enligt denna lag, och 2.handläggningen av registreringsärenden. (Jfr 8 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.31. Enligt artikel 12.1 i SE-förordningen skall ett europabolag registreras i den medlemsstat där det har sitt säte. I denna paragraf har tilldelats uppgiften att vara registreringsmyndighet för europabolag med säte i . Av artikel 9 följer att svenska registreringsbestämmelser skall tillämpas på europabolag med säte i i den mån det inte finns särskilda regler i SE-förordningen. Det innebär att verket på motsva- rande sätt som när det gäller svenska bolag skall registrera uppgifter om bl.a. ledamöter i europabolagets organ, firmateckningsrätt, emissio- ner och bolagets aktiekapital. Registreringen skall ske i ett särskilt europabolagsregister (första stycket). I fråga om sådan registrering skall bestämmelserna i aktiebolagslagen och andra författningar om registre- ring i aktiebolagsregistret tillämpas. Hänvisningen innebär att exempel- vis bestämmelserna i 18 kap. 4 och 4 a §§ om bristfälliga registrerings- anmälningar respektive avregistrering tillämpas beträffande europa- bolagsregistret. Av hänvisningen följer vidare att verket är skyldigt att utan dröjsmål i Post- och offentliggöra vad som förs in i europabolagsregistret (se 18 kap. 2 §). Enligt artikel 14 i SE-förord- ningen skall registrering och avregistrering av ett europabolag dessutom offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. När det gäller europabolag som driver bankrörelse skall svenska regler om bankregistret tillämpas beträffande europabolagsregistret. Av 18 kap. 1 § aktiebolagslagen följer i sin tur att bankregistret faller under aktie- bolagslagens bestämmelser om aktiebolagsregistret. Andra stycket innehåller ett bemyndigande för regeringen att utfärda närmare bestämmelser om avgifter i registreringsärenden och hand- läggningen av sådana ärenden. Avsikten är att sådana bestämmelser skall tas in i en särskild förordning om europabolag. Om ett europabolag som har sitt säte i annat land bedriver verksamhet i , aktualiseras filiallagens bestämmelser om registrering av filialer. Offentliggörande av förslag till beslut i vissa fall eller lednings- eller förvaltningsorgan skall ge in sådana förslag till beslut eller sådana uppgifter som avses i artiklarna 8.2, 32.2, 33.3, 37.4 och 66.3 i SE-förordningen till för registrering. Verket skall utan dröjsmål kungöra uppgift om registreringen i Post- och . Om förslaget inte kungörs i sin helhet, skall det i kungörelsen lämnas uppgift om var det hålls tillgängligt. (Jfr 9 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har delvis behandlats i avsnitt 5.6. I SE-förordningen finns bestämmelser om att förvaltnings- eller led- ningsorganet i vissa situationer skall upprätta förslag till beslut och att dessa förslag skall offentliggöras på visst sätt. Sådana bestämmelser finns med avseende på beslut om flyttning av ett europabolags säte (artikel 8), bildande av ett europabolag i form av ett holdingbolag (artikel 32), ombildning av ett nationellt bolag till ett europabolag (artikel 37) och ombildning av ett europabolag till ett nationellt bolag (artikel 66). I de fall då det är fråga om beslut som fattas i ett svenskt aktiebolag (exempelvis ombildning av ett publikt aktiebolag till ett europabolag) ankommer det på styrelsen att upprätta förslaget. I denna paragraf anges att registrering och kungörelse av sådana förslag till beslut skall handhas av . Detsamma gäller uppgift enligt artikel 33.3 om att aktieägarna i de initiativtagande bolagen har tillskjutit den andel aktier som behövs för bildandet av ett SE-holdingbolag. Bestämmelserna stämmer nära överens med bestämmelserna i 18 kap. 2 § aktiebolagslagen. Kungörelsen skall ske i Post- och och innehålla antingen det fulla innehållet i de registrerade handlingarna eller en uppgift om var de finns tillgängliga (jfr t.ex. 14 kap. 9 § aktie- bolagslagen). Det är tillräckligt att handlingarna finns tillgängliga hos . Bestämmelsen ålägger alltså inte europabolaget att hålla handlingarna tillgängliga. Av SE-förordningen följer att offentliggörande skall ske senast före den bolagsstämma på vilken frågan skall behandlas (se artiklarna 8.6, 32.3, 33.3, 37.5 och 66.4). Flyttning av ett europabolags säte Vid flyttning av ett europabolags säte från till en annan stat, tillämpas bestämmelserna i 1015 §§. När det gäller europabolag som driver bank- eller finansieringsrörelse tillämpas i stället 10 kap. 33 35 §§ respektive 11 kap. 1 § lagen (2004:000) om bank- och finan- sieringsrörelse. (Paragrafen saknar motsvarighet i departementspromemorians förslag.) I paragrafen anges de bestämmelser i denna lag som tillämpas på situationen då ett europabolag med säte i flyttar säte till en annan stat. I fråga om europabolag som driver bank- eller finansieringsrörelse anges att det i stället är bestämmelserna i lagen om bank- och finan- sieringsrörelse som skall tillämpas. Underrättelse till bolagets borgenärer Om bolagsstämman med stöd av artikel 8 i SE-förordningen har beslutat att bolagets säte skall flyttas till en annan stat, skall bolaget skriftligen underrätta sina kända borgenärer om beslutet. Underrättelsen skall innehålla uppgift om borgenärernas rätt att enligt artikel 8.4 i SE-förordningen ta del av förslaget om flyttning och av en sådan redogörelse som avses i artikel 8.3. innehålla uppgift om borgenärernas rätt att enligt 12 § motsätta sig flyttningen. (Jfr 11 § i departementspromemorians förslag.) Denna och de närmast följande paragraferna reglerar tillsammans med uttryckliga bestämmelser i artikel 8 i SE-förordningen förfarandet när ett europabolag med säte i vill flytta sitt säte till ett annat land. Förfarandet följer nära de bestämmelser som gäller vid fusion av svenska aktiebolag enligt 14 kap. aktiebolagslagen. Frågan har be- handlats i avsnitt 5.6. Av artikel 8.2 framgår att förfarandet inleds med att lednings- eller för- valtningsorganet upprättar ett förslag om flyttning. Förslaget skall offentliggöras enligt artikel 13, dvs. på det sätt som i enlighet med det s.k. publicitetsdirektivet (68/151/EEG) föreskrivs i lagstiftningen i den medlemsstat där bolaget har sitt säte. Av 8 § framgår att ett sådant förslag skall ges in till för registrering och kungörande. Ett beslut om flyttning får enligt artikel 8.6 inte fattas förrän tidigast efter kungörandet. I förevarande paragraf anges att bolaget efter det att beslutet har fattats skall underrätta bolagets kända borgenärer om beslutet (se första stycket). Detta överensstämmer med vad som föreskrivs i 14 kap. 13 § aktiebolagslagen om fusion. Underrättelsen skall enligt andra stycket innehålla dels uppgift om borgenärernas rätt enligt artikel 8.4 i SE-förordningen att ta del av vissa handlingar, dels uppgift om borgenärernas rätt att motsätta sig flyttning (se vidare 12 §). Vid fusion enligt aktiebolagslagen behöver inte borgenärerna i det övertagande bolaget underrättas, om revisorerna i yttrande över fusions- planen har uttalat att de inte har funnit att fusionen medför någon fara för dessa borgenärer (se 14 kap. 13 § andra stycket aktiebolagslagen). Någon motsvarande bestämmelse finns inte när det gäller flyttning av ett europabolags säte. En annan skillnad i förhållande till aktiebolagslagens fusionsbestämmelser är att underrättelseskyldigheten enligt förevarande paragraf omfattar även borgenärer med löne- eller pensionsfordringar. Bolaget skall hos ansöka om tillstånd till flyttning av säte enligt artikel 8 i SE-förordningen. Ansökan skall ges in inom en månad från bolagsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas 1.en kopia av protokollet från den bolagsstämma där beslut om flyttning fattades, 2.en kopia av förslaget om flyttning, 3.en kopia av den redogörelse som avses i artikel 8.3 i SE-förord- ningen, och 4.intyg från bolagets lednings- eller förvaltningsorgan eller verk- ställande direktör om att bolagets kända borgenärer har underrättats enligt 10 §.