prop · GS0343 · 2004-10-29 00:00:00 — I sitt budgetunderlag redovisar Försvarsmakten bl.a. en utred- ning rörande militärdistriktsorganisationen. Utredningen har sett över ansvaret för territoriell ledning, beredskap, insatser, lokal och regio-nal samverkan med civila myndigheter samt utbildningen av hemvärn och frivilligorganisationer. Utredningen har också lämnat förslag om hur en anpassning kan göras till nya krav och förutsättningar. Denna anpass- ning innebär att kostnaderna för militärdistriktsorganisationen skulle reduceras. Utredningen har redovisat tre handlingsvägar. Den första handlingsvägen innebär att militärdistriktsorganisationen bibehålls, men med vissa personella reduktioner. Den andra handlingsvägen innebär att militärdistriktsorganisationen bibehålls, men att militärdistriktsstaberna sammanförs med något förband och att utbildningsansvaret för hemvärnsförband och stödet till frivilligorganisa- tionerna förs över till aktuell förbandschef. Den tredje handlingsvägen innebär att militärdistriktsorganisationen avvecklas och att operativa insatsledningen (OPIL) inom Högkvarteret tar över ansvaret för den territoriella verksamheten. Försvarsmakten förordar i budgetunderlaget att militärdistrikten . 2004/05:43 utvecklas till en ledningsorganisation för territoriell verksamhet, men med en lägre ambitionsnivå . -de kvarvarande militärdistriktens stabsfunktioner samordnas inom garnison, -antalet militärdistrikt reduceras, -militärdistriktsgrupperna utgå ur insatsorganisationen samt över- föras till förband och enbart ges utbildningsuppgifter och -sex till sju militärdistriktsgrupper avvecklas/alternativt sammanslås med annan grupp samt -ansvaret för mobiliseringsledning överföras till förband. Försvarsmakten kompletterade budgetunderlaget med ytter- I detta underlag lämnar Försvars- makten sin syn på den fortsatta reformeringen. Förslaget innehåller bland annat en redovisning av konsekvenserna av en utveckling av en snabb- insatsförmåga inom Europeiska unionen, personalförsörjning, total- försvarspliktsutbildning och förbandsutbildningssystem, materielförsörj- ning, försvar mot terrorism, ekonomi samt Försvarsmaktens syn på den fortsatta processen. har Försvarsmakten utrett vissa frågor som är av betydelse för utformningen av den framtida grundorganisationen. Regeringen vill i detta avsnitt kort peka på några av dessa utredningar. redovisade Försvarsmakten förslag till regeringen om baseringen av Försvarsmaktens helikoptrar. I en debatt i anförde försvarsministern att baseringen av Försvarsmaktens helikoptrar skall ses i ett större sammanhang och att denna prövning bör ske försvarsbeslut. På det sättet, framhöll försvarsministern, kan frågan om helikoptrarnas basering få en med försvaret i övrigt sam- ordnad lösning. utredde Försvarsmakten förutsättningarna för och konsekvenserna av att organisera ett försvarsmaktsgemensamt under- hållsregemente och ett försvarsmaktsgemensamt ledningsregemente. Grundat på utredningens resultat anser Försvarsmakten att utvecklingen långsiktigt skall riktas in mot att dessa försvarsmaktsgemensamma enheter organiseras. utredde Försvarsmakten också dels förutsättningarna för och konsekvenserna av att utbilda till samtliga säkerhetsförband vid en utbildningsplattform, dels förutsättningarna för att skapa ett framtida markstridscentrum som under Högkvarteret har ett samlat ansvar för utveckling, utbildning och träning av chefer, staber och förband inom markstridsfunktionen. Härutöver utredde Försvarsmakten Försvarsmaktens centrala ledning samt militärdistriktsorganisa- tionen. Vidare slutfördes /04 utredningen om förut- sättningarna för att koncentrera försvarsmaktgemensam teknisk utbild- ning till en gemensam teknisk skola. Regeringen återkommer till dessa frågor i senare avsnitt. redovisade Försvarsberedningen sin rapport för en ny tid (Ds 2004:30). För att möjliggöra en god förståelse för resone- om grundorganisationens utformning redovisar regeringen här relevanta delar av Försvarsberedningens rapport. I rapporten behandlar Försvarsberedningen insatsorganisationens utveckling och framhåller följande. Det är viktigt att medverkar i uppbyggnaden av EU:s krishanteringsförmåga, inklusive förmågan till snabba insatser. I arbetet med att höja ambitionen för Försvarsmaktens förmåga till internationella insatser bör det svenska bidraget till utveck- lingen av en europeisk snabbinsatsförmåga, på kort sikt, ses som det enskilt viktigaste inslaget. Uppbyggnaden av insatsförband med hög tillgänglighet förstärker också en mycket viktig kvalitativ aspekt av utvecklingen av insatsorganisationen och förmågan till väpnad strid. Det konkreta målet för Försvarsmaktens verksamhet på kort och medellång sikt, är att skapa användbara och tillgängliga insatsförband. Förändringar bör kunna göras jämfört med den insatsorganisation som är beslutad för försvarsbeslutsperioden 2004. Detta gäller såväl antalet förband som typer av förband. Vidare är förmågan att göra insatser, främst internationella, på kort och medellång sikt den enskilda faktor som mest kommer att påverka Försvarsmaktens verksamhet. Försvarsberedningen anser att det är vanskligt att göra närmare bedöm- ningar av den långsiktiga utvecklingen i insatsorganisationen i termer av antal förband inom existerande förbandstyper och utveckling av nya förband. Dock ingår redan flera nya förband som är tänkta att utveckla helt eller delvis ny förmåga, bl.a. säkerhetsbataljon, IT-säkerhet, luft- buren bataljon och NBC-kompani. Det är enligt beredningen särskilt viktigt att fortsätta utvecklingen av dessa förband för att Försvarsmakten bättre skall kunna möta en mer mångfacetterad hotbild. Vidare anser beredningen att det är nödvändigt att fortlöpande kritiskt pröva behovet av de förbandstyper som finns , relaterat till den säkerhetspolitiska utvecklingen och de ekonomiska restriktionerna. I rapporten redovisar Försvarsberedningen bl.a. följande om grund- organisationen. Även om nedläggning av kaserner och flyttning av verksamhet till större garnisonsenheter ger små nettobesparingar på kort sikt, är de ändå enligt beredningen nödvändiga för att undvika de framtida kostnader för underhåll och renoveringar m.m. som skulle finnas om alla nu befintliga fastighetsbestånd, övningsfält m.m. skulle behållas. Ett högre utnyttjande av befintliga fastigheter, personella resurser och infrastruktur bör i sin tur leda till ökad effektivitet. I Försvarsmaktens budgetunderlag, fortsätter Försvarsberedningen, anges att sammanslagning av verksamheter på kort sikt kan komma att kräva investeringar. Detta överensstämmer med erfarenheterna från . Strävan är dock att sänka driftskostnaderna långsiktigt. Försvarsberedningen konstaterar att det inte finns tillräckligt underlag för att beredningen skall göra några närmare analyser av Försvars- maktens budgetunderlag avseende behovet av utbildningsplattformar. Beredningen inskränker sig därför till att konstatera att den kraftiga reduktion av insatsförband som Försvarsmaktens förslag innebär kommer att medföra tillhörande reduceringar av grundorganisationen. platser där Försvarsmakten funnits kommer verksamheter Prop. 2004/05:43 att försvinna. Försvarsberedningen betonar vikten av att den lösning som presenteras av regeringen är långsiktigt hållbar. Antaganden inför omstruktureringen om besparingar och effektivitetsvinster borde, enligt beredningen, vara dokumenterade så att de går att följa upp. Försvarsberedningen pekar vidare på kopplingen mellan grund- organisationen och utbildnings- och övningsverksamheten samt på att färre förband i insatsorganisationen kommer att innebära färre etablisse- mang i grundorganisationen. Kvarvarande delar av grundorganisationen måste enligt beredningen vara lokaliserade så att goda övnings- och utbildningsförutsättningar kan skapas. Enligt beredningen bör förmåga att uppträda i förband på lägst bataljonsnivå och stridskraftsgemensamt uppträdande samt kompetens att leda förband prioriteras. Vidare bör större och stridskraftsgemensamma förbandsenheter övas regelbundet, då även kontrakterad och färdigutbildad personal bör kunna kallas in. , anför beredningen, utbildas inte en hel bataljon på någon plats i arméstridskrafterna och stridskraftsgemensamma övningar, exempelvis mellan flyg och arméförband, sker i liten eller ingen omfattning. Detta måste enligt Försvarsberedningen betraktas som ett systemfel. Försvarsberedningen delar Försvarsmaktens uppfattning att militär- distriktsorganisationen behöver förändras och reduceras. Beredningen anser att huvudalternativet bör vara att lägga ned hela militärdistrikts- organisationen och föra över de återstående uppgifterna till andra delar av Försvarsmakten såsom utbildningsförbanden i grundorganisationen och den operativa insatsledningen. Den regionala territoriella verksam- heten och försvarsplaneringen bör enligt beredningen i reducerad omfatt- ning föras över till andra delar av Försvarsmakten, liksom utbildnings- verksamhet för hemvärnet och stödet till frivilligorganisationerna. I fråga om ledningsorganisationen anför Försvarsberedningen bl.a. att betydande rationaliseringar och besparingar bör göras inom ledning och försvarsförvaltning. I Försvarsmaktens underlag är 30 procents personal- reduktion vid Försvarsmaktens centrala ledning en förutsättning i alla ekonomiska nivåer. Enligt Försvarsberedningens uppfattning bör dock nivån för reduktionen vara högre än så. Eftersom den insatsorganisation som skall övas och ut- bildas samt personal- och materielförsörjas kommer att bli avsevärt mindre än dagens insatsorganisation bör det ske en anpassning av de samlade resurserna för förvaltningen. Betydande besparingar och rationaliseringar bör kunna ske, anser Försvarsberedningen. Med Försvarsmaktens budgetunderlag och övriga redovisningar, Försvarsberedningens rapport samt det övriga underlag som arbets- gruppen har utarbetat, inhämtat eller tillställts, och som ingår i regeringens beslutsunderlag, kan regeringen nu redovisa en inriktning avseende utformningen av den framtida grundorganisationen. Regeringen har i prop. 2004/05:5 redovisat överväganden och förslag om ekonomi och om utformningen av insatsorganisationen m.m. Med detta som grund och med tillämpning av den arbetsmodell som redo- visats har inriktningen avseende den framtida grundorganisa- Prop. 2004/05:43 tionen kunnat utformas. Regeringens förslag: Försvarsmaktens grundorganisation skall ges följande utformning för att Försvarsmaktens förmåga och insats- organisation m.m. skall kunna få den inriktning som redovisas och föreslås i propositionen Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:5). 1) Följande organisationsenheter skall läggas ned - (I 5) - (K 4) - (P 10) - (P 18) - Andra ytstridsflottiljen (2. ysflj) - (Amf 4) - Sydkustens marinbas () - Ostkustens marinbas () - flygflottilj (F 4) militärdistriktsstab (MDG) Försvarsmaktens Halmstadskolor (FMHS) Örlogsskolorna (ÖS) - Arméns tekniska skola (ATS) (MHS Ö) - Flygvapnets Uppsalaskolor () Organisationsenheterna skall läggas ned eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer. 2) Följande organisationsenheter skall omlokaliseras -Artilleriregementet (A 9) från till -Första utbåtsflottiljen (1. ubflj) från /till -(Amf 1) från till / -Försvarsmaktens logistik (FMLOG) från till -Försvarsmaktens sjukvårdscentrum (FSC) från till Omlokaliseringarna skall inledas eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer och vara avslutade . 3) Följande organisationsenheter skall inrättas - Försvarsmaktens tekniska skola (FMTS) Sjöstridsskolan (SSS) Luftstridsskolan (LSS) Organisationsenheterna skall inrättas eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer. Regeringens bedömning: För att åstadkomma det resultat som redovisats under regeringens förslag bör även följande förändringar i grundorganisationen vidtas. 4) Följande organisationsenhet bör läggas ned - Amfibiestridsskolan (AmfSS) Inriktningen är att organisationsenheten skall läggas eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer. 5) Följande andra enheter bör läggas ned -trängbataljon vid I 5 i -luftvärnsbataljon vid I 19 i -signalbataljon vid I 19 i -artilleribataljon vid I 19, varvid verksamheten inordnas i A 9 i Inriktningen är att enheterna skall läggas ned eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer. Verksamhets- förändringarna bör vara avslutade . 6) Följande organisationsenhet bör omlokaliseras -Försvarsmusikcentrum (FöMusC) från till Upplands- Inriktningen är att omlokaliseringen skall inledas eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer och vara avslutad . 7) Följande organisationsenhet bör omorganiseras -Redovisningsavdelning Bergslagen till Försvarsmaktens telenät- och markteleförband (FMTM) i Inriktningen är att omorganiseringen skall inledas eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer och vara genomförd . 8) Följande verksamheter bör flyttas -Marinbasverksamheten från /till / -Verksamheten inom Fjärde minkrigsflottiljen från /till / -Helikopterverksamheten från /till / -Motorskolan från till Inriktningen är att flyttningen av verksamheterna skall inledas den eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer och 9) Övriga förändringar inom vissa enheter -Militärdistriktsgruppen Gotlandsgruppen bör samlokaliseras med F 17:s enhet i -Den kvalificerade sjukvårdsutbildningen bör samlas till Försvars- maktens sjukvårdscentrum (FSC) i Inriktningen är att förändringarna skall inledas eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer och vara avslutade . Skälen för regeringens förslag och bedömning Traditionellt har frågor om Försvarsmakten behandlats i ordningen led- ningsförband, arméstridskrafter, marinstridskrafter och flygstridskrafter inklusive helikopterförband. Efter ett omfattande utredningsarbete inrättades myndigheten . De tidigare omkring 100 myndigheterna under regeringen slogs ihop till en enda myndighet. Statsmakterna har betonat att Försvarsmakten inte längre består av olika försvarsgrenar utan utgörs av en gemensam för- svarsmakt. Som en följd av detta har statsmakternas strävan varit att åstadkomma försvarsmaktsgemensamma lösningar och därmed integre- ring av likartade verksamheter mellan de tidigare försvarsgrenarna. Regeringen anser att ett samlat försvarsmaktsperspektiv måste genom- syra inte bara verksamhetens bedrivande utan också hur frågor om Försvarsmaktens grundorganisation behandlas och redovisas. Integratio- nen av myndighetens olika delar måste bli uppenbar både i teorin och i praktiken. Regeringen vill åter understryka betydelsen av det försvars- maktsgemensamma. En strävan har därför varit att söka möjligheter att genom integrering skapa en mer rationell och effektiv verksamhet och försvarsmakt. Regeringen anser vidare, som en utgångspunkt, att effektivitet och långsiktighet skall vara styrande för utvecklingen av Försvarsmaktens grundorganisation. Med långsiktighet avses att organisationen är hållbar under förutsättning att likartad verksamhet genomförs. Integration av funktioner och system utgör viktiga element i den framtida strukturen. behövs det färre organisations- enheter än för att försörja insatsorganisationen och därutöver nöd- vändiga kompetenser. Med ett färre antal utbildningsplatser ökar betydel- sen av att de kvarvarande enheterna erbjuder goda utbildningsbetingelser inom ramen för låga fasta kostnader och att de klarar framtida miljökrav. Metod och geografisk viljeinriktning Det är viktigt att inriktningen avseende grundorganisationen är spårbar i meningen att de olika delarna kan härledas till de faktorer som skall styra grundorganisationens utformning. För att göra denna spårbarhet tydlig har regeringen använt följande analysmetod. Inledningsvis har alla organisationsenheter granskats mot följande faktorer. De två sist nämnda faktorerna utgör en sammanfattande värdering av de sex första faktorerna. -Integrerad garnison/organisationsenhet, -Hyreskostnad 2008, -Behov av nyinvesteringar, -Sammanfattande faktorer: *Rationell och effektiv plattform, *Långsiktigt hållbar enhet. Arbetet har därefter bedrivits i två steg. I ett första steg i analysarbetet har regeringen utgått bl.a. från de krav som ställs på insatsorganisationens förband att kunna uppträda i de olika miljöer när det gäller klimat, geografi och hydrografi som landet representerar samt det förhållandet att de för Försvarsmakten nödvändiga kompetenserna måste kunna vidmakthållas och utvecklas. Med utgångspunkt i de olika geografiska förutsättningar som råder avseende bland annat terrängens utseende, klimatologiska och hydro- grafiska förhållanden anser regeringen att utbildning och övrig verksam- het skall genomföras i olika regioner för att insatsorganisationens personal sammantaget skall ha kompetens och förmåga att uppträda i hela landet. För markstridsförbanden innebär detta att verksamhet skall kunna genomföras i såväl norra och mellersta som . För de förbanden innebär detta att verksamheten skall kunna genomföras i såväl som . För flygförbanden innebär detta att verksamheten skall kunna genomföras i såväl norra som . Det är särskilt viktigt att förmåga och kompetens att genomföra väpnad strid i eller i anslutning till bebyggd miljö och i subarktisk miljö ges prio- ritet. För att uppnå de operativa kraven när det gäller att övervaka territorium är det enligt regeringen nödvändigt att förband har baseringsmöjligheter för att kunna lösa uppgifter främst i och i . Flygförband skall, med motsvarande krav som grund, vara baserade i norra och . Regeringen anser vidare att grundorganisationen skall utformas så att de för Försvarsmakten nödvändiga kompetenserna vidmakthålls och utvecklas. Detta bör ske vid särskilda plattformar för att skapa förutsätt- ningar för att kunna utvecklas mot för funktionen specifika kompetens- centrum. Regeringen vill framhålla ytterligare en aspekt som är av grund- läggande betydelse. Regeringen har i prop. 2004/05:5 redovisat sina säkerhetspolitiska utgångspunkter och frågor om framtida hot. Dessa förhållanden måste också i nödvändig utsträckning återspeglas när det gäller utformningen av grundorganisationen. har enligt Prop. 2004/05:43 regeringen särskild aktualitet när det gäller militära förband och två största städer. och är på olika grunder av stor betydelse för . Regeringen nöjer sig här med att peka på två sådana väsentliga grunder. Den ena är att är huvudstad med säte för bl.a. regering och riksdag. Den andra är att har största hamn. Den förändrade hotbilden innebär bl.a. att de s.k. nya hoten fått en allt större aktualitet. Hotutvecklingen och de två storstädernas position leder enligt regeringen till att det är nödvändigt att tillförsäkra att det finns utbildade militära förband och resurser med uppgift att kunna uppträda i de två nämnda storstadsområdena. Sammantaget leder detta till att regeringen redan i det första steget av analysarbetet har kunnat fastslå att ett antal organisationsenheter för arméstridskrafterna och flygstridskrafterna bör bibehållas och således ingå i den framtida grundorganisationen. I ett andra steg har sedan övriga organisationsenheter ytterligare värderats mot de nämnda faktorerna. Regeringen har efter detta steg kunnat fastslå vilka övriga organisationsenheter som bör bibehållas och ingå i den framtida grundorganisationen. Det bör redan här påpekas att regeringen anser att organisationsenheten Högkvarteret skall bibehållas och vara fortsatt lokaliserad till . Frågor om Högkvarteret eller denna organisationsenhets inre organisa- tion och uppgifter kommer fortsättningsvis inte att behandlas i detta sammanhang. Överväganden kring vissa dimensionerande förutsättningar Regeringen anser det är av central betydelse att grundorganisationens kapacitet medger att insatsförbandens operativa förmåga kan skapas genom utbildning och övningar. Det är vidare nödvändigt att utbild- ningen kan genomföras inom ramen för den stridsenhet i vilken för- banden skall verka. Det är för arméstridskrafterna och amfibiekåren som regel inom allsidigt sammansatt bataljonsstridsgrupp, för sjöstrids- krafterna inom division/stridsgrupp och för flygstridkrafterna inom divisions ram. Det framtida utbildnings- och övningssystemet bör vara utformat så att statsmakternas krav på insats och beredskap och Försvarsmaktens behov av kompetenser därutöver kan innehållas. Kraven på personaluppfyllnad av insatsorganisationen, internationella insatser, beredskap, territoriell integritet och kompetensutveckling bör vara styrande för den årliga pro- duktionen av totalförsvarspliktiga. Den grundorganisationsstruktur som regeringen redovisar är inriktad mot en volym om ca 10 000 total- försvarspliktiga. Inom ramen för utbildningssystemet vill regeringen inleda med att behandla frågan om funktionsutbildning inom markstridsförbanden i för- hållande till en med de mekaniserade förbanden integrerad utbildning. Regeringen konstaterar att det vid utbildningsplattformarna har gjorts ibland omfattande investeringar för den specifika utbildningen. Platt- formarna är vidare utformade för en viss volym totalförsvarspliktiga. Inom ramen för den framtida volymen totalförsvarspliktiga som skall gälla är det väsentligt att skapa en rationell utbildningsverksamhet. Detta innebär att kapaciteten måste utnyttjas optimalt. Regeringen anser att ett system med separata utbildningsplattformar för respektive funktion principiellt bättre sörjer för att kompetensen bibehålls och utvecklas än ett system med integrerade plattformar. I en försvarsmakt som kommer att reduceras skapas bäst förutsättningar för kompetensutveckling m.m. om den ifrågavarande verksamheten samlas på ett ställe och inte sprids ut på flera ställen. Sammantaget anser regeringen att fördelarna blir större med ett system med separata utbildningsplattformar för respektive funk- tion än ett system med plattformar med verksamhet integrerad med mekaniserad utbildning. Utgångspunkten bör därför vara att denna inriktning tillämpas. skall understrykas att när det gäller funktioner med begränsad verksamhetsvolym kan det vara mer fördel- aktigt med en integrerad verksamhet. Synsättet medför således att funktionen i allmänhet prioriteras före en integrerad verksamhet. Detta innebär emellertid inte att olika enheter inte kan lokaliseras till samma ort för att därmed skapa förutsättningar för samövning och samträning mellan mekaniserade förband och andra delar av främst markstridsfunktionen. Regeringen har dock bedömt att det är av större betydelse att kompetensen inom funktionen hålls samman. För respektive truppslag inom markstridsförbanden bör målet att uppnå full duglighet för funktionen inom ramen för bataljons nivå prioriteras. Volymen inom en funktion bör därför sammantaget över landet vara tillräcklig för att utgöra en minsta bas för kompetensbevarande och för att möjliggöra övning i minst halvbataljon. Detta innebär för respektive funktion en volym på i genomsnitt minst ca 500 totalförsvarspliktiga/år. Regeringen anser att utbildningen bör genomföras vid en plattform för de funktioner som har en årlig volym totalförsvarspliktiga som uppgår till ca 800. För funktioner som endast behöver ca 350-500 totalförsvarspliktiga bör utbildningen av rationalitetsskäl däremot samordnas och integreras med en mekaniserad plattform. När det gäller jägarplattformar kan följande anföras. Det är angeläget att jägar- och underrättelseutbildning kan bedrivas på en plats vid en särskild utbildningsplattform med hänsyn till tjänstens särart. För utbild- ning av detta slag erfordras goda utbildningsförutsättningar och infra- struktur bl.a. för fallskärmsutbildning och närhet till transportflyg samt helikopterenheter. Denna plattform kan lokaliseras till någon av de nuvarande plattformarna vilka finns i södra respektive norra . Om den kvarvarande plattformen skall lokaliseras till krävs utbildningskapacitet och kompetens i norra för att säkerställa möjlighet att genomföra utbildning i subarktiskt klimat.