prop · GS0356 · 2004-12-22 00:00:00 — De hinder som finns för turistnäringen att ta till sig och använda ny teknik samt att påverka utvecklingen av densamma är främst ekonomiska hinder, i form av många små företag med begränsade resurser, organisa- toriska hinder i form av en heterogen näring med traditionellt sett svårig- heter att samarbeta på ett effektivt sätt gentemot marknaden, och kun- skapsmässiga hinder i form av många små företag med begränsade resur- ser i form av både tid, personal och pengar. Dessutom är infrastrukturen i vissa delar av landet ett hinder, både avseende tillgång till snabb upp- koppling till fasta nät och tillgång till stabila och snabba mobila nät. Det gäller inte minst den del av turistnäringen som representerar kultur och natur där många av dessa platser och företag finns i glest bebyggda om- råden runt om i . Genom att strategiskt använda sig av IT kan turistnäringen öka sin in- ternationella konkurrenskraft och ge förutsättningar till nya marknads- segment, fler jobb och ökad produktivitet i hela samhället. I en hård internationell konkurrens om att få stå som värd för betydelse- fulla internationella idrottsevenemang stöder staten på olika sätt idrotts- organisationer som önskar arrangera sådana evenemang, främst genom stödet till specialidrottsförbunden som fördelas av . Sådana evenemang kan förväntas bidra till en ökad internationell upp- märksamhet för . Regeringen följer idrottsrörelsens intresse för, förmåga och ambition att ta på sig ansvaret för att arrangera sådana eve- nemang och noterar att aktivt arbetar med frågan, vilket bl.a. framgår av förbundets skrift Fler internationella idrottseve- nemang till . Regeringen avser att i dialog med idrottsrörelsen identifiera hinder och möjligheter för idrottsorganisationerna att erhålla och arrangera internationella idrottsevenemang. Stora internationella idrottsevenemang i har en stor betydelse för bilden av utomlands, men även för turistnäringen i landet som helhet. Mästerskap i de stora publika idrotterna lockar stora mängder åskådare främst från och övriga deltagande länder. Även andra regelbundet återkommande större idrottsevenemang som , , , och lockar många internationella gäster till både som deltagare och åskå- dare. Målet för jämställdhetspolitiken är ett samhälle i vilket kvinnor och män har samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla om- råden. Jämställdhetspolitikens mål innebär en jämn fördelning av makt och inflytande, samma möjligheter till ekonomiskt oberoende, lika vill- kor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete samt utvecklings- möjligheter i arbetet. Det pågår ett arbete med att genomföra en jämställdhetsanalys inom turistpolitiken och det skall tas fram mål och indikatorer för området. Inom turistområdet saknas i allt väsentligt könsuppdelad statistik, vil- ket försvårar genomförande av angelägna studier och forskning. När det gäller genomförd turismforskning utifrån ett könsper- spektiv konstaterar , professor i kulturgeografi, i boken bl.a. följande: Det finns ett antal avgörande könsrelaterade faktorer som avgör res- mönstren. Dessa faktorer är bl.a. ekonomi, kultur, yrken, vanor och erfarenheter. Turistnäringen skiljer sig inte speciellt mycket i jämförelse med andra näringar när det gäller kvinnors och mäns arbetsuppgifter. Kvinnor återfinns oftast i de lägsta positionerna och män innehar oftast de högre positionerna och därmed även högre löner. Kvinnor arbetar även i större utsträckning deltid i låglöneyrken i jämförelse med män. I regeringens handlingsplan för jämställdhetspolitiken (skr. 2002/03:140) betonas bl.a. att könsmaktsordningen måste bekämpas. Trots en lång historia av aktivt jämställdhetsarbetet präglas vårt samhälle fortfarande av en könsmaktsordning. Arbetet måste fortsättningsvis ges Prop. 2004/05:56 en mer feministisk inriktning. Det innebär att vi måste vara medvetna om att det råder en könsmaktsordning, att kvinnor är underordnade och män är överordnade. Det innebär också att regeringen betraktar manligt och kvinnligt som sociala konstruktioner, dvs. könsmönster som skapas utifrån uppfostran, kultur, ekonomiska ramar, maktstrukturer och politisk ideologi. Könsmönstren skapas och upprätthålls både på det personliga planet och på det samhälleliga planet. Dessa strukturer gäller även inom det turistpolitiska området. I har konsumentpolitiken en lång tradition. Konsumenterna skall kunna lita på att varor och tjänster de köper är säkra och marknadsfö- ringsmetoder och reklam skall hålla en viss standard. Trygga konsumen- ter är en förutsättning för en fungerande marknad. För turistnäringen innebär det bl.a. att olika turistarrangemang skall marknadsföras på ett korrekt sätt och motsvara förväntningarna samt att reklamationer skall behandlas riktigt och rättvist. Vidare har nya försälj- ningskanaler och kommunikationssätt skapat nya utmaningar för konsu- mentpolitiken. Regeringen arbetar t.ex. aktivt för att motverka s.k. modemkapningar, spam och andra fenomen som riskerar minska konsu- menternas förtroende för Internet som medium för att köpa varor eller t.ex. boka och betala en resa. Tjänstesektorn, till vilken turistnäringen hör, växer. Inom EU är tjänstesektorn, mätt i BNP, dubbelt så stor som tillverkningssektorn och så stor om sociala och offentliga tjänster inräknas. Tjäns- ters säkerhet har kommit att alltmer aktualiseras i konsumentpolitiken, såväl nationellt som på EUnivå. Det finns t.ex. en växande efterfrågan bland konsumenter, inte minst bland barn och unga av upplevelserelate- rade aktiviteter, som är avsedda att vara utmanande eller omtumlande och som därmed ofta kan innebära risker. Forsränning och glaciärsäker- het är exempelvis områden som på olika sätt aktualiserats i det av rege- ringen initierade arbetet med att utveckla en strategi för tjänsters säker- het. Konsumenttjänster omfattas av den nya produktsäkerhetslagen (SFS 2004:451). I linje med två regeringsuppdrag har inlett ett aktivt arbete inom området i vilket samarbete mellan olika aktörer på lokal och central nivå står i centrum. Det omfattar i synnerhet fritids, rekreations och nöjesaktiviteter. För att få underlag för ett säkerhets- arbete där risker kan belysas och förebyggas har regeringen i budgetpro- positionen föreslagit en fördubbling av medlen till det skade- registreringssystem (EHLASS), som handhas av och ut- gör en viktig grund för bl.a. arbete. Även på EUnivå har ett arbete inletts avseende tjänstesäkerhet och har inriktat sitt arbete på turism och idrotts och fritidsverksamhet. 4.9Europeiskt och internationellt samarbete på turist- området Genom ändringar I EG-fördraget 1993 togs åtgärder på turistområdet upp på listan över Europeiska gemenskapens aktiviteter, se artikel 3.1.u i EG- fördraget. Där anges dock ingen riktning för en gemensam turistpolitik, och det ges inte heller någon rättslig grund för åtgärder inom turistområdet. Samarbete inom turistområdet förekommer dock inom en rad områden. Politiska beslut i turistfrågor behandlas i Rådet för konkurrenskraft. För beslut i Rådet krävs enhällighet mellan medlemsländerna. I det nya Fördraget om upprättande av en vil- ket väntas träda i kraft , skapas en rättslig grund för åtgär- der inom turistområdet. I artikel III-281 anges att unionen skall kom- plettera medlemsstaternas insatser inom turistsektorn, särskilt genom att stärka konkurrenskraften hos unionens företag inom denna sektor. Unio- nens insatser skall syfta till att stimulera skapandet av en miljö som är gynnsam för företagsutvecklingen inom sektorn samt främja samarbetet mellan medlemsstaterna genom utbyte av best practices. Åtgärder för att komplettera de insatser som görs av medlemsstaterna skall föreskrivas i europeiska lagar eller ramlagar. De skall antas enligt det ordinarie lag- stiftningsförfarandet. Åtgärderna får inte omfatta någon harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning. är i en ledande position när det gäller inkommande turister och turistnäringen är viktig för sysselsättningen i flera europeiska regioner. Inom Europeiska kommissionen är placerad på gene- raldirektoratet Näringsliv. Utgångspunkterna för ar- bete är att förbättra kvaliteten, stärka konkurrenskraften och hållbarheten inom europeisk turistnäring. En av de viktigaste uppgifterna är att bejaka turistnäringens intresse inom olika områden vid framtagande av lagstift- ning eller EU-program. Vidare arbetar man med kunskapsspridning och främjande av samarbete mellan medlemsländerna på turistområdet. Ett nära samarbete förs med den rådgivande kommittén för turism, () bestående av representanter från medlems- staterna och EES-stater. Samarbete sker även med övriga europeiska institutioner, turistnäringen och andra intressenter. Nyckelaktiviteter för kommissionens arbete med turistfrågor: anordnas av kommissionen i samarbete med TAC i något av medlemsländerna. Syftet är att skapa en dialog med turistnäringen och andra intresserade aktö- rer. Främja hållbar utveckling. Informera om finansiella stödinstrument och stödja ett effektivt användande av dessa. Det finns inom EU ett stort antal transna- program där företag och andra aktörer inom turistsek- torn kan söka ekonomiskt stöd. Att utveckla metoder och skapa gemensamma verktyg för att utvärdera kvaliteten på turistdestinationer och service. Att skapa och utveckla sysselsättningen inom turistnäringen. har förändrats radikalt de åren i och med och de baltiska staternas återupprättade själv- ständighet . Det är en utveckling som inneburit en stor ökning av kontakter mellan , dess regioner, kom- muner och medborgare. har utvecklats till en av de mest dynamiska tillväxtregioner i världen. Den andel av svensk export som går till de baltiska länderna, och har fördubblats . Utvidgningen av EU har också inneburit att alla länder runt Öster- sjön utom är medlemmar i . Detta innebär naturligtvis mycket goda möjligheter för fortsatt positiv utveckling bl.a. av den inre marknaden. De ökade kontakterna och en förbättrad kännedom om län- derna kring skapar förutsättningar för en ökad turism både mellan länder i regionen och av besökare från länder utanför Östersjö- regionen. för , i korthet Baltic 21, grundas på den politiska viljan att förbättra samarbetet om hållbar utveckling i Östersjö- regionen och att genomföra i regionen. Genomförandet av Baltic 21 har redan pågått . Det är ett unikt sätt att hantera behovet av en hållbar utveckling i en region där problemen ser likadana ut och delas av alla, men där länderna har olika förutsättningar. Åtgär- derna inom Baltic 21 täcker sju ekonomiska sektorer samt utbildning och fysisk planering. Sektorsmålen grundas på en vision för en hållbar ut- veckling i . I handlingsprogrammet för turistsektorn inom Baltic 21 ligger fokus på att få till stånd en gemensam förståelse och medvetenhet om kraven på hållbar turism, både bland kunder och inom turistnäringen. och är huvudpartner för den här delen av programmet. Turismens betydelse för regional och ekonomisk utveckling ökar . Den potentiella effekten på alla dimensioner av hållbar utveckling förväntas öka i takt med att antalet turistresor ökar. Länderna runt har utvecklat strategier där flera intressenter ingår för att främja en hållbar turism genom att öka antalet och efterfrågan på miljövänliga turisterbju- danden. Turistsektorn har därför en viktig roll när det gäller att främja en hållbar utveckling. I flera länder har man valt att marknadsföra turismerbjudanden genom att använda gröna etiketter: Destination 21 i , Viabono i , i och Naturens Bästa i (se Prop. 2004/05:56 avsnitt 4.3.1). planerar också att införa . öka förståelsen för vad hållbar turism innebär, har ansträngningar gjorts i samtliga länder för att hitta utvecklingsexempel. De visar också vilka metoder som kan användas för att få ekonomiska intressen att samman- falla med bevarande av naturresurser och lokalbefolkningens behov. har tagit fram en uppsättning indikatorer för utveckling av en hållbar turism. Hållbarhetsindikatorer har utvecklats för kustområdet ge- nom samarbete mellan experter från de respektive länderna. Konferenser och seminarier om hållbar turismutveckling, landsbygds- turism och ekoturismprojekt har arrangerats, framför allt i de baltiska länderna. Under ordförandeskapet i Östersjöstaternas råd arrangerade och seminarier inom ramarna för turistsegmentet. 4.9.3Nordisk ad hoc-grupp för turism för näringspolitik (ÄKN) finns en en ad hoc-grupp för turism. Gruppen arbetar med turist- relaterade frågor, som främjar turismens utveckling i de nordiska län- derna. 5En politik för en långsiktigt konkurrens- kraftig svensk turistnäring Regeringens förslag: Målet för turistpolitiken skall vara följande: skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. Skälen för regeringens förslag: Målet för den nuvarande turistpoliti- ken är att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring. Detta mål svarar, enligt rege- ringens uppfattning, inte tydligt nog mot regeringens övergripande ambi- tioner att främja en hållbar tillväxt och en ökad sysselsättning för kvinnor och män genom fler och växande företag i alla delar av landet. Regeringen har i senare års budgetpropositioner redogjort för en ambi- tion att antalet nystartade företag liksom antalet företagare skall öka. En ökad ekonomisk aktivitet genom fler och växande företag är grund- läggande för att främja tillväxten i . Tillväxten i sig är en förut- sättning för att värna och utveckla välfärden. Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. Målet gäller för alla politikområden. Detta är således också ett mål för utvecklingen av turistpolitiken. Hållbar tillväxt är tillväxt som bidrar till hållbar utveckling. Med hållbar avses att politiken skall bidra till att nu- varande och kommande generationer kan erbjudas sunda ekonomiska, sociala och ekologiska förhållanden. Hållbar utveckling handlar om att värna och nyttja givna resurser på ett hållbart sätt. Men det handlar också Prop. 2004/05:56 om att långsiktigt förvalta och investera i mänskliga, sociala och fysiska Om turistnäringen skall bidra till en hållbar tillväxt så betyder det att tillväxten inte får ske på bekostnad av försämringar av ekono- miska, sociala, jämställdhets- och ekologiska villkor. Naturmiljön och kulturlandskapet erbjuder goda möjligheter till rekreation och turism. Turistiska aktiviteter kan dock ge upphov till störningar som medför att ekosystemen inte förmår att långsiktigt tillhandahålla dessa tjänster. Av- vägning för att undvika konflikter mellan turistnäringens, de areella nä- ringarnas och andra sektorers anspråk på mark- och vattenresurserna och möjligheter till samutnyttjande bör bl.a. beaktas inom ramen för den fy- siska planeringen. Den ekologiska dimensionen av hållbar utveckling sätter sålunda vissa gränser även för turismen. är en rätt dimensionerad och natur- nära turistverksamhet med höga upplevelsevärden för kvinnor och män av stor betydelse för att skapa en långsiktigt hållbar utveckling. Motsva- rande gäller också på kulturområdet. Det är också viktigt att ta till vara de möjligheter som de sociala, kultu- rella och miljömässiga aspekterna kan ha som drivkrafter för tillväxt och utveckling. Ett exempel är naturvård. Värdefulla naturområden kan vara en förutsättning för lokal och regional utveckling för kvinnors och mäns entreprenörskap inom turistnäringen. Dock ställer detta stora krav på ett varsamt nyttjande för att inte motverka en hållbar utveckling. En långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring kan även bidra till en po- sitiv utveckling av den sociala dimensionen i hållbar utveckling om till- växten tillvaratas för att öka kvinnors och mäns livskvalitet. Den ekono- miska drivkraften kan således ha betydelse för möjligheter att lokalt eller regionalt utveckla det sociala området. För att stärka den innovativa förmågan hos företag behöver den strate- giska samverkan mellan företag utvecklas. Exempel på former av strate- gisk samverkan kan vara klusterinitiativ för både regionala och lokala aktörer. Genom dessa samverkansformer sker ett ömsesidigt utbyte och en ökad kompetensutveckling. För att stärka samverkan mellan företags- nätverk samt universitet, högskolor och forskningsinstitut behöver före- tagen bättre kunskap om hur en sådan samverkan kan komma till stånd. Därför är det viktigt att det finns arenor där dessa aktörer kan mötas. Regeringen föreslår därför att målet för turistpolitiken skall vara föl- jande: skall ha en hög attraktionskraft som turistland och ha en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. Regeringens förslag: Turistpolitiken skall utgå från två perspektiv ett näringsfrämjande och ett Sverigefrämjande. Det näringsfrämjande per- spektivet skall avse främjande av utvecklingen av en konkurrenskraftig turistnäring som bidrar till en hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. Det Sverigefrämjande perspektivet skall omfatta en samordnad och effektiv marknadsföring och marknadsbearbetning av och dess regioner som resmål/besöksmål på företrädesvis den internationella marknaden. Regeringens bedömning: Turistnäringen har stor samhällsekonomisk betydelse och bidrar, rätt utformad, till en hållbar utveckling. Den har också en tillväxtpotential, som kan bidra till att skapa många nya arbets- tillfällen för såväl kvinnor som män i alla delar av landet. Turistnäringen är beroende av ett effektivt samspel mellan offentliga och privata aktörer såväl lokalt, regionalt, nationellt som internatio- nellt. En mer utvecklad samverkan och dialog kring viktiga utvecklings- områden krävs mellan offentliga aktörer och turistnäringens aktörer. För att ta till vara turistnäringens tillväxtpotential krävs bl.a. att staten och kommunerna tar större hänsyn till såväl det turistiska företagandets särskilda förutsättningar, villkor och behov som de allmänna betingel- serna för entreprenörskap, och då särskilt ur ett jämställdhetssperspektiv. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Turistnäringens struktur och affärslogik skiljer sig från andra tjänstenäringar och export- näringar. Turistnäringens produkter och tjänster konsumeras på turist- destinationen och inte där kunden bor. De stora intäkterna i näringen hamnar ofta hos företag som driver hotell, stugor, vandrarhem eller cam- pingplatser (bo) och hos transportföretag (resa), restauranger och livsme- delsbutiker (äta), snarare än hos de attraktiva företeelser som är själva orsaken till resan (göra). Turistnäringen är inte en enhetlig bransch, utan utgörs av delar av ett stort antal branscher. På motsvarande vis finns inte heller någon enhet- lighet på den offentliga sidan. Frågor av avgörande betydelse för turist- näringens utveckling hanteras inom ett stort antal sektorer, av statliga myndigheter och kommuner. En grundförutsättning för en framgångsrik utveckling av turistnäringen är att berörda statliga myndigheter förmår inkludera turistnäringens perspektiv i sina respektive sektorsuppdrag. Motiven för att staten skall engagera sig i svensk turism och dess ut- veckling är bland annat följande: Turistnäringen har en stor samhällsekonomisk och tillväxtpolitisk betydelse, både som exportnäring och inhemsk näringsverksamhet. En betydande del av infrastrukturen som är av stor betydelse för tu- ristnäringen som transporter, sevärdheter, natur, kultur etc. ägs av staten eller är offentliga angelägenheter. Turistnäringen är viktig från tillväxt- och sysselsättningsperspektiv, speciellt i glesbygd och i områden där annan näringsverksamhet har sämre förutsättningar att utvecklas. Turistnäringen är föremål för statligt engagemang i de flesta länder. 2004/05:56 Världens största näring har, med få undantag, ett stöd från det of- fentliga genom nationella turistorganisationer. Turistfrämjandet är en viktig del av den mer omfattande Sverige- främjande verksamheten. Turistnäringen är en genuint småskalig näring. Ett näringsfrämjande perspektiv innebär för turistnäringen särskilt bety- delsefulla insatser som företagsutveckling, affärsutveckling, främjande av entreprenörskap, innovationsutveckling, regelförenkling och konkur- rensfrämjande arbete. Det handlar om att främja en hållbar tillväxt och en ökad sysselsättning hos kvinnor och män genom fler och växande före- tag. En ökad ekonomisk aktivitet genom fler och växande företag är grundläggande för att främja tillväxten i landet. Tillväxten är i sig en för- utsättning för att värna om och öka välfärden. Ökat företagande bland kvinnor och män är av stor betydelse för den svenska tillväxten och sysselsättningen. Regeringen arbetar med att ut- veckla gynnsamma förutsättningar för företagandet, både för att öka ny- företagandet och för att få redan etablerade företag att växa. Åtgärder för turistnäringen är en viktig del i den svenska näringspoliti- ken. Dels för näringens egen utveckling, dels som en näring för att göra och dess regioner mer attraktiva att bo och verka i. Företagandet inom turistnäringen skiljer sig inte från de inom annat företagande. För turistnäringen viktiga frågor bör naturligt integreras i näringspolitiken och dess insatser för att främja en fortsatt utveckling av turistnäringen. Insatser som görs inom näringspolitiken för entreprenörskap, regelverk, kapitalförsörjning och företagsutveckling skall även omfatta företag inom turistnäringen. Stimulera entreprenörskap och företagande hos kvinnor och män Företag och affärsprojekt föds, utvecklas och blir framgångsrika genom innovativa kvinnor och män med tilltro till sin egen och andras förmåga och möjlighet till utveckling. I det globala kunskapssamhället blir det därför allt viktigare att ta till vara kvinnors och mäns initiativkraft och kompetens för att främja länders och företags konkurrenskraft. Arbetslivet i präglas av stora företag och en stor offentlig sek- tor som står för en betydande del av sysselsättningen. är det angeläget att kvinnor och män finner det intressant och naturligt att verka i egna företag. Små och kunskapsintensiva företag står för en stor del av innovationerna och är viktiga för att skapa nya jobb. De stora företagen, som ofta fungerar som beställare hos de mindre, är beroende av en struktur av nyskapande samarbetspartner. I internationell jämförelse startas få företag i vårt land. För långsiktiga utveckling är det viktigt att kvinnor och män upplever det som positivt och naturligt att starta och driva företag och affärsprojekt och att attityden till misslyckanden förändras. Att försöka på nytt och lära av misstagen måste i högre grad än ses som ett tecken på stark drivkraft och vilja att ta affärsmässiga risker. En viktig del i utmaningen att skapa bättre förutsättningar för kvinnors och mäns företagande, entreprenörskap och innovationer är att bidra till att skapa positiva attityder till att starta och driva företag. Företagande i turistnäringen ses inom många regioner som en av de viktigaste fakto- rerna för regionens utveckling. Kvinnors och mäns nyföretagande och väl avvägda regleringar för företagen har därför väsentlig betydelse för många regioner och därmed för den svenska tillväxten. Människors kompetens oavsett kön, ålder eller ursprung måste bättre tas till vara inom turistnäringen. Därför är det viktigt att regelverken som styr företagandet uppfattas som ändamålsenliga i sin utformning och tillämpning. tillhör de tio länder som reglerar affärslivet minst, enligt en undersökning av . Samma undersökning visar att också tillhör de tio länder som har de i praktiken bäst fungerande regleringarna och är ett av de länder där det är enklast att starta företag. Många av våra konkurrent- länder arbetar intensivt med att förenkla regelverken. Fortsatta förenk- lingar är därför även en viktig fråga för konkurrenskraft.