prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — Den särskilda insatsen för att höja ämneskompetensen hos lärare inom svenskundervis- ning för invandrare resulterade bland annat i att 380 lärare har höjt kompetensen genom att läsa poängsatta ämnesdidaktiska kurser i Svenska som andraspråk om minst 5 poäng. Flera av dessa har valt att fortsätta sina studier . Vuxenutbildningens roll i den regionala utvecklingspolitiken Arbetet med tillväxtavtalen följs upp . Den andra rapporten (Rapport om tillväxtavtalen Andra året, Ds 2002:34) presenterades . I rapporten framgår att de flesta av de nationella myndigheterna anser att avtalsarbetet ger mervärden. är en av 13 nationella myndigheter som avlämnat rapport. Verket konstaterar att kommunernas företrädare för utbildning i mycket begränsad utsträckning deltagit i kommunens tillväxtarbete. Det är stor fokusering på högskolan medan grund- och gymnasieskolan samt vuxenutbildningen ofta tas upp i mera begränsad omfattning. På regeringens uppdrag har kartlagt förekomsten av och verksamheten vid s.k. lärcentra. Rapporten beskriver hur verksamheten vid lärcentra ser ut runt om i landet, vilka utbildningsformer som bedrivs och vilka som studerar vid lärcentra samt hur lokala lärcentra finansieras och vilka kostnader som är förknippade med dessa. Verket ser ett problem med att lärcentra i stor utsträckning finansieras av tidsbegränsade strukturfonder. Statskontoret har haft i uppdrag att kartlägga hinder och problem som hänger samman med kommunernas ansvar för vuxnas lärande och föreslå åtgärder för att stärka förutsättningarna för det livslånga lärandet. Resultatet pekar på flera oklarheter i ansvarsfördelningen mellan stat och kommun samt att de lokala och regionala möjligheterna till samverkan mellan kommun och berörda aktörer inte tas till vara i tillräcklig omfattning. Regeringen avsatte 2002 som stöd till kommunerna för utveckling av en infrastruktur som stöd för vuxnas lärande. Dessa medel har fördelats till kommunerna av efter ett ansökningsförfarande. Den statliga satsningen kommer att slutrapporteras och utvärderas efter utgången av 2003. På regeringens uppdrag har analyserat behovet av förändringar av betygssystem och andra regler inom grundläggande vuxenutbildning för att möjliggöra studier på grundläggande och gymnasial nivå . I sin rapport konstaterar att de nu gällande styrdokumenten för grundläggande vuxenutbildning är motsägelsefulla. Styrsystemet för den grundläggande vuxenutbildningen utgår från samma perspektiv som för ungdomar. En konsekvens av detta blir att helheten och därmed flexibiliteten för den vuxne begränsas. Detta aktualiserar behovet av en översyn av styrdokumenten inom den grundläggande vuxenutbildningen. Regeringen avser att återkomma i denna fråga i samband med den proposition som följer med anledning av skollagskommitténs förslag. En mångfald av utbildningsanordnare har visat sig öka det pedagogiska utbudet och möjligheterna att anpassa utbildningen efter den enskildes behov och önskemål. har inneburit att antalet utbildningsanordnare inom vuxenutbildning ökat. På detta sätt har ett bredare utbildningsutbud uppnåtts, inte minst i fråga om yrkesinriktade kurser. har inneburit en femårsperiod av utveckling och förnyelse av den kommunala vuxenutbildningen. Den utvecklingskraft som skapats i dialogen mellan stat och kommun får inte gå förlorad när statens bidragsstyrning minskar. Det är viktigt att det förnyelse- och förändringsarbete som präglat kunskapslyftsperioden består också . Reformeringen av den kommunala vuxenutbildningen fortsätter, med utgångspunkt från beslut med anledning av propositionen om Vuxnas lärande (prop. 2000/01:72). Det blir en viktig uppgift för den nya Myndigheten för skolutveckling, och Nationellt centrum för flexibelt lärande att stödja kommunerna i det fortsatta förändringsarbetet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) har visat sig väl kunna möta behovet av att utbilda kvalificerad arbetskraft. Andelen examinerade som får arbete direkt i anslutning till utbildningen är mycket hög. En avgörande faktor för de goda resultaten är sannolikt att utbildningens utformning, innehåll och dimensionering bestäms i mycket nära samverkan mellan utbildningsanordnare och arbetslivets företrädare. Arbetslivets medverkan, som bl.a. innebär att svara för och finansiera ungefär en tredjedel av utbildningstiden i form av lärande i arbetet, utgör en garanti för utbildningens kvalitet och relevans. Det goda samarbete som utvecklats mellan enskilda utbildningsanordnare, kommuner, högskolor och företrädare för arbetslivet har bidragit till att KY har etablerats som reguljär utbildningsform. Efterfrågan från arbetslivet att få starta utbildningar är fortsatt hög. Satsningarna på att utveckla KY bör fortsätta i den takt det statsfinansiella läget medger. 7.5.3Nationellt centrum för flexibelt lärande (CFL) CFL har genomfört uppdraget att sammanföra Statens skolor för vuxna med den del av Distums verksamhet som rörde folkbildningen till en myndighet. Verksamheten har endast pågått under och det är därför för tidigt att se effekterna av de insatser som gjorts för att höja den pedagogiska och metodiska nivån i centrumets egen verksamhet samt i verksamheten inom folkhögskolor, studieförbund och vuxenutbildning ute i landet. Regeringen bedömer att verksamheten bör fortsätta med samma inriktning och i oförändrad omfattning. 7.5.4Svenskundervisning för invandrare (sfi) Svenskundervisning för invandrare (sfi) är en central del av integrationspolitiken. De resultat som verksamheten redovisar tyder på ett misslyckande. Mer än hälften av sfi-deltagarna har inte nått målet för sfi studier. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen uppmärksammade detta förhållande i propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72). Efter beslut (bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229) med anledning av denna proposition fastställde regeringen en ny kursplan för sfi. Regeringens bedömning är att det dessutom krävs grundläggande förändringar av svenskundervisningen för invandrare. Regeringen tillkallade därför 2002 en särskild utredare med uppgift att se över utbildningen, Utbildning i svenska för invandrare (dir. 2002:105). För att få en helhetssyn av mottagandet och introduktionen för flyktingar hade utredningen i uppdrag att bedriva arbetet i nära samarbete med översynen av mottagande av och introduktion för flyktingar (dir. 2001:87). Dessa båda utredningar skall redovisa sina betänkanden . Beredningen av förslagen från sfi- och integrationsutredningarna inleds . Resultatet av detta arbete skall inte föregripas, men oberoende av vilka lösningar som väljs kommer behovet av kvalificerade och kompetenta lärare i svenska som andra språk att vara stort. har haft ett uppdrag att svara för en sådan kompetensutveckling inom ramen för särskilt anvisade medel. Inför en kommande sfi-reform bör insatser redan nu göras för att stärka kompetensen bland sfi-lärarna. Det är en förutsättning för att en högkvalitativ språkutbildning för invandrare skall kunna anordnas. Regeringen avser att uppdra åt Myndigheten för skolutveckling att i samråd med CFL och Nationellt centrum för sfi och svenska som andra språk och i samarbete med ett eller ett par universitet eller högskolor genomföra en riktad kompetensutveckling för sfi-lärare i form av distansutbildning med stöd av ny teknik. För ändamålet ställs till Myndigheten för skolutvecklings förfogande från det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslaget 25:14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning. Folkbildningen erbjuder ett brett utbud av kurser och utbildningar och bidrar på så vis till en hög utbildningsnivå i landet och till att göra ett livslångt lärande möjligt för alla. Folkhögskolor och studieförbund når bättre än många andra aktörer människor med funktionshinder, korttidsutbildade och personer med utländsk bakgrund. och folkhögskolor har väl förmått att upprätthålla både volym och kvalitet i verksamheten . Studieförbunden har genomfört en verksamhet som i stort motsvarar föregående års verksamhet. Ökningen av studietimmarna inom kategorien annan gruppverksamhet innebär en fortsatt trend från föregående år. Det kan dels ses som en följd av skärpta kriterier för studiecirkeln, dels som ett uttryck för att studieförbunden i större utsträckning använder verksamhetsformen för rekrytering och introduktion av nya deltagare och målgrupper. Folkhögskolorna har i stort kunnat bibehålla antalet deltagare. Den minskning av antalet deltagarveckor som skett på folkhögskolornas långa kurser är enligt i första hand relaterad till neddragningen av de särskilda platserna inom . Utöver bidrag från staten är folkbildningen beroende av bidrag från kommuner och landsting. har det skett en negativ förändring, särskilt när det gäller kommunernas bidrag till studieförbundens verksamhet, som minskat med . Vissa kommuner har också helt tagit bort sina bidrag. Landstingens bidrag till folkhögskolornas verksamhet har minskat marginellt . Den pågående statliga utvärderingen, SUFO2 (dir. 2001:74), har ett särskilt uppdrag att belysa och analysera konsekvenserna av denna utveckling för folkbildningens möjligheter att nå sina mål. De kompletterande utbildningarna utgör ett värdefullt komplement till det offentliga skolväsendet genom att erbjuda utbildning inom ibland mycket smala yrkesområden. De ökande kompetenskraven i arbetslivet har tydliggjort behovet av kortare yrkesutbildningar efter gymnasieskolan. Kompletterande utbildningar tillgodoser viktiga behov inom detta område, men nya ramar för utbildningar av detta slag bör utvecklas. Den uppsökande verksamheten sker i många kommuner i nära samverkan med fackliga organisationer och handikapporganisationer. Verksamheten är betydelsefull för att nå vuxna med kortast utbildning. har formerna för den uppsökande verksamheten kontinuerligt utvecklats. Regeringens bedömning är att medlen har använts i enlighet med de syften som angivits för verksamheten och bör fortsätta med samma inriktning och i oförändrad omfattning. Särskilda insatser för vissa grupper Folkbildningen spelar en viktig roll för personer med olika funktionshinder. Regeringen finner det därför viktigt att även fortsättningsvis fördelar medel till de i riktlinjerna prioriterade målgrupperna, som t.ex. deltagare med funktionshinder. Medlen till utbildning av teckenspråkstolkar utnyttjas inte fullt ut. Bristen på lärare inom dessa utbildningar och bristen på studerande med tillräckliga kunskaper i teckenspråk har orsakat svårigheter att utbilda tillräckligt många tolkar. Pågående rekryteringsinsatser och utvecklingsarbeten för att kunna utbilda fler teckenspråkstolkar har ännu inte kunnat ge full effekt. gör därför bedömningen att medlen inte kommer att förbrukas helt för . Efterfrågan på kontakttolksutbildning har däremot ökat bl.a. på grund av det ökande antalet asylsökande. Mot bakgrund av ovanstående bör medel från anslaget för utbildning av teckenspråkstolkar tillfälligtvis föras över till anslaget för kontakttolkutbildning. 7.5.8Fortsatt utveckling av vuxnas lärande I det följande redovisas regeringens bedömningar med anledning av de förslag som redovisats i departementspromemorian (Ds 2003:23) Validering m.m. - fortsatt utveckling av vuxnas lärande och de synpunkter som inkommit under beredningen av ärendet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ärendet och dess beredning publicerade departementspromemorian Validering m.m. fortsatt utveckling av vuxnas lärande (Ds 2003:23). Promemorian behandlar ett antal frågor som är centrala för den fortsatta utvecklingen av vuxnas lärande. Några av frågorna har tidigare behandlats i Karriärvägledning.se.nu (SOU 2001:45) och Validering av vuxnas kunskap och kompetens (SOU 2001:78). I skrivelsen lämnas förslag som rör validering, vägledning, flexibelt lärande, eftergymnasiala utbildningar utanför högskolan och certifiering av utbildningsanordnare. Departementsskrivelsen har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr U2003/2018/SV). Regeringens bedömning: En särskild delegation för att främja utvecklingen av legitimitet, kvalitet och metoder för validering utanför högskoleområdet bör inrättas . Ansvaret för validering bör delas mellan utbildningsväsendet och arbetslivet. Genomförandet av validering bör ske genom regional samverkan mellan utbildningshuvudmän, branscher och arbetsmarknadens parter. Promemorians förslag: Med validering avses en strukturerad bedömning, värdering, dokumentation och erkännande av kunskaper och kompetens, som en person har oavsett hur de förvärvats. Validering fyller en viktig funktion i ett utbildningssystem som skall stötta det livslånga lärandet. Validering kan vara aktuell som ett underlag för studie- och yrkesvägledning, när man behöver visa sin faktiska kompetens för att få ett jobb och för att slippa läsa om avsnitt som man redan behärskar i en utbildning. För invandrare och flyktingar bör validering utgöra ett led i integrationsinsatserna. Validering bör genomföras där det finns kompetens för uppgiften. Det innebär att såväl skolväsendet som arbetslivet behöver engageras. Parterna på arbetsmarknaden, branschernas företrädare och olika utbildningscentra har viktiga uppgifter i ett delat ansvar för validering. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 En regional samverkan omkring validering bekräftelse på informell kunskap. diestödsnämnden (CSN) vill uppmärksamma att arbetsmarknadens parter kan säkerställa att vali- valideringsinsatser i förekommande fall kan bli deringen genomförs på ett rättssäkert sätt samt svåra att passa in i gällande regelverk för studie- med nödvändig metodisk och saklig kompetens. Målsättningen bör enligt LO vara att Flertalet personer som kommer att gå igenom utveckla ett enhetligt sammanhållet system, en en validering gör det inom ramen för en arbets- uppfattning även AMS delar. LO anser att vali- deringsdelegationen skall ha en mer markerad ringsinsats eller som anställd. roll och att beställar- och utförarrollerna tydligt bäras av den som finansierar insatsen i övrigt. bör hållas isär i fråga om dess sammansättning enskild person skall på eget initiativ kunna bli liksom i det regionala samarbetet, en synpunkt validerad inom ramen för en orienteringskurs i som TCO instämmer i. Liksom LO anser också den kommunala vuxenutbildningen. TCO att staten skall ta ett fortlöpande ansvar Statens uppgift vid utvecklingen av validering och delegationens arbete inte skall begränsas till bör vara att stödja det regionala utvecklings- LO anser att den bör knytas till Skolver- Ur nationell synpunkt är det särskilt ket, förordar Myndigheten för viktigt att likvärdighet, rättssäkerhet, kvalitet skolutveckling, föreslår en nationell och legitimitet skall kunna säkerställas. fyraårsperiod bör en delegation med företrädare för de viktigaste intressenterna disponera resur- det förordar en helt fristående validerings- ser för att främja denna utveckling. bör ges ställning som självständig myndighet, ser det som naturligt att det på nationell nivå men administrativt knytas till Nationellt cent- övergångsvis ges ett stöd till främjande av kvali- rum för flexibelt lärande. tet, legitimitet och metoder, men anser inte att Remissinstanserna: En stor majoritet av någon särskild myndighet eller nationellt organ remissinstanserna tillstyrker i allt väsentligt Vissa remissinstanser, där- utredningens förslag om inriktning och utveck- ibland , och ett antal ling av validering, det delade ansvaret mellan yrkesnämnder anser att finansieringen av valide- intressenterna vid genomförande och finansie- ring bör ses över och att staten bör ta ett större ring samt inrättandet av en valideringsdelegation. Dit hör (), , skyldighet att tillhandahålla validering. kontoret anser att fördelningen av det offentliga Handel, i (LO), ansvaret borde tydliggöras och sanktioneras i ett (), de flesta yrkesnämnderna, Svenska kommun- Skälen för regeringens bedömning: Det är en viktig uppgift för staten att säkerställa rätts- stad, , kommun, Arbetsmark- säkerhet, likvärdighet och kvalitet i validering. nadsstyrelsen (AMS), Myndigheten för skolut- De förslag om validering som framförs i depar- veckling, i (LHS) tementsskrivelsen vinner i allt väsentligt stöd organisationer vill att ordet värdering utgår ur ning bör de kunna utgöra riktlinjer för den fort- definitionen av validering för att bättre ansluta satta utvecklingen av valideringsarbetet. till begreppet recognition of skills and compe- Den modifiering av definitionen av validering tencies som används inom EU-gemenskapen. som flera av näringslivets organisationer förordar är värd att beakta. helhetsperspektiv och anser att validering bör aspekterna är centrala i det utvecklingsarbete inkludera incitament för högskolan att validera som delegationen avses stödja. mer än behörighet, en uppfattning som även ret för genomförandet av validering bygger på TCO, AMS, LO och delar. att berörda myndigheter och beställare svarar för kostnaderna för validering, en modell som i allt (DO) ser risker med förslaget och befarar att väsentligt vinner stöd. validering kan blir ett diskriminerande inslag där Universitetens och högskolornas ansvar för invandrare tvingas använda systemet för att få att göra individuella bedömningar av reella kun- skaper som sökande åberopar är reglerat i högskoleförordningen (1993:100) och berördes därför inte i skrivelsen. Högskolorna har fått särskilda medel för att stimulera utvecklingen av metoder för att bedöma och värdera reell kompetens. Det är ännu för tidigt att bedöma utfallet av denna satsning. Det är regeringens uppfattning att delegationen skall bedriva sitt arbete på en självständig grund med företrädare för olika parter. Kvalificerat administrativt stöd upphandlas hos en värdmyndighet så att goda resultat i delegationens kärnverksamhet kan uppnås. Regeringen avser att göra de preciseringar av regelverken som krävs för att rätten till studiestöd för validering inom ramen för en orienteringskurs skall bli tydligt avgränsad. Delegationens verksamhet beräknas kosta och finansieras genom neddragning av anslaget 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna. Regeringens bedömning: En försöksverksamhet med eftergymnasial lärlingsutbildning för vuxna till vissa små hantverksyrken bör genomföras. Promemorians förslag: De ökande kompetenskraven i arbetslivet har tydliggjort behovet av kortare yrkesutbildningar efter gymnasieskolan av ett slag som inte naturligt hör hemma inom kvalificerad yrkesutbildning eller i högskolan. Däribland finns utbildningar inriktade mot hantverksyrken som kräver av praktisk färdighetsträning efter genomgången gymnasieutbildning såsom guldsmed, sadelmakare, möbeltapetserare och många andra. Nyrekryteringen till hantverksyrken har varit liten eftersom flertalet hantverkare saknar ekonomiska möjligheter att erbjuda en lärlingsplats. Det är väsentligt att lärlingsutbildning för vuxna och yrkesutbildning som bygger på gymnasieskolans yrkesförberedande program utvecklas. Remissinstanserna: Promemorians förslag tillstyrks av nästan samtliga remissinstanser. , Myndigheten för skolutveckling och i (LO) förordar att hela systemet med eftergymnasiala yrkesutbildningar utanför högskolan borde ses över i ett sammanhang. LO anser vidare att sta- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tens ekonomiska åtaganden på området skall utökas. (), Statskontoret, () och är tveksamma till om vad de uppfattar som ytterligare nivåer i yrkesutbildningen är eftersträvansvärda. Skälen för regeringens bedömning: Behovet av att skapa utrymme för hantverksutbildningar efter gymnasienivån är påtagligt och vinner allmänt stöd av praktiskt taget hela arbetslivet samt av kommunerna. En allmän översyn av de kortare yrkesutbildningarna utanför högskolan är önskvärd men ersätter inte behovet av konkreta insatser också på kort sikt för hantverksutbildningarna. Det finns anledning att genomföra en försöksverksamhet med lärlingsutbildning för vuxna till vissa små hantverksyrken. Särskilda medel beräknas för ändamålet under anslaget 16.25:14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning. Regeringens bedömning: Det bör prövas om vissa påbyggnadsutbildningar kan vidareutvecklas till utbildningsformer som är ett statligt ansvar och är statligt finansierade. Påbyggnadsutbildningar som inte blir aktuella att överföra till annan utbildningsform bör kunna drivas vidare av nuvarande huvudmän. Promemorians förslag: Förändringarna inom utbildning och arbetsliv har gjort det angeläget med en översyn av påbyggnadsutbildningen (PU) inom vuxenutbildning. Utbudet är heterogent som det står klart att ett betydande antal PU svarar mot angelägna utbildningsbehov i samhället. Olika finansieringssystem och regelverk för de eftergymnasiala yrkesutbildningar som ligger utanför högskolan medför emellertid olägenheter. Från kommunalt håll har påtalats att systemet med riksrekrytering och interkommunal ersättning för PU inte fungerar ändamålsenligt. Det bör prövas om vissa påbyggnadsutbildningar kan överföras till andra utbildningsformer under ett statligt ansvar, i första hand kvalificerad yrkesutbildning. De kartläggningar Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning och har företagit visar att ett antal PU efter utvecklingsinsatser bör kunna prövas som kvalificerade yrkesutbildningar (KY). Förslaget innebär att samma kvali- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tativa krav som ställs på övriga sökande för att en utbildning skall godkännas som kvalificerad yrkesutbildning, också skall tillämpas på en tidigare påbyggnadsutbildning. Det bör prövas om ett antal kortare behörighetsgivande utbildningar med nationellt fastställda kursplaner kan överföras till statligt kostnadsansvar. Det gäller utbildningarna av elinstallatörer, ambulansförare, bussförare, trafiklärare och tekniker. Övertagandet av det ekonomiska ansvaret för cirka 120 utbildningar beräknas motsvara . Ett överförande från kommunerna till staten bör ske vid utgången av . Medel som beräknas under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner bör i stället tas upp under anslaget till KY fr.o.m. . Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning bör kunna tilldelas en särskild ekonomisk ram som motsvarar detta belopp. Inom denna ram prövas nya ansökningar om statsbidrag för utbildningar som utvecklats från PU med rätt till interkommunal ersättning. Ett överförande innebär inte att PU försvinner, men att en annan ansvarsfördelning mellan stat och kommun införs. Påbyggnadsutbildningar vilka inte blir aktuella att utveckla och överföra till andra utbildningsformer och tillgodoser lokala eller regionala behov kommer även fortsättningsvis att fylla en funktion. De bör drivas vidare av de nuvarande huvudmännen. Kommunerna bör erbjudas att kvalitetssäkra sådan verksamhet genom att får ett uppdrag att på begäran granska kursplanerna för PU. Detta kan fungera som ett stöd för såväl anordnande kommuner som de studerande. Utbildningsbehov av mer utpräglad gymnasial karaktär bör kunna tillgodoses inom gymnasieskolan eller den gymnasiala vuxenutbildningen. Remissinstanserna: Näst intill alla remissinstanser är positiva till utredningens förslag. Skälen för regeringens bedömning: Förslagen i departementsskrivelsen får ett entydigt stöd av remissinstanserna. Regeringen delar uppfattningen att det är viktigt att de kortare yrkesutbildningarna som bygger på gymnasieskolan utvecklas i takt med arbetslivets behov. Påbyggnadsutbildningarna motsvarar, tillsammans med den kvalificerade yrkesutbildningen, yrkeshögskoleutbildningarna och de kompletterande utbildningarna viktiga utbildningsbehov. Finansieringen av påbyggnadsutbildningarna genom reglerad interkommunal ersättning fun- gerar inte på ett tillfredsställande sätt. Det finns därför skäl att pröva om vissa påbyggnadsutbildningar kan överföras till statlig finansiering genom att de vidareutvecklas till utbildningsformer med ett statligt ansvar.