prop · GR031d9 · 2004-01-01 00:00:00 — 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Invandrare och flyktingar ...................................................................................... Mål, villkor och resultatindikatorer ..................................................... Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande............................ 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO).................... Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Analys och slutsatser............................................................................. Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet............................................................ Analys och slutsatser............................................................................. 12:2 Mottagande av asylsökande........................................................... 12:3 Migrationspolitiska åtgärder......................................................... 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden......................................... 12:6 Utresor för avvisade och utvisade ................................................ 5.8.712:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet............................................................ Analys och slutsatser............................................................................. 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter.............................................. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet .................................................................... Härledning av ramnivån 2004-2006. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar 10 Utgiftsutveckling inom politikområdet .................................................................. Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 10:1 .................... Härledning av anslagsnivå för 2004-2006, för 10:2 Integrationsåtgärder ............. Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 10:3 Kommunersättningar vid Härledning av anslagsnivå för 2004-2006, för 10:4 Hemutrustningslån............... 3.11 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 10:5 Ombudsmannen mot etnisk Utgiftsutveckling inom politikområdet .................................................................. Beslutade och utbetalade medel inom de lokala utvecklingsavtalen (1999 Utgiftsutveckling inom politikområdet .................................................................. Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 12:1 ....................... Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 12:2 Mottagande av avsylsökande.... Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 12:3 Migrationspolitiska åtgärder .... Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 12:4 ................. 5.11 Härledning av anslagsnivå för 2004-2006, för 12:5 Offentligt biträde i 5.13 Härledning av anslagsnivå för 2004-2006, för 12:6 Utresor för avvisade och 5.15 Härledning av anslagsnivå för 2004-2006, för 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar.......................................... 5.16 Bemyndigande för ekonomiska åtaganden - 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar............................................................... Utgiftsutveckling inom politikområdet .................................................................. Härledning av anslagsnivå för 2004-2006, för 47:1 Åtgärder för nationella 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner att lån tas upp i för det samlade behovet av hemutrustningslån intill ett belopp av 1 (avsnitt 3), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2004 (avsnitt 5), 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar enligt följande uppställning: 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden 12:6 Utresor för avvisade och utvisade 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet består av politikområdena Integrationspolitik, Storstadspolitik, Migrationspolitik och Minoritetspolitik. Förändringar av utgiftsområdesramen jämfört med ekonomiska vårproposition beror i huvudsak på att anslaget för utvecklingsinsatser i storstadsregionerna inte tillförs nya medel. skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (Avgifter vid , prop. 2002/03:63, bet. 2002/03:FiU27, rskr. 2002/03:189). Avgifter och ersättningar tillförs statskassan och redovisas mot inkomsttitel. För anslagsfinansierade myndigheter som inte erlägger någon avgift för årlig revision medför föreslagen nyordning en tillkommande kostnad. En kostnad som myndigheterna föreslås kompenseras för genom en nivåhöjning av anslagen . Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 8 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2004-2006. Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Integrationspolitiken omfattar frågor om invandrares introduktion i det svenska samhället och ersättning till kommunerna för flyktingmottagande, svenskt medborgarskap, åtgärder för att främja lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk bakgrund. Vi- dare ingår åtgärder för att förebygga och motverka etnisk diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Inom politikområdet finns myndigheterna , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) och . Integrationspolitiken är sektorsövergripande och berör ett flertal andra politikområden. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Totalt för politikområde Integrationspolitik 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Ett ökat antal asylsökande och ökad beslutskapacitet hos har medfört att kommunerna tagit emot fler flyktingar jämfört innan vilket har medfört ökade utgifter. måste därför tillföras anslaget 10:3 på höstens tilläggsbudget. DO tillförs på tilläggsbudget och anslagsnivån ökas med med anledning av ny lagstiftning samt en stadigt ökande ärendemängd. Därtill har politikområdet tillförts sammanlagt för perioden 20042006 för inrättande av skyddat boende m.m. för ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld. Ytterligare anslås till ett centrum mot rasism och annan intolerans samt för lokal verksamhet mot diskriminering. Av särskild betydelse för politikområdets måluppfyllelse är utvecklingen på arbetsmarknaden och inom utbildningsområdet samt bostadssektorn. har redovisat indikatorer för utvecklingen inom bl.a. arbetsmarknadssektorn. har regeringens uppdrag att i samverkan med berörda sektorsmyndigheter fortsätta att utveckla nyckeltal och indikatorer för integrationspolitiken i första hand för arbete, utbildning och boende samt uppväxtvillkor för barn och ungdomar med utländsk bakgrund. Förekomsten av etnisk diskriminering inom dessa områden skall därvid beaktas särskilt. Integrationspolitiken är en av mandatperiodens viktigaste frågor. Uppgiften att minska invandrares utanförskap har därför lyfts fram som en högt prioriterad uppgift. 3.3.1Mål, villkor och resultatindikatorer tande arbete pågår nu för att förbättra ge- Målen för integrationspolitiken fastställdes av (prop. 1997/98:16, bet. 1997/98:SfU6, rskr. 1997/98:68) samt kompletterades 2001 (prop. 2000/2001:01, bet. 2000/01:SfU2, rskr. 2000/01:72). En ytterligare ändring av målen beslutades av (prop.2002/ 2003:01, bet.2002/03:SfU2, rskr.2002/03:46). Integrationspolitikens mål enligt dessa beslut är: lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt för olikheter inom de gränser som följer av samhällets grundläggande demokratiska värderingar och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. beslut innebär att den generella politiken skall utformas efter samhällets etniska och kulturella mångfald. Det medför att integrationspolitikens mål är sektorsövergripande och uppfylls genom insatser inom många politikområden. nomförandet och uppföljningen av integrationspolitiken. För att få fram ytterligare idéer och fakta i detta syfte genomförde regeringen detta år det nationella symposiet arbetsmarknad för alla. Integrationspolitikens inriktning är att skapa förutsättningar för egen försörjning och delaktighet samt att värna grundläggande demokratiska värden. Invandrade män och kvinnor skall ges förutsättningar att försörja sig själva så fort som möjligt och skall ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Frågor som är förenade med den gemensamma värdegrunden skall ges ökad uppmärksamhet. Et- nisk diskriminering, rasism och främlingsfientlighet skall motverkas inom alla samhällsområden. Integrationspolitiken gäller alla som bor i . Detta ligger till grund för den generella politikens inriktning och utformning. Alla verksamheter skall genomsyras av detta integrationspolitiska perspektiv, på alla nivåer och inom alla områden. Den långsiktiga inriktningen på arbetet med att förebygga och motverka rasism m.m. har lagts fast genom att regeringen antagit en nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering, vilken också har presenterats för (skr. 2000/2001:59). Ett samlat grepp om integrationspolitiken Regeringen tillsatte en interdepartemental arbetsgrupp som skall se över hur genomförandet och uppföljningen av integrationspolitiken kan förtydligas inom ett antal politikområden i syfte att förbättra de integrationspolitiska resultaten. Arbetsgruppen skall bl.a. föreslå lämpliga indikatorer som möjliggör en mer sammanhållen uppföljning av insatser som sker för att nå integrationspolitiska mål. Se vidare avsnitt 3.6.3. Av central betydelse inom politikområdet är att kunskapen om levnadsvillkor och utvecklingen inom olika samhällsområden ur ett integrationsperspektiv skall öka. Därför har In- tegrationsverket som en av sina huvuduppgifter att ta fram kunskap om och analysera samhällsutvecklingen utifrån de integrationspolitiska målen och återkommande rapportera till regeringen om tillståndet och utvecklingen inom politikområdet. I Rapport 2002 har belyst utvecklingen när det gäller introduktionen av nyanlända invandrare, arbete, utbildning och boende samt uppväxtvillkor för barn och ungdomar med utländsk bakgrund. Rapporten utgör en viktig kunskapsbas för regeringen och den fortsatta utformningen av politiken inom de berörda områdena. har också utvecklat en strategi för hur kunskapen skall spridas till myndigheter och kommuner. För att få bättre kunskap och underlag för insatser som kan öka invandrares delaktighet i samhället har en särskild utredare (2000:02) fått i uppdrag att beskriva och analysera fördelningen av makt och inflytande inom olika samhällsområden ur ett integrationspolitiskt perspektiv. Ett slutbetänkande skall lämnas . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Kunskapen om diskriminerande hinder inom olika samhällsområden behöver öka och regeringen avser att tillsätta en utredning med uppgift att redovisa kunskapen om strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet inom ett antal centrala områden i samhällslivet och föreslå åtgärder mot sådan diskriminering. Utredningen om mottagande och introduktion av flyktingar (N2001:11) har i uppdrag att se över vilka hinder som finns för att flyktingar skall få en individuellt anpassad introduktion, bli självförsörjande och delaktiga i det svenska samhällslivet. Utredningen överlämnar sina förslag till regeringen. En särskild utredare utreder behovet av tillsyn och kvalitetskontroll över tolkförmedlingarnas verksamhet (dir. 2001:114, 2003:59). Ut- redningen skall överlämnas till regeringen . Introduktion av nyanlända invandrare Introduktionen av nyanlända invandrare syftar till att ge dem förutsättningar att kunna försörja sig själva och bli delaktiga i samhället. har till uppgift att stödja och följa kommunernas introduktion av flyktingar och även uppmärksamma övriga nyanlända invandrares behov. Verket genomför årliga uppföljningar av kommunernas introduktionsverksamhet för nyanlända och belyser insatserna utifrån flera olika perspektiv. Inom ramen för den treåriga satsningen för att öka sysselsättningen bland invandrade kvinnor och män som beslutade om med anledning av vårpropositionen 2000, har disponerat särskilda medel för att förbättra introduktionen för invandrare. Ett omfattande utvecklingsarbete tillsammans med berörda myndigheter och ett flertal kommuner har genomförts. Nya metoder och angreppssätt har prövats i syfte att individualisera introduktionen och för att fler kvinnor och män skall kunna försörja sig själva. betalar också ut ersättning till kommunerna när de tar emot flyktingar och vissa av deras anhöriga enligt för- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 ordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. När flyktingar och deras anhöriga bosätter sig i en kommun kan de ansöka om ett statligt lån till hemutrustning. Dessa lån administreras av (). har gett ut en skrift med information om reglerna för att få svenskt medborgarskap och om vad det betyder för den enskilda människan när hon väljer att bli svensk medborgare. Avsikten är att förklara innebörden av svenskt medborgarskap på ett lättfattligt sätt samt att stärka medborgarskapets status och främja integrationen. Därutöver har utarbetat informationsmaterial som spridits till kommunerna med exempel på hur särskilda ceremonier kan hållas för personer som förvärvat svenskt medborgarskap. De statliga myndigheternas ansvar för integrationspolitiken har i en rapport till regeringen redovisat hur statliga myndigheter beaktar integrationsperspektivet i sin verksamhet. Redovisningen visar att det är otydligt för många myndigheter vad det innebär att omsätta de integrationspolitiska målen i sin specifika verksamhet. Regeringen bedriver nu ett arbete i syfte att förtydliga myndigheternas ansvar för integrationspolitiken bl.a. genom instruktionsförändringar och genom tydligare styrning i regleringsbreven för respektive myndighet. För att få en djupare kunskap om vilka förändringar som krävs av myndigheterna har fått i uppdrag att redovisa till regeringen hur ett antal statliga myndigheter inom rättsväsendet, arbetsmarknads- och utbildningssektorn utvecklat sin verksamhet i förhållande till integrationspolitikens mål och inriktning. Länsstyrelserna i de tre storstadslänen, , och har haft särskilda medel förenat med ett uppdrag i regleringsbrevet att driva ett aktivt integrationsbefrämjande arbete på regional nivå. Enligt (rapport 2003:06) vill länsstyrelserna ha en vidareutvecklad samverkan med inom olika områden där regionala initiativ kan förstärka åtgärder på central och lokal nivå. Regeringen bedömer att det är positivt om arbetet på regional nivå kan utvecklas och har för avsikt att se över de tre storstadslänens uppdrag i detta syfte. Inom den regionala utvecklingspolitiken skall regionala tillväxtprogram genomföras . Programmen kan bl.a. innefatta åtgärder som främjar integration. Etnisk mångfald i arbetslivet Inom ramen för regeringens riktade insatser för att öka sysselsättningen bland invandrade kvinnor och män har fått särskilda medel för att stimulera myndigheter, kommuner och företag att utveckla sitt mångfaldsarbete och på annat sätt verka för lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet oavsett etnisk tillhörighet. Verket har prioriterat insatser som möjliggör för personer med utländsk bakgrund och högskoleexamen att konkurrera på likvärdiga villkor om ett arbete. Insatserna syftar till att synliggöra och bryta strukturer som utgör hinder i dessa sammanhang. har tecknat centrala överenskommelser med arbetsmarknadens organisationer om samarbetsformer för att främja lika rättigheter och skyldigheter i svenskt arbetsliv. Etnisk mångfald i statsförvaltningen Enligt lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning skall arbetsgivare bedriva ett målinriktat arbete för att främja lika rättigheter och möjligheter. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) utövar tillsyn över hur lagen följs. De statliga myndigheterna som lyder under regeringen har också ett särskilt uppdrag från regeringen att utarbeta handlingsplaner för att främja den etniska mångfalden bland de anställda. har på regeringens uppdrag utarbetat ett förslag till preparandutbildning för invandrade akademiker. Förslaget bereds i . Stöd till organisationer som främjar integration Riksorganisationer som huvudsakligen har medlemmar med utländsk bakgrund kan få organisations- och verksamhetsbidrag för att främja integration. Dessa organisationer och andra organisationer som bedriver projekt i syfte att främja integration har också möjlighet att söka projektstöd. Projekt för ökad jämställdhet och i syfte att motverka rasism och främlingsfientlighet är prioriterade. En arbetsgrupp inom har sett över stödet till organisationer som företräder nationella minoriteter och andra etniska organisationer. Arbetsgruppen har föreslagit att ett sammanhållet bidragssystem skall utarbetas för organisationer bildade på etnisk grund och som bedriver verksamhet för att upprätthålla språk, kultur och identitet (Ett sammanhållet bidragssystem Ds 2003:10). Förslaget har remissbehandlats och bereds nu i med sikte på ett genomförande 2005. Ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld En rad insatser har gjorts för att samla och sprida kunskap om de speciella villkor som många ungdomar i lever under. Re- geringen har t.ex. anordnat en serie kunskapsseminarier med deltagande av experter, företrädare för frivilligorganisationer, trossamfund och myndigheter för att diskutera åtgärder till stöd för hotade flickor och unga kvinnor. fick länsstyrelserna i de tre storstadslänen regeringens uppdrag att kartlägga behovet av skyddat boende för flickor och unga kvinnor som hotas av sina familjer. Kartläggningarna visar att flera hundra flickor söker kontakt med myndigheterna på grund av hot och våld från sina anhöriga och att det finns stora brister när det gäller att tillgodose deras behov av skyddat boende. Länsstyrelserna påpekade i sina kartläggningar att det finns ett stort behov av såväl utbildning av personal som kommer i kontakt med flickorna samt samordning av myndigheternas insatser. För att stimulera snabba insatser på området har i tilläggsbudget beslutats att , som en del i en mer långsiktig satsning, skall disponeras för detta ändamål. Merparten av medlen riktas till länsstyrelserna i de tre storstadslänen. Länsstyrelserna i övriga arton län har fått medel för att kartlägga behoven i sina respektive län. Även behovet av insatser för pojkar och unga män skall uppmärksammas. Regeringen har också uppmärksammat att det förekommer att ungdomar utsätts för s.k. hedersrelaterat hot på grund av sin sexuella 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Det är angeläget att även dessa ungdomars speciella situation uppmärksammas av myndigheterna. planerar regeringen att genomföra en expertkonferens i syfte att förbereda en internationell konferens . Målet är att stimulera ett internationellt erfarenhetsutbyte och samordna åtgärder till skydd för ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld från sina nära anhöriga. Insatser som görs inom andra politikområden i denna fråga redovisas i avsnitt 3.5.2. Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning Stärkt skydd mot diskriminering En effektiv och heltäckande lagstiftning är en nödvändig förutsättning för att kunna uppnå målet om lika rättigheter för alla oavsett etnisk eller religiös tillhörighet. Lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning har gett Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) bättre förutsättningar att förebygga och motverka diskriminering i arbetslivet. DO har också till uppgift att se till att lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan efterlevs. DO skall även utöva tillsyn över den nya lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering som trädde i kraft . Den nya lagen innebär att ett effektivt skydd mot diskriminering på grund av bl.a. etnisk tillhörighet, religion och annan trosuppfattning införs även på vissa andra samhällsområden utanför arbetslivet och högskolan. Diskrimineringsförbudet gäller i fråga om bl.a. arbetsmarknadspolitisk verksamhet, varor, tjänster och bostäder, , socialförsäkringen och hälso- och sjukvård. Den nya lagen är ett led i genomförandet av EG-direktiven /43/EG och 2000/78/EG. För att fullt ut genomföra EG-direktiven gjordes också en del ändringar i lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet. Ändringarna innebär bl.a. att lagen även gäller när en arbetsgivare 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 beslutar om eller vidtar åtgärder som rör yrkespraktik, utbildning eller yrkesvägledning. Ombudsmännen , () och Ombudsmannen mot sexuell diskriminering (HomO), har beviljats totalt för informations- och utbildningsinsatser om de nya reglerna mot diskriminering till allmänheten och dem som diskrimineringsförbuden riktar sig till. Särskilda insatser skall också riktas till de storstadskommuner som regeringen har tecknat lokala utvecklingsavtal med då en väsentlig del av målgruppen finns i dessa områden. Ytterligare frågor som rör diskriminering och ombudsmännens verksamhet utreds av den parlamentariska . Kommittén skall lämna sitt betänkande . Diskriminering som tar sikte på skolväsendet och andra utbildningsformer än högskoleutbildning samt frågan om i vilken utsträckning och under vilka förutsättningar en privatperson skall omfattas av diskrimineringsförbud utreds särskilt och bereds skyndsamt. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) En stor del av DO:s verksamhet består av utbildnings- och informationsinsatser för att förebygga diskriminering och om hur den som drabbas kan få upprättelse. DO har fördjupat arbetet med att öka kunskapen om lagar om etnisk diskriminering hos arbetsgivare, fackliga företrädare, högskolor, arbetsförmedlare och näringsidkare. Exempelvis har DO tillsammans med övriga ombudsmän besökt ett 25-tal högskolor för att informera ledningsgrupper, handläggare, studerande och anställda om aktuella lagar. DO genomförde i samverkan med en tredje mätning av kunskapsnivån hos arbetsgivare, fackliga företrädare, branscher (näringsidkare och myndigheter) samt allmänheten om innehållet i lagarna på DO:s område. Resultatet visar att kunskapsnivån hos de mindre företagen har utvecklats positivt.