prop · GR031d32 · 2004-01-01 00:00:00 — Tillväxtpotentialen delas i allmänhet upp i två faktorer: produktivitetsutvecklingen och förändringar i arbetskraftsutbudet. har det skett ett skift uppåt i produktivitetstillväxten i från till . Ökningen förklaras bl.a. av mer användning av ny teknologi, främst informationsteknologi.4 Detta har även skett i andra länder, men trenden är särskilt tydlig i . Arbetskraftsinvandringen till är relativt hög och det är troligt att arbetskraftsutbudet kommer att öka med vilket skulle kunna resultera i en potentiell tillväxt på . Vilka hinder kan finnas för att en sådan tillväxt skall realiseras ? En riskfaktor som ofta diskuteras är det stora bytesbalansunderskottet som uppgår till av BNP. Underskottet har uppkommit då har haft en starkare tillväxt än omvärlden. Importen har vuxit snabbare än exporten. kunde bytesbalansen finansieras parallellt med en förstärkning av dollarn, vilket avspeglade utländska investerares högt ställda förväntningar på avkastningen i . Det som därutöver tillkommit i diskussionen om bytesbalansunderskottet är det snabbt stigande budgetunderskottet och därmed förekomsten av de s.k. dubbla underskotten. Budgetunderskottet bedöms stiga till av BNP 2003. Detta har bidragit till ett fortsatt kraftigt underskott i bytesbalansen trots de senaste årens dollar- 4 Se Steindel and Stiroh, of , , 2001, Triplett and Bosworth, /Forthcoming, February 22, 2003 och , Remarks Before the , 20, 2003. Stora budgetunderskott kan ge upphov till negativa undanträngningseffekter på ekonomin genom högre räntor och ge negativa förtroendeeffekter. Det kan inte uteslutas att detta i någon mån redan har skett. En fortsatt försämring av budgetunderskottet kan i förlängningen också leda till att en åtstramning blir nödvändig som reducerar tillväxten. De försämrade offentliga finanserna är därför en riskfaktor för den kommande tillväxten. Hushållens skuldsättning har också stigit snabbt och sparandet är lågt i ett historiskt perspektiv. Om hushållen snabbt ökar sitt sparande för att betala av sina skulder skulle detta få negativa effekter på tillväxten och ytterligare försämra de offentliga finanserna. Vad gäller hushållens skuldkvot kan det dock konstateras att nya skatteregler gynnar ägande av egnahem.5 Den ökade skuldkvoten beror därför främst på att andelen hushåll som är låntagare har ökat. En ökad total skuldsättning är en internationell trend och skuldbördan i är lägre än i t.ex. , , , och Kanada.6 Hushållen har möjlighet att binda sina bostadslån till låga räntor vilket i hög utsträckning har utnyttjats under lågkonjunkturen. Bostadslånen står för av hushållens totala skulder och räntekostnaderna i den konjunkturuppgång som förutses bör vara hanterbara. Bedömningen är därför att det inte finns balansräkningsproblem som kräver att hushållen kraftigt ökar sitt sparande. Konjunkturförstärkningen i bedöms leda till att BNP ökar . Prognosen baseras på bedömningen att den potentiella tillväxten ligger på . Till följd av det stora produktionsgapet i utgångsläget kan tillväxten ligga något utan att det uppstår ett inflationstryck. Bedömningen kan jämföras med den faktiska genomsnittliga tillväxten på . Den höga potentiella tillväxten, ett lågt resursutnyttjande och förbättrade konjunkturutsikter innebär att hushållssparandet kan öka något och budgetsaldot stärkas utan att återhämtningen hotas. 5 Se Bernanke, Speech Balance Sheets and the Recovery Federal Reserve, February 21, 2003. 6 Se bl.a. , Economic Outlook No. 73, , 2003. Den osäkerhet som präglade de finansiella marknaderna under inledningen av 2003 tycks ha avtagit i samband med slut. Detta har tagit sig uttryck i stigande aktiekurser och även stigande räntor. Aktiekurserna på de tongivande internationella börserna har stigit . En bidragande orsak är att företagen har rapporterat bättre resultat än vad marknadsaktörer i genomsnitt prognoserat för . Fortsatt fallande marknadsräntor bidrog även till att aktier framstod som attraktiva placeringar jämfört med räntebärande papper. Bakom räntenedgången låg bl.a. oro för att en svag ekonomisk utveckling skulle komma att leda till deflation i och inom delar av euroområdet. Makroekonomiska indikatorer och uttalanden från den amerikanska , Federal Reserve, har sedan bidragit till att oron för fallande priser har minskat. har detta medfört en kraftig ränteuppgång som i stort sett uppvägt vårens räntefall. På valutamarknaden har en ljusare bild av konjunkturläget i bidragit till att dollarn har stabiliserats mot euron efter den försvagning som skedde och första delen av 2003. På kreditmarknaden har ränteskillnaden mellan företagsobligationer och statsobligationer minskat , vilket betyder att företagens lånekostnader inte har ökat i den omfattning som den senaste tidens uppgång av statsräntorna ger vid handen. Den lägre ränteskillnaden beror bl.a. på att företagen har fortsatt att minska sin skuldsättning, vilket har ökat investerarnas intresse för att placera i företagsobligationer. , Federal Reserve och , , sänkte sina styrräntor till historiskt låga nivåer till följd av ett lägre inflationstryck och ett osäkert ekonomiskt läge. Ytterligare en räntesänkning väntas från under innevarande år, medan både Federal Reserve och ECB bedöms ha avslutat sin räntesänkningscykel. Istället är bedömningen att Federal Reserve börjar strama åt penningpolitiken från en mycket låg nivå i takt med att ekonomin återhämtar sig. och väntas inleda försiktiga styrräntehöjningar först 2003/04:1 BILAGA 2 De internationella marknadsräntorna väntas fortsätta stiga under loppet av 2003 och 2004 allteftersom den globala konjunkturen förstärks. Kronan har stärkts och det handelsvägda TCW-indexet noterades till den starkaste nivån på . har kronan försvagats något, framför allt gentemot den amerikanska dollarn. Federal Reserve sänkte styrräntan till mot bakgrund av ett lågt inflationstryck (se diagram 3.1). meddelade man att de expansiva finansiella förhållandena i den amerikanska ekonomin väntas stödja en konjunkturuppgång. Styrräntan bedöms ligga kvar på nuvarande nivå ännu innan höjer när återhämtningen tar fart i den amerikanska ekonomin. Den penningpolitiska åtstramningen bedöms fortsätta allteftersom konjunkturen stärks och mer lediga resurser tas i anspråk. Prognosen för den amerikanska styrräntan är och . Diagram 3.1 Styrräntor i , euroområdet och Källa: EcoWin. har de amerikanska långa obligationsräntorna stigit från de lägsta nivåerna . Ljusare konjunktursignaler och minskad oro för deflation i den amerikanska ekonomin har bidragit till att inve- 2003/04:1 BILAGA 2 sterare i mindre utsträckning placerat i räntebärande papper med kraftigt stigande marknadsräntor som följd. Den amerikanska statens växande lånebehov och ett därmed större utbud av amerikanska statsobligationer har förstärkt ränteuppgången. Utvecklingen med stigande marknadsräntor bedöms fortsätta under resten av innevarande år samt i takt med att konjunkturåterhämtningen blir tydligare. Prognosen för den amerikanska 10-årsräntan är och . Diagram 3.2 10-åriga obligationsräntor i , och Källa: EcoWin. Lägre räntehöjningstakt i euroområdet ECB sänkte räntan . I sina senaste uttalanden har ECB indikerat att man sannolikt kommer att avvakta med ytterligare förändringar av räntenivån. Konjunkturutvecklingen i euroområdet bedöms följa den i men med viss eftersläpning och en återhämtning väntas först . Därmed bedöms ECB behålla styrräntan på tills slutet av innevarande år. Under loppet av 2004 väntas ECB strama åt penningpolitiken något i takt med att resursutnyttjandet ökar. Räntehöjningstakten väntas emellertid bli väsentligt lägre än i och refiräntan bedöms vara . De europeiska långa marknadsräntorna har följt den internationella utvecklingen och stigit , dock inte fullt så mycket som i . Uppgången bedöms fortsätta allteftersom tillväxten tar fart. Prognosen för den tyska 10-årsräntan är och . Starkare dollar mot euron Den dollarförsvagning som inleddes fortsatte . Det osäkra ekonomiska läget i spåren av de senaste årens lågkonjunktur och konflikten i bidrog till att investerare fokuserade på placeringar i räntebärande papper och därför på ränteskillnader mellan länder. Den förhållandevis låga räntenivån i jämfört med bl.a. euroområdet och attraherade inte tillräckligt stora kapitalflöden, vilket bidrog till en svagare dollar. har återhämtningen i den amerikanska ekonomin blivit tydligare som konjunkturutsikterna i euroområdet är osäkra. Detta har bidragit till att dollarn förstärkts mot euron. Diagram 3.3 Dollar mot euro Källa: EcoWin. Aktiekurserna på de ledande internationella börserna har stigit . En bidragande orsak till uppgången är att företagens rapporterade vinster för det första och har varit högre än vad marknadsaktörer i genomsnitt prognoserat. Den osäkerhet som rådde om varaktighet och dess effekter på ekonomin avtog , vilket bidrog till stigande börskurser. Uppgången i aktiekurserna har varit störst i men även teknologitunga Nasdaqindex i har stigit markant. Bakom den kraftiga uppgången i ligger bl.a. att försäkringsbolag och banker som väger tungt i börsindex har gynnats av stigande aktiekurser i allmänhet. En förklaring till att Nasdaq-index har utvecklats bättre än exempelvis det amerikanska indexet Standard & Poors, där aktier i industriföretag väger relativt tungt, är att investerare tycks villiga att ta på sig mer risk och placera i aktier vars kurser uppvisar kraftigare variationer, såsom teknologiaktier. Diagram 3.4 Börsutvecklingen i , och Källa: EcoWin. I har kostnadsbesparingar, men också stigande intäkter bidragit till att börsföretagen ökat sina vinster. I är det framför allt fortsatta kostnadsbesparingar som lett till bättre resultat. En förutsättning för att de internationella börserna ska utvecklas stabilt framöver är att företagens vinstutveckling fortsätter att förbättras. har sänkt styrräntan och reporäntan är . Sänkningarna har skett mot bakgrund av en svag internationell och svensk konjunktur samt ett svagt inhemskt inflationstryck. Det låga resursutnyttjandet i kombination med en avtagande inflationstakt gör att bedöms ha utrymme att sänka räntan ytterligare . förväntas dock strama åt penningpolitiken något allteftersom ekonomin växer snabbare. Reporäntan bedöms vara och . De svenska marknadsräntorna föll för att sedan stiga , i linje med den internationella ränteutvecklingen. De svenska räntorna väntas fortsätta följa den internationella utvecklingen och stiga under resten av 2003/04:1 BILAGA 2 Prognosen för den svenska 10-årsräntan är och . Diagram 3.5 Skillnad mellan 10-åriga obligationsräntor i och Källa: EcoWin. Skillnaden mellan svenska och tyska 10-åriga statsobligationsräntor har varit (se diagram 3.5). bedöms ränteskillnaden mellan tyska och svenska obligationsräntor minska, vilket innebär att marknadsräntorna förutses stiga något mindre i än i omvärlden. Stabila svenska offentliga finanser bedöms bidra till detta, liksom en minskad skillnad mellan styrräntorna i och euroområdet. Skillnaden mellan den svenska och den tyska 10- årsräntan väntas vara för att sedan krympa till . Diagram 3.6 Kronans handelsvägda växelkurs Källa: EcoWin. har kronan stärkts, mätt som TCW-index. har kronan gått från ca 146 mot det handelsvägda TCW-indexet till omkring 130 (se diagram 3.6). 2003/04:1 BILAGA 2 bytesbalansutveckling och en minskad osäkerhet på de finansiella marknaderna gör att kronan antas kunna ligga kvar nära den nivån . Sammantaget bedöms TCW-in- dex vara 129 och 127 . statistik över betalningsbalansen visar att svenska och utländska investerares köp och försäljning av aktier och räntebärande papper gav upphov till ett nettoinflöde på motsvarande . Placeringar i räntebärande papper gav ett nettoinflöde, medan aktiehandeln gav ett nettoutflöde. I viss mån påverkar dessa flöden kronan i vilken omfattning beror på hur stor del av portföljinvesteringarna som valutasäkras. Tabell 3.1 Betalningsbalansens finansiella poster -1,3 -98,9 -71,7 -28,4 -81,6 -29,6 -8,9 -24,6 -20,7 -52,0 -25,3 -34,2 -20,7 -17,7 -4,6 -22,2 -50,3 -14,1 -9,4 1 Avser perioden januari t.o.m. juni. Aktiekurserna på Stockholmsbörsen har liksom på de tongivande internationella börserna stigit kraftigt efter att ha fallit i början av innevarande år. Uppgången beror delvis på att telekommunikationsföretaget aktie, vilken väger relativt tungt i index för Stockholmsbörsen, har stigit kraftigt . Tabell 3.2 Ränte- och valutakursantaganden Värde vid respektive års slut Svensk exportindustri har med undantag för kontinuerligt vunnit marknadsandelar . En stark internationell efterfrågan på IKT-produkter och andra investeringsvaror medförde att svensk export av bearbetade varor ökade snabbare än världsmarknadstillväxten. Även efter det att efterfrågan minskade fortsatte exporten att utvecklas förhållandevis väl. De bakomliggande orsakerna till den fortsatt goda utvecklingen har varit hög produktivitet och en gynnsam växelkurs som tillsammans har bidragit till en god konkurrenskraft. Den svenska kronan försvagades kraftigt från inledningen av 2000, då det handelsvägda TCW- index låg runt 120, , då TCW- index som högst låg på 146. Med viss eftersläpning bidrog denna utveckling till att stärka exporttillväxten. har kronan förstärkts trendmässigt. Det går inte att med någon exakthet säga växelkursens effekt på exportutvecklingen blir negativ, men att döma av (KI:s) barometer upplever företagen emellertid en tydligt försämrad konkurrenssituation. Det kan tolkas som att växelkursutvecklingens inverkan på exporten är negativ. Ett sådant resonemang understryks av att de negativa signalerna är särskilt tydliga inom de näringsgrenar som i hög grad är beroende av priset som konkurrensmedel, t.ex. råvaru- och insatsvaruindustrin. I likhet med situationen har emellertid exporten utvecklats starkt, t.o.m. starkare än vad som förväntades ekonomiska vårproposition. Dessutom verkar den globala konjunkturåterhämtningen vila på stadigare grund . Högre vinster i företagen har bidragit till att investeringskonjunkturen inte längre försvagas. Detta kan i sin tur förstärka den internationella importefterfrågan på svenska produkter, om än från ett svagt utgångsläge. I är de positiva signalerna tydligare än i t.ex. euroområdet där främst olika förtroendeindikatorer, såsom IFO-index, antyder en annalkande konjunkturförbättring. Trots det indikerar svenska exportföretag i bl.a. KI:s kvartalsbarometer att orderingången har försämrats . Förutom en i utgångsläget svag internationell efterfrågan 2003/04:1 BILAGA 2 och ogynnsam relativprisutveckling kan den dystra bild som tecknas i barometerdata också antas bero på den uteblivna positiva reaktion på slut som många företag hyste förhoppningar om. Sammanfattningsvis kan sägas att utvecklingen under den närmaste framtiden bestäms av två motverkande krafter. Å ena sidan har relativprisutvecklingen negativt påverkat företagens möjligheter att konkurrera med priset. Å andra sidan har den internationella efterfrågan stabiliserats med i vissa fall klara indikationer om en förestående konjunkturuppgång. Sammantaget förväntas varuexporten utvecklas svagt, men i takt med att den internationella konjunkturen växer sig starkare minskar den negativa påverkan från bl.a. växelkursen i betydelse. Innevarande år förutses varuexporten växa med för att öka . Efter att ha fallit har varuimporten ökat med jämfört med . Framför allt är det importen av råvaror som ökat men framöver väntas även importen av bearbetade varor växa. En viktig faktor bakom detta är att importpriserna faller vilket gör importerade varor billigare relativt inhemskt producerade varor. Även den underliggande efterfrågan bland såväl hushållen som industrin bedöms understödja en ökad varuimport. Tabell 4.1 Export och import av varor och tjänster Miljarder kronor Procentuell volymutveckling -5,9 -1,4 -3,1 -6,1 -0,9 -2,7 1Varugruppering enligt SNI. Källor: och . En ny insamlingsmetod har medfört stora svårigheter vid tolkning av utfallen för tjänstehandeln. Det höga tjänsteinnehållet i exportindustrins försäljning torde dock leda till att tjänsteexportens utveckling blir snarlik varuexportens. Tjänsteimporten, antas ut- 2003/04:1 BILAGA 2 vecklas något starkare då bl.a. en del reseföretag antyder en svag ökning av antalet resenärer framöver, om än från mycket låga nivåer. Sammantaget väntas tjänstehandeln ge ett positivt bidrag till tillväxten om och . Mot bakgrund av en mycket kraftig försvagning av den internationella efterfrågan på investeringsvaror i allmänhet och IKT-produkter i synnerhet får svensk export anses ha utvecklats förvånansvärt väl . Svenska marknadsandelar har upprätthållits av sjunkande relativpriser och hög produktivitet, vilka har begränsat de negativa effekterna av den sviktande internationella konjunkturen. Priskonkurrens är av särskild betydelse i de branscher där produkterna är relativt homogena, dvs. där köparna förhållandevis enkelt kan hitta substitut från andra företag. Dessa produkter har ofta ett lågt förädlingsvärde vilket bl.a. karakteriserar råvaru- och insatsvaruindustrin. Vinsten av marknadsandelar kan därför till stor del antas bero på en gynnsam relativprisutveckling. Den successiva kronförstärkningen har medfört att det gradvis har blivit svårare för exportföretagen att konkurrera med priset utan att lönsamheten faller. I KI:s kvartalsbarometer framkommer ett missnöje hos företagen beträffande konkurrenssituationen och efterfrågan på svenska varor verkar följdriktigt ha minskat. Exportutvecklingen antas därför bli svag, men om växelkursen inte stärks ytterligare och den internationella konjunkturen förbättras som förväntat torde förutsättningarna för höga konsekutiva tillväxttakter, med återtagande av marknadsandelar, vara goda under loppet av 2004. En bred uppgång av internationell efterfrågan Enligt (SCB:s) utrikeshandelsstatistik har exporten till dämpats under årets första del, vilket delvis kan antas bero på en starkare kronkurs, men framför allt härrör det från de stora leveranserna av telekomprodukter till under inledningen av föregående år. varor till har däremot varit relativt god. Den ökade importen i flera europeiska länder har också börjat ge avtryck i en ökande export av svenska produkter till EU och euroområdet. Exporten av IKT-produkter till EU växte t.ex. med . och andra tillväxtmarknader fortsätter att uppvisa god importefterfrågan. Ur ett branschperspektiv är det värt att notera att exporten vilar på en betydligt bredare bas än . Förutom telekom, har exporten av motorfordon, kemiska produkter inklusive läkemedel, konsumtionsvaror och, till viss del, även övriga investeringsvaror bidragit till uppgången. Sammantaget verkar det alltså finnas anledning att vara mer optimistisk avseende uthålligheten i exportökningen än . En försiktig uppgång av varuexporten Även om den internationella konjunkturen har stabiliserats under innevarande år finns det ur ett svenskt perspektiv ett antal osäkerhetsmoment. En stärkt importefterfrågan av bearbetade varor på svenska exportmarknader innebär inte en regelmässig uppskrivning av svensk exporttillväxt. Förutom förändringar i relativpriser kan också svensk exportsammansättning i nuvarande situation vara ofördelaktig. Efterfrågan på insats- och investeringsvaror, vilka utgör en mycket stor del av svensk export, är fortfarande relativt svag. Det globala kapacitetsutnyttjandet i industrin är lågt vilket torde medföra att efterfrågan på investeringsvaror ökar först när nuvarande överskottskapacitet har tagits i anspråk. Utvecklingen för IKT-sektorn är oviss, anger t.ex. att mobilsystemmarknaden kommer att vara oförändrad i nominella termer (se vidare fördjupningsruta s. 37). Flera bedömare anser att det är en optimistisk bedömning och väntar sig inte positiva tillväxttal förrän . Med tanke på att priserna på mobilsystem förutses falla med upp emot på vissa produkter bedöms emellertid utvecklingen i fasta priser vara förhållandevis stark . Under slutet av innevarande år bedöms varuexporten utvecklas relativt svagt. Enligt KI:s barometer bedöms såväl orderstocken som exportorderingången av företagen vara låg och konkurrenssituationen på exportmarknaderna upplevs vara den sämsta sedan mitten av 1990- talet. Diagram 4.1 Varuexport och exportorderingång Procentuell förändring, kvartalsvis Varuexport, vänster skala Faktisk orderingång, höger skala Förväntad orderingång, höger skala Källor: och . tycks indikatorer och utfall stärkas, och en internationell återhämtning bedöms vara nära förestående. Den positiva utvecklingen har i viss mån bekräftats av uttalanden och resultat från exportföretag i samband med delårsrapporter. En del utfallsstatistik, såsom SCB:s orderingång, och ICI indikerar också en förbättrad internationell efterfrågan. Försämrad konkurrenskraft, men ökad efterfrågan leder sammantaget till att varuexporten under innevarande år bedöms öka . I takt med att världsmarknadstillväxten ökar förutses även svensk export utvecklas väl. väntas varuexporten öka . Den internationella efterfrågans sammansättning, med tonvikt på konsumentnära produkter, och en svag exporttrend under slutet av innevarande år medför emellertid att varuexporten som årsgenomsnitt växer något långsammare än vad världsmarknadstillväxten indikerar . För kalkylåren, det vill säga 2005 och 2006, är osäkerheten om utvecklingen betydande. Beräkningarna baseras i hög grad på antaganden avseende bl.a. trendmässig tillväxt i BNP och utrikeshandel. Den internationella konjunkturen antas fortsätta stärkas även efter 2004, med ökad efterfrågan av insats- och investeringsvaror som följd. Exportutvecklingen under kalkylåren begränsas emellertid av att det historiska mönstret 2003/04:1 BILAGA 2 indikerar att världsmarknadstillväxten vid oförändrad växelkurs överstiger svensk exporttillväxt. förutses varuexporten öka med . Den ökade internationella efterfrågan möjliggör också högre exportpriser, vilka beräknas öka med i genomsnitt under kalkylåren. med fallande varuimport har utvecklingen vänt och ökade importen av varor jämfört med enligt nationalräkenskaperna. Särskilt importen av råvaror ökade kraftigt . Några kalla vintermånader i kombination med brist på elkraft från de svenska vattenkraftverken gjorde att importen av el låg på en hög nivå. Det finns indikationer på att importen av el kan komma att bli betydande även kommande vinter. En viktig faktor som påverkar hur mycket som importeras är hur priserna på importerade varor utvecklas i förhållande till priserna på inhemskt producerade varor. Såväl konsumtionsvaror efterfrågade av hushållen som insatsvaror till tillverkningsindustrin kan i många fall antingen importeras eller köpas från inhemska producenter. På kort sikt påverkas prisrelationen mellan dessa alternativ i hög grad av växelkursförändringar. Importpriserna på bearbetade varor har sjunkit successivt i samband med att kronan har apprecierat. Kronan väntas inte nämnvärt stärkas ytterligare utan i stort sett ligga kvar på nuvarande nivå, men importpriserna har kommit ner på en nivå som ger ett positivt understöd till varuimporten framöver. Under loppet av 2004 bedöms visserligen importpriserna stiga marginellt till följd av stigande internationella varupriser men det bör inte påverka importbesluten i någon stor omfattning.7 Svensk industri är alltjämt inne i en svag period. Investeringskonjunkturen väntas därmed bli fortsatt svag 2003 vilket i hög grad påverkar importen av bearbetade varor negativt eftersom maskininvesteringar i stor utsträckning realiseras 7 För en närmare beskrivning av importpriserna hänvisas till avsnitt 8. 2003/04:1 BILAGA 2 Inte , då produktionen bedöms öka snabbare, väntas produktionskapaciteten behöva byggas ut och industriinvesteringarna öka. Den svaga industrikonjunkturen som bl.a. kan avläsas i KI:s senaste konjunkturbarometer visar dessutom att industriföretagen anser att lagernivåerna för såväl insatsvaror som investeringsvaror är för stora. En lageranpassning bedöms komma vilket i viss mån väntas dämpa importökningen framöver.