prop · GS0331 · 2004-10-25 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:31 Sänkt avkastningsskatt för vissa Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås vissa EU-anpassningar på pensionsbeskatt- ningens område. Anpassningarna innebär att också kapitalförsäkringar i vissa fall skall beskattas med den lägre skattesatsen för avkastningsskatt, som annars bara gäller för pensionsförsäkringar och andra former av pensionssparande. Det gäller kapitalförsäkringar som meddelas inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och uppfyller samtliga krav, förutom etableringskravet, som ställs för att en försäkring skall betraktas som en pensionsförsäkring. Dessa försäkringar skall också undantas från förmögenhetsskatt. Motsvarande skall även gälla för sådana i meddelade försäkringar, som visserligen uppfyller alla krav för att vara en pensionsförsäkring, men som parterna ändå bestämt skall behandlas som en kapitalförsäkring inkomstskattemässigt. Vidare föreslås att innehavare av utländska försäkringar skall ha rätt till nedsättning av avkastningsskatt för den kupongskatt som är hänförlig till försäkringen. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1990:661) om 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1997:323) om statlig Ärendet och dess beredning............................................................... Nuvarande regler om pensions- och kapitalförsäkringar.... 4.2Utredning om översyn av den skattemässiga behandlingen av tjänstepensioner och privat pensionssparande, m.m. .................................................... Sänkt avkastningsskatt för vissa livförsäkringar ............................. Slopad förmögenhetsbeskattning för vissa livförsäkringar ............. Nedsättning av avkastningsskatt för erlagd kupongskatt ................ Effekter för offentliga finanser, m.m............................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel................................... 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:323) om Bilaga 1 Sammanfattning av departementspromemorian Beskattning av livförsäkringar och EG-rätten (Ds 2003:65).......................................................................... Bilaga 2 Utdrag ur departementspromemorians Beskattning av livförsäkringar och EG-rätten (Ds 2003:65) lagförslag......... Förteckning över remissinstanser till livförsäkringar och EG-rätten (Ds 2003:65).......................... Förteckning över remissinstanser till Svenska hemställan om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel (Fi2003/2196) ........................................................................ Lagrådsremissens förslag till lagtext..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensions- medel, 2.lag om ändring i lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel Härigenom föreskrivs att 9 och 10 a §§ lagen (1990:661) om avkast- ningsskatt på pensionsmedel skall ha följande lydelse. Skatten uppgår till av Skatten uppgår till av skatteunderlaget enligt 3 § om inte skatteunderlaget enligt 3 § om inte annat följer av andra och tredje annat följer av andra och fjärde För den del av skatteunderlaget som hos sådan skattskyldig som avses i 2 § första stycket 13 och 7 är hänförligt till annan personförsäkring än pensionsförsäkring uppgår skatten till av nio tiondelar av skatteunderlaget. I det fall beskattningsåret är längre eller kortare än 12 månader skall skattesatsen jämkas i mot- svarande mån. Sådan jämkning skall också göras om hela behåll- ningen på ett pensionssparkonto avskattas enligt 58 kap. 33 § in- komstskattelagen (1999:1229) eller avsättning som avses i 3 § fjärde stycket helt upplöses under beskattningsåret. Överlåts ett helt försäkringsbestånd från ett liv- försäkringsföretag till ett annat sådant företag eller sker fusion en- Med pensionsförsäkring likställs i denna paragraf en sådan kapital- försäkring som 1.avses i 58 kap. 2 § andra stycket andra meningen inkomst- skattelagen (1999:1229), eller 2.uppfyller villkoren i 58 kap. 616 §§ inkomstskattelagen, om den har meddelats i en sådan verk- samhet som avses i 2 kap. 1 § 2 lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares verksamhet i . I det fall beskattningsåret är längre eller kortare än 12 månader skall skattesatsen jämkas i mot- svarande mån. Sådan jämkning skall också göras om hela behåll- ningen på ett pensionssparkonto avskattas enligt 58 kap. 33 § in- komstskattelagen eller avsättning som avses i 3 § fjärde stycket helt upplöses under beskattningsåret. Överlåts ett helt försäkrings- bestånd från ett livförsäkrings- företag till ett annat sådant företag eller sker fusion enligt 15 a kap. 1 1 Senaste lydelse 1999:1264. ligt 15 a kap. 1 eller 18 § försäk- ringsrörelselagen (1982:713) in- träder det övertagande företaget i det överlåtande företagets skatte- mässiga situation. eller 18 § försäkringsrörelselagen Prop. 2004/05:31 (1982:713) inträder det över- tagande företaget i det överlåtande företagets skattemässiga situation. Skattskyldig som avses i 2 § Skattskyldig som avses i 2 § första stycket 7 har rätt till nedsätt- första stycket 7 har rätt till nedsätt- ning av skatten på försäkring med ning av skatten på försäkring med belopp som motsvarar den utländ- belopp som motsvarar den utländ- ska skatt hänförlig till försäkringen ska skatt eller den skatt enligt skattskyldige har betalat. som är hänförlig till försäkringen ning medges endast om rätt till av- räkning för den utländska skatten enligt lagen (1986:468) om avräk- ning av utländsk skatt saknas. medges endast om rätt till utländsk skatt avses dels sådan avräkning enligt lagen (1986:468) skatt som anges i 14 § nämnda lag, om avräkning av utländsk skatt dels punktskatt och förmögenhets- Med utländsk skatt avses dels sådan skatt som anges i 14 § kvarstår outnyttjad får räknas av nämnda lag, dels punktskatt och senare år mot skatt enligt denna lag vilken avser samma försäkring. skatt som kvarstår outnyttjad får räknas av senare år mot skatt en- ligt denna lag vilken avser samma Det åligger den skattskyldige att lämna den utredning som behövs för prövning av frågan om nedsättning av skatt. Har den skattskyldige visat att förutsättningar för nedsättning föreligger men inte förmått lämna samtliga de uppgifter som fordras för tillämpningen av nedsättnings- reglerna får nedsättning ske med skäligt belopp. 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 2.De nya bestämmelserna i 9 § tredje stycket 1 tillämpas endast på försäkringsavtal som ingåtts efter ikraftträdandet. 2 Senaste lydelse 1996:1236. Förslag till lag om ändring i lagen (1997:323) om Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1997:323) om statlig förmögen- hetsskatt skall ha följande lydelse. Vid beräkning av den skattepliktiga förmögenheten skall som tillgång tas upp 1.privatbostadsfastighet och privatbostadsrätt, 2.småhus med tillhörande tomtmark på lantbruksenhet som på grund av ägarens begäran enligt 2 kap. 9 § tredje stycket inkomstskattelagen (1999:1229) är näringsfastighet, 3.den del av en näringsfastighet som inrymmer en bostadslägenhet som används eller är avsedd att användas av fastighetsägaren för eget eller närståendes boende, 4.aktie i ett aktieslag som är inregistrerat vid börs i det land där aktie- bolaget är hemmahörande samt marknadsnoterad aktie i ett aktiebolag som är hemmahörande i om ett aktieslag i bolaget var eller senare har varit inregistrerat vid svensk börs med undantag för huvuddelägares aktie, 5.aktie i ett aktieslag som inte är marknadsnoterat i det land där aktie- bolaget är hemmahörande med undantag för huvuddelägares aktie i ett aktiebolag i vilket finns ett aktieslag som är marknadsnoterat, 6.annan sådan delägarrätt som avses i 48 kap. 2 § första stycket in- komstskattelagen än aktie om delägarrätten inte är marknadsnoterad samt andel i handelsbolag med undantag för andel i juridisk person till den del den juridiska personen är skattskyldig, 7.annan marknadsnoterad delägarrätt än aktie, marknadsnoterad ford- ringsrätt och marknadsnoterad tillgång som avses i 52 kap. inkomst- skattelagen, 8.livförsäkring med undantag för a)pensionsförsäkring samt b)livförsäkring som enbart avser olycks- eller sjukdomsfall eller döds- fall senast och som inte är återköpsbar, 9. rätt till livränta eller därmed jämförlig utbetalning med undantag för rätt till a)utbetalning på grund av försäkring, b)utbetalning på grund av tidigare anställning samt c)underhållsbidrag, 10.kontobehållning med undantag för behållning på pensionsspar- konto, 11.fordran i pengar och liknade betalningsmedel samt fordran av- seende marknadsnoterad tillgång som anges i 4, 5 eller 7, 12.pengar och liknande betalningsmedel till den del de sammanlagt överstiger , 13.lösöre med undantag för 3 Senaste lydelse 2000:1345. a) inre lösöre för personligt bruk, b)yttre lösöre för personligt bruk till den del det enskilda föremålets värde understiger , c)fordon som avses i 9 § första stycket fordonsskattelagen (1988:327) d)lösöre som är deponerat på museum eller liknande inrättning, om tillgången inte ingår i sådan näringsverksamhet som avses i 13 kap. 1 och 11 §§ inkomstskattelagen i annat fall än enligt 2 och 3. Undantaget i första stycket 4 och 5 för huvuddelägares aktie tillämpas på 1.aktie i ett aktiebolag i vilket aktier var inregistrerade vid börs vid ut- gången av , om aktien har innehafts direkt eller indirekt av en huvuddelägare sedan denna tidpunkt, 2.aktie i ett aktiebolag i vilket aktier har inregistrerats vid börs första gången efter utgången av , om aktien har innehafts direkt eller indirekt av en huvuddelägare sedan inregistreringen, 3.aktie i ett aktiebolag i vilket aktier har marknadsnoterats första gången efter utgången av , om aktien har innehafts direkt eller indirekt av en huvuddelägare sedan marknadsnoteringen, 4.aktie som har förvärvats med stöd av aktie som avses i 13, om aktien har innehafts direkt eller indirekt av en huvuddelägare sedan detta förvärv, 5.aktie som avses i 14 och som har förvärvats av ett barn eller barn- barn till huvuddelägaren och i förekommande fall därefter åter förvärvats av huvuddelägaren och som har innehafts direkt eller indirekt av ett barn, barnbarn eller av huvuddelägaren sedan först nämnda förvärv. Med huvuddelägare avses sådan aktieägare som, ensam eller till- sammans med närstående, innehade aktier direkt eller indirekt mot- svarande för röstvärdet av aktierna i bolaget vid ut- gången av i fråga om aktier i ett aktiebolag i vilket aktier var in- registrerade och i övriga fall för inregi- strering eller marknadsnotering som avses i andra stycket. Som huvud- delägare anses även dödsboet efter sådan aktieägare. Med pensionsförsäkring likställs i denna paragraf en sådan livför- säkring som 1.avses i 58 kap. 2 § andra stycket andra meningen inkomst- skattelagen (1999:1229), eller 2.uppfyller villkoren i 58 kap. 616 §§ inkomstskattelagen, om den har meddelats i en sådan verk- samhet som avses i 2 kap. 1 § 2 lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares verksamhet i . 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 2.De nya bestämmelserna i 3 § fjärde stycket 1 tillämpas endast på försäkringsavtal som ingåtts efter ikraftträdandet. 3 Ärendet och dess beredning Prop. tillsatte regeringen en arbetsgrupp inom Finans- departementet för att se över reglerna om avkastningsskatt ur ett EG- Under arbetets gång avgjorde ett svenskt mål, och mot (Skandiamålet), angående tjänstepensioner och vårt etableringskrav för avdragsrätt vid inkomstbeskattningen för kostnader för framtida Mot bakgrund av domen analyserade arbetsgruppen även om ändringar krävs i bl.a. inkomstskattelagen (1999:1229) och lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt för att säkerställa att reglerna inte strider mot friheten att tillhandahålla tjänster enligt EG-fördraget. Arbetsgruppens förslag redovisades i departementspromemorian Be- skattning av livförsäkringar och EG-rätten (Ds 2003:65). komstskatten lämnades två alternativa förslag. Det första alternativet ut- gick från att etableringskravet behålls. Etableringskravet innebär att det endast är livförsäkringar meddelade i en försäkringsverksamhet i som skattemässigt behandlas som en pensionsförsäkring. förslaget innebar att etableringskravet under vissa förutsättningar skulle slopas för försäkringar som meddelats av en EES-försäkringsgivare. avkastningsskattens del föreslogs att skattskyldigheten även för för- säkringar meddelade i skulle läggas på försäkringstagarna. Vidare föreslogs att det kapitalunderlag som tillämpas för försäk- ringar meddelade utomlands, nämligen det tekniska återköpsvärdet med vissa tillägg, skulle gälla även för försäkringar meddelade i . fondförsäkringar skulle kapitalunderlaget normalt vara fondandelarnas Arbetsgruppen föreslog även att den lägre skattesatsen om 15 procent skulle gälla för EES-försäkringar. föreslogs att försäkringar som skulle vara pensionsförsäkringar, om de hade meddelats i en försäkringsrörelse som bedrivs i , under vissa förutsättningar skulle undantas från förmögenhetsskatt. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 1 och promemorians lagförslag, i för denna proposition relevanta delar, finns i Förslaget har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2003/6597). I propositionen behandlar regeringen de förslag i promemorian som avser avkastningsskatt och förmögenhetsskatt men inte de förslag som När det gäller inkomstbeskattningen följer av Regeringsrättens praxis, i synnerhet efter domen i Skandiamålet, att arbetsgivaren har rätt till avdrag för för sådana försäkringar som var uppe till bedömning i det målet. Som framgår av avsnitt 4.1 pågår ett mål om fördragsbrott mot i , i vilket har intervenerat, där snarlika frågor som de i Skandiamålet är uppe till prövning, men som också mer specifikt rör frågan om ett skattemässigt etableringskrav för pensionsförsäkringar är förenligt med fördraget. när samtliga frågor fått en allsidig belysning genom avgörandet i det målet är regeringen beredd att ta ställning till frågan om lagstiftnings- åtgärder i fråga om inkomstbeskattningen. I en hemställan från , som getts in till Finans- departementet , föreslås att nedsättning av avkastningsskatt skall tillåtas i de fall försäkringen belastats med svensk kupongskatt. 2004/05:31 Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 4. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2003/2196). I propositionen behandlar regeringen även denna fråga. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bi- laga 6. Lagrådet har inga invändningar mot de föreslagna lagändringarna. På Lagrådets inrådan har dock innebörden av ikraftträdande- och övergångs- bestämmelserna kommenterats i författningskommentaren. Nuvarande regler om pensions- och Livförsäkringarna är enligt inkomstskattelagen (1999:1229, IL) antingen pensions- eller kapitalförsäkringar. Dessutom skiljer lagen mellan privata pensionsförsäkringar och tjänstepensionsförsäkringar. sionsförsäkringar får dras av inom vissa beloppsramar och utbetalade belopp från försäkringarna beskattas. För kapitalförsäkringar gäller det för kapitalförsäkringar får i princip inte dras av, men i gengäld beskattas inte utfallande belopp. Skattemässigt likställs alltså en kapitalförsäkring i princip med andra kapitalplaceringar och några sär- skilda krav på försäkringsvillkoren ställs inte upp. För att en försäkring skall anses som en pensionsförsäkring ställs däremot i inkomstskattelagen upp en rad s.k. kvalitativa villkor, 58 kap. 416 §§ IL. Exempelvis kan en försäkring anses som en pensions- försäkring bara om den endast omfattar ålderspension, sjukpension eller Ett annat villkor som skall vara uppfyllt för att en försäkring skall anses vara en pensionsförsäkring, är att försäkringen har meddelats i en försäkringsrörelse som bedrivs i , det s.k. etableringskravet, 58 kap. 4 § IL. Undantag från etableringskravet finns dock för de fall när en utländsk medborgare eller svensk medborgare, som har varit bosatt utomlands, tecknat en försäkring under sin bosättning i utlandet. pensionsförsäkring räknas nämligen under sådana förhållanden också en försäkring som huvudsakligen avser ålders-, sjuk- eller efterlevande- pension, om den försäkrade fick avdrag, skattereduktion eller någon liknande skattelättnad för premierna i bosättningslandet. gäller om arbetsgivaren betalat under den försäkrades bosättning eller förvärvsarbete utomlands, om betalningen inte räknats som inkomst för den försäkrade vid beskattningen i det landet och om detta förvärvs- arbete var hans huvudsakliga förvärvsverksamhet. regleras i 58 kap. 5 § IL. Huruvida en försäkring i inkomstskattelagen är att betrakta som en kapital- eller pensionsförsäkring har inte bara betydelse vid inkomst- beskattningen utan även vid uttag av avkastningsskatt och förmögenhets- skatt. Avkastningsskatt tas ut av underlaget på pensions- försäkringar och av underlaget på kapitalförsäkringar. För avkastningsskattens del gäller vidare att skattskyldigheten ligger på försäkringsgivaren om försäkringen är meddelad här i landet. För utländska försäkringar gäller i stället att innehavaren av försäkringen är skattskyldig. Kapitalunderlaget för avkastningsskatten skiljer sig också åt mellan inhemska och utländska försäkringar. För inhemska livförsäk- ringsföretag, pensionsstiftelser och understödsföreningar utgörs kapital- underlaget av tillgångar minskat med finansiella skulder. För utländska försäkringar består kapitalunderlaget av tekniskt återköpsvärde med tillägg för upplupen andel i livförsäkringsrörelsens överskott. En kapital- försäkring är dessutom en skattepliktig tillgång vid beräkning av statlig förmögenhetsskatt, vilket en pensionsförsäkring inte är. Av ett antal avgöranden från framgår att ett etab- leringskrav strider mot principen om fri rörlighet för tjänster. Ett etab- leringskrav kan emellertid enligt accepteras om det är nödvändigt för att säkerställa sambandet i skattesystemet. Således har godtagit belgiska regler som innebar att avdrag fick göras för till inhemska försäkringar, men inte för utländska. Detta kunde domstolen godta eftersom skillnaden i avdragshänseende kompen- serades genom att utfallande belopp från inhemska försäkringar be- skattades medan utbetalade belopp från utländska försäkringar var skatte- fria (domar , mot Belgiska staten, mål C-204/90 och Kommissionen mot Belgiska staten, mål C-300/90). Det belgiska system för beskattning av livförsäk- ringspremier som var föremål för domstolens prövning överensstämmer alltså med det svenska. lämnade ett förhandsavgörande beträffande ett svenskt mål som gällde en utländsk tjänstepensionsförsäkring (EG- domstolens dom , Försäkringsaktiebolaget och mot , mål C-442/01, Skandiamålet). Målet avsåg en försäkring som det svenska bolaget skulle teckna för att trygga pension i en livförsäkringsrörelse etablerad i en annan medlemsstat, dvs. etableringskravet skulle inte vara uppfyllt. Försäk- ringen skulle i övrigt uppfylla alla de kvalitativa villkoren för att be- traktas som en pensionsförsäkring. uttalade att bestäm- melsen om fri rörlighet för tjänster utgör hinder mot att en försäkring, som tecknas i en försäkringsrörelse som är etablerad i en annan med- lemsstat och som uppfyller samtliga villkor som i nationell rätt ställs på en tjänstepensionsförsäkring utom villkoret att vara tecknad i en försäkringsrörelse som är etablerad i det egna landet särbehandlas skattemässigt, med inkomstskatteeffekter som, beroende på omständig- heterna i det enskilda fallet, kan vara mindre fördelaktiga. meddelade Regeringsrätten sin dom i ärendet (RÅ 2004 ref. 28). Regeringsrätten konstaterade att dom inne- bär att det oavsett hur frågan skall bedömas enligt den svenska in- komstskattelagstiftningen inte är förenligt med gemenskapsrätten att förvägra en arbetsgivare avdrag för till den aktuella Prop. 2004/05:31 försäkringen. Regeringsrätten har också i ett överklagat förhandsbesked prövat ett antal beskattningsfrågor kring en privat livförsäkring som förutsattes uppfylla alla kvalitativa och kvantitativa villkor för en pensionsförsäk- ring, förutom att den skall tecknas i en annan medlemsstat i EU (Regeringsrättens dom , mål nr 1653-04). Prövningen har skett mot bakgrund av EG-rätten. Regeringsrätten fann därvid att avdragsrätt för en sådan försäkring inte föreligger. Däremot skall den när det gäller avkastnings- och förmögenhetsskatt behandlas som en svensk pensionsförsäkring, dvs. skattesatsen för avkastningskatt skall vara och försäkringen skall inte tas upp som en tillgång vid beräkning av skattepliktig förmögenhet. pågår ytterligare ett mål om etableringskravet i EG- domstolen (mål C-150/04). Kommissionen har väckt talan vid mot om fördragsbrott. Kommissionen yrkar att domstolen skall fastställa att har åsidosatt sina gemen- skapsrättsliga skyldigheter genom att anta och vidmakthålla bestäm- melser om livförsäkring och pensionsförsäkring enligt vilka rätten att göra avdrag för inbetalningar från den beskattningsbara inkomsten och rätten till skattekredit för sådana inbetalningar endast är tillämplig i fråga om inbetalningar som gjorts för avtal som slutits med pensionsinstitut som har sitt säte i , medan några sådana skattefördelar inte med- ges för inbetalningar som gjorts med stöd av avtal som ingåtts med pensionsinstitut som har sitt säte i en annan medlemsstat. Regeringen har beslutat att hos ansöka om att få intervenera på sida. 4.2Utredning om översyn av den skattemässiga behandlingen av tjänstepensioner och privat pensionssparande, m.m. Regeringen har tillkallat en särskild utredare som skall utreda den skattemässiga behandlingen av tjänstepensioner och privat pensions- sparande (Dir. 2004:99). Tjänstepensioner och privat pensionssparande är skattesubventionerade. Utredaren skall bl.a. utvärdera den skatte- mässiga subventionens effekter på sparande och arbetsutbud, framför allt arbetsutbudet bland äldre personer. Uppdraget syftar till att anpassa den skattemässiga regleringen så att arbetsutbud och tillväxt gynnas. I detta ingår att förbättra och förenkla reglerna samt att öka likformigheten och neutraliteten i beskattningen av pensionssystemen. Utredaren skall även utvärdera de skattemässiga effekterna av en inre marknad och en ökad rörlighet inom EU på pensionsområdet. Utifrån resultatet av utvärderingarna skall utredaren lämna förslag på lösningar och i övrigt anpassa den skattemässiga regleringen så att arbetsutbud och tillväxt gynnas och risken att skattebasen urholkas minimeras. Uppdraget skall redovisas . Regeringens bedömning: Frågan om en individualisering av skatt- skyldigheten för avkastningsskatt behöver beredas ytterligare innan några förslag till lagstiftningsåtgärder kan lämnas. Detsamma gäller frågan om ändrat kapitalunderlag för skatten. Promemorians förslag: För försäkringar meddelade i skall försäkringstagarna vara skattskyldiga för avkastningsskatt. Det kapitalunderlag som tillämpas för försäkringar meddelade utom- lands, det tekniska återköpsvärdet, skall gälla även för försäkringar med- delade i . Till det tekniska återköpsvärdet skall läggas försäk- ringens andel av försäkringsföretagets tillgångar, minskat med finansiella skulder och tekniska återköpsvärden för andra försäkringar än fondför- säkringar. Om detta tillägg inte kan beräknas, skall försäkringens tekniska återköpsvärde i stället multipliceras med en uppräkningsfaktor.