prop · GS033 · 2004-09-16 00:00:00 — Regeringens förslag att även avkastningen från spelet på värdeauto- mater skall beaktas vid bedömningen av om bingospelet kan antas kom- ma att ge skälig avkastning, innebär att det blir lättare för föreningar att få sina tillstånd förnyade eller att över huvud taget få inträde på bingospels- marknaden. Dessa föreningar kommer därmed att få bättre möjligheter att finansiera sin verksamhet. Regeringen avser att verka för att det nya sättet att beräkna avkastningen från bingospelet inte skall medföra att spelet på värdeautomater kommer att dominera verksamheten i bingohallarna. Regeringen gör därför bedömningen att någon risk för ett ökat spel- missbruk inte föreligger. Regeringens förslag att Lotteriinspektionen skall ges möjlighet att medge undantag från lotterilagens förbud att ge kredit för insatser i lotteriet om det finns synnerliga skäl innebär en lösning som är praktisk och ekonomisk och medför således fördelar för såväl anordnaren som ombudet och lottköparen. Regeringen bedömer att förslaget är utformat på ett sådant sätt att det inte kan leda till ett ökat spelmissbruk. Förslagen medför inte några ökade kostnader för staten. 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel Bestämmelsens tredje stycke ändras så att Lotteriinspektionen blir be- hörig att pröva frågor om tillstånd enligt lagen. Vidare utökas den nuva- rande skyldigheten att höra polismyndigheten i ett ärende innan tillstånd meddelas till att omfatta även den berörda kommunen. Syftet härmed är att Lotteriinspektionen skall ges ett fullgott beslutsunderlag så att inspek- tionen riktigt kan bedöma om förutsättningarna för att bifalla en ansökan är uppfylld. Kommunens yttrande bör således omfatta samtliga omstän- digheter av betydelse för bedömningen enligt 4 §. Vidare bör kommunen uppmärksamma Lotteriinspektionen på omständigheter som är av bety- delse i frågan om ett tillstånd bör förenas med sådana föreskrifter som anges i 5 §. I likhet med vad som gäller för hörande av polismyndigheten är kommunens hörande inte nödvändigt om det redan av övriga omstän- digheter framgår att ansökan skall avslås (jfr prop. 1989/90:46 s. 21). Enligt fjärde stycket får Lotteriinspektionen ta ut avgifter enligt före- skrifter som meddelas av regeringen. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4. 46, 8 och 10 §§ I bestämmelserna byts ordet socialnämnden i olika böjningsformer och kortformer ut mot Lotteriinspektionen i motsvarande form. I första och andra styckena byts ordet socialnämnden ut mot ordet Lotteriinspektionen. förslag att föra in reglerna om förströelseauto- mater i lotterilagen innebär bl.a. att bestämmelsen om avgifter i 53 § skulle tillämpas även när det gäller verksamheten beträffande sådana automater. Lotteriinspektionen skulle således med stöd av den bestäm- melsen och de föreskrifter som meddelas med stöd av den ta ut avgift för såväl tillståndsprövningen som för tillsynen. Den nuvarande regleringen i automatspelslagen medger emellertid inte att avgift för tillsynen tas ut. Med den författningstekniska lösning som regeringen föreslår att be- hålla bestämmelserna om förströelseautomater i automatspelslagen blir det därför nödvändigt att ta in ett bemyndigande som ger regeringen rätt att meddela föreskrifter om avgifter för tillsynsverksamheten. Ett sådant bemyndigande tas in i det nya tredje stycket. Av bestämmelsen framgår att samtliga beslut som Lotteriinspektionen fattar med stöd av lagen överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. De nya bestämmelserna träder i kraft . Vid denna tid- punkt övertar således Lotteriinspektionen de uppgifter som social- nämnderna ansvarar för. Ikraftträdandebestämmelserna innebär vidare att socialnämnderna är behöriga att fatta beslut avseende förströelseautomaterna till och med . Det sagda gäller såväl beslut i tillståndsärenden som beslut som socialnämnderna kan ha att fatta i sin egenskap av tillsyns- myndighet. Denna behörighet upphör . Ärenden hos socialnämnderna som då inte är slutligt avgjorda skall därför lämnas över till Lotteriinspektionen. Övergångsbestämmelserna i denna punkt innebär att det efter inte skall få anordnas spel på förströelseautomater eller få finnas förströelseautomater utplacerade med stöd av tillstånd enligt de gamla reglerna. Av övergångsbestämmelserna framgår att tillstånd som har meddelats med stöd av de äldre bestämmelserna och vars giltighetstid löper ut före skall fortsätta att gälla till dess giltighets- Prop. 2004/05:3 tiden löper ut. Innehavare av sådana tillstånd som vill fortsätta med verk- samheten får därefter ansöka om nytt tillstånd enligt de nya reglerna. När det gäller tillstånd vars giltighetstid löper ut efter upp- hör dessa att gälla . Detsamma gäller tillstånd med en giltighet som inte har begränsats i tiden. Av tredje punkten framgår att de äldre bestämmelserna skall tillämpas när ett beslut som har meddelats enligt den äldre ordningen har överklagats. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna behandlas i avsnitt 7. 9.2Förslaget till lag om ändring i lotterilagen (1994:1000) I paragrafen införs ett nytt andra stycke. Bestämmelsen är tillämplig i de fall det även förekommer spel på värdeautomater i en bingohall. Till- ståndsmyndigheten skall i dessa fall vid sin prövning av frågan om sökanden kan antas komma få skälig avkastning från bingospelet även beakta den förväntade avkastningen från spelet på värdeautomater. Det är den del av avkastningen som tillkommer sammanslutningen som skall beaktas. Denna del är i praktiken beroende av det avtal som ingåtts mel- lan AB och angående fördelningen av överskottet från värdeautomaterna. Avtalet innebär att en viss del av överskottet tillkommer bingospelsarrangören och det är således denna del som skall beaktas. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 5. I paragrafen införs ett nytt andra stycke. Lotteriinspektionen får om det finns synnerliga skäl medge undantag från förbudet att ge kredit för insatser i ett lotteri. Undantagsmöjligheten är begränsad till att avse ett visst lotteri. Detta innebär att en anordnare har att ansöka om undantag för varje enskilt lotteri som anordnaren vill ha undantag för. Synnerliga skäl kan aldrig anses föreligga om det rör sig om en kredit- form som innebär en risk för spelmissbruk. Undantagsmöjligheten kan därför inte komma i fråga för krediter som syftar till att göra det möjligt för den som inte har råd att ändå kunna spela. Inte heller bör krediter som kan leda till ett upprepat och oplanerat spelande accepteras. Framstår den valda kreditformen däremot snarare som ett alternativt betalningssätt än som en egentlig kredit och finns det inte heller några risker för spel- missbruk bör undantag kunna medges. Det är den som avser att ge kredit som har att ansöka om undantag från kreditförbudet. Om lotterianordnaren själv avser att lämna kredit ankom- mer det således på denne att hos Lotteriinspektionen ansöka om undantag I annat fall skall ombudet för lotterianordnaren an- söka om undantag. I syfte att säkerställa en enhetlig tillämpning skall Lotteriinspektionen vara ensam behörig att pröva ansökningar om undantag, oavsett vilken myndighet som gett tillstånd till lotteriet. Det sagda innebär att även om regeringen med stöd av 45 § lotterilagen gett tillstånd till ett lotteri är det inspektionen som skall ta ställning till en ansökan om undantag från kreditförbudet. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 6. sammanfattning av betänkan- det Från tombola till Internet (SOU 2000:50) såvitt avser tillståndsgivning, tillsyn och kontroll av auto- matspel Utredningen har tidigare behandlat automatspelsfrågorna i delbetänkan- det Automatspel (SOU 1998:144). I förevarande betänkande återkommer utredningen med några kompletterande förslag. Av utredningens undersökningar framgår att förströelsespelen utgör ett växande problem, främst i storstadsregionerna. Det beror främst på att det i stor utsträckning förekommer spel om pengar på förströelseautomat- erna. Många ungdomar förstör sin ekonomi och riskerar därmed att dras in i kriminalitet. Såsom påtalats i delbetänkandet är det naturligtvis praktiskt omöjligt att helt förhindra att spelare och spelanordnare avtalar om penningutbe- talning i anslutning till spelen. Däremot anser utredningen att man i stor utsträckning kan eliminera risken för sådant illegalt spel genom att för- hindra att tillstånd ges för automater av den typ som pokermaskiner re- presenterar, dvs. automater där spelförloppet till helt övervägande del är beroende av slumpen. Ett förslag härom lades fram i delbetänkandet, men genomfördes inte. Enligt regeringens mening fanns det skäl att avvakta utredningens slut- betänkande som, enligt regeringen, bedömdes skulle komma att innehålla förslag om en samlad reglering av alla former av automatspel. Utred- ningen anser att förslaget nu bör genomföras. Härigenom skulle till ex- empel de spel som inte till någon eller mycket liten del kan påverkas av spelarens skicklighet och som i huvudsak används vid illegalt spel, främst de s.k. pokermaskinerna, försvinna. Detta skall enligt utredning- ens förslag åstadkommas inom ramen för ett förfarande med typgodkän- nande, där varje automattyp skall godkännas genom Lotteriinspektionen försorg. Utredningen anser vidare att man skulle göra stora samordningsvinster genom att flytta över tillståndsgivningen beträffande förströelseautomat- erna från kommunerna till Lotteriinspektionen. Lotteriinspektionen är re- dan tillståndsmyndighet beträffande bl.a. varuspelsautomater och restau- rangkasinospel och det är i många fall samma företag som arrangerar så- dana spel som spel på förströelseautomater. Prövningen är också i huvud- sak densamma innefattande bl.a. en bedömning av den tekniska utrust- ningen och av arrangörens och spelplatsens lämplighet. Till bilden hör vidare att tillståndsgivningen i många kommuner är en mycket liten arbetsuppgift vilket gör att det är svårt att upprätthålla en tillräcklig kom- petens i sådana ärenden. Spridningen av beslutanderätten på så många organ som kommunerna utgör medför också en påtaglig risk för en olik- formig behandling. är det angeläget att den kommunala förank- ringen behålls. Kommunerna har värdefull kunskap om de tilltänkta spelplatserna och andra lokala förhållanden av betydelse för tillstånds- Denna kunskap kan dock tillvaratas genom att Lotteriinspek- tionen inhämtar yttrande från kommunerna. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att tillståndsgivningen be- träffande förströelseautomater i fortsättningen skall handhas av Lotteri- inspektionen och att inspektionen skall inhämta yttranden från kommun- erna i sådana ärenden.. I enlighet med utredningens förslag beträffande förströelseautomaterna föreslår utredningen att kommunernas synpunkter skall inhämtas också vid tillståndsprövning av varuautomatspel och restaurangkasinospel. Ut- redningen föreslår vidare att även varuspelsautomater skall vara typgod- kända på samma sätt som förströelseautomater. Mot bakgrund av att konkurrensen på spelmarknaden ökar och mark- nadsföringen tenderar att bli alltmer aggressiv med större summor pengar i omsättning, är det viktigt att reglerna om spel och lotterier ger tillstånds- myndigheter och kontrollmyndigheter möjlighet att bevara en sund spelmarknad. Genom en lämplighetsprövning av den som önskar anordna ett lotteri ökar denna möjlighet avsevärt. Redan nu finns dels en allmän lämplighetsprövning vad gäller lotteriverksamhetens bedrivande, dels en lämplighetsprövning av den som söker tillstånd att anordna roulettspel, tärningsspel och kortspel. Utredningen föreslår att det införs en lämplig- hetsprövning även av den som ansöker om tillstånd att anordna spel på varuspelsautomater och förströelseautomater. lagförslag i betänkandet Från Tombola till Internet (SOU 2000:50) i relevanta delar Förslag till lag om ändring i lotterilagen (1994:1000) Härigenom föreskrivs i fråga om lotterilagen (1994:1000) dels att 1, 2, 4, 14, 24 a, 33, 34, 36, 43, 46 och 54 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 27 a, 27 b och 48 a, av följande lydelse. (3 §) Med lotteri avses i denna lag en verksamhet där en eller flera del- tagare, med eller utan insats, kan få en vinst till ett högre värde än vad var och en av de övriga deltagarna kan få. 1. lottning, gissning, vadhållning och liknande förfaranden, 2 marknads- och tivolinöjen, 3. bingospel, automatspel, rou- lettspel, tärningsspel, kortspel, ked- jebrevsspel och liknande spel. Vid bedömningen av om en verksamhet är ett lotteri skall hän- syn tas till verksamhetens allmänna karaktär och inte endast till den större eller mindre grad av slump som finns i det enskilda fallet. Med vinst avses i denna lag även rätt till fortsatt spel. 1 § Med lotteri avses en verksamhet som innebär att en eller flera del- tagare, med eller utan insats, kan få en vinst till ett högre värde än vad var och en av de övriga deltagarna kan få och i vilken vinstmöjlighet- erna helt eller delvis beror på slumpen till följd av lottning, giss- ning, vadhållning eller därmed jämförliga förfaranden. Vid be- dömningen av om en verksamhet är ett lotteri skall hänsyn tas inte en- dast till den grad av slump som finns i det enskilda fallet utan ock- så till verksamhetens allmänna ka- raktär. Automatspel räknas som lotteri även om förutsättningarna enligt första stycket inte är uppfyllda. -tivoli- och marknadsnöjen och -kedjebrevsspel och liknande spel. (1 § Första stycket) Denna lag skall tillämpas på lot- terier som anordnas för allmän- heten. (1 § tredje stycket) Lagen skall tillämpas också på lotterier i form av bingospel, auto- matspel, roulettspel, tärningsspel och kortspel som inte anordnas för allmänheten, om spelet anordnas i Denna lag gäller lotterier som anordnas för allmänheten. Lagen gäller också lotterier i form av bingospel, automatspel, roulettspel, tärningsspel och kort- spel som, utan att anordnas för all- mänheten, anordnas i förvärvs- syfte. (2 §) Lagen gäller inte svenska statens premieobligationslån. Den tillämpas inte heller på automatspel som inte ger vinst eller ger vinst bara i form av frispel. Föreskrifter om sådant automat- spel finns i lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel. Den tillämpas inte heller på spel enligt kasinolagen (1999:355). (6 §) Med automatspel avses i denna lag spel på mekaniska eller elektro- niska spelautomater. I denna lag avses med 1.varuspelsautomat: en spelauto- mat som betalar ut vinst i form av varor och där vinstmöjligheterna helt eller delvis beror på slumpen, 2.penningautomat: en spelauto- mat som betalar ut vinst i form av pengar och där vinstmöjligheterna huvudsakligen beror på slumpen, 3.värdeautomat: en spelautomat som betalar ut vinst bara i form av värdebevis, spelpolletter eller lik- nande och där vinstmöjligheterna huvudsakligen beror på slumpen, 4.skicklighetsautomat: en spel- automat som betalar ut vinst i form av pengar och där vinstmöjlighet- erna helt eller delvis beror på spel- arens skicklighet. Lagen gäller också innehav av spelautomater. Lagen gäller inte svenska statens premieobligationslån eller spel enligt kasinolagen (1999:355). Med automatspel avses spel på mekaniska eller elektroniska spel- automater. I denna lag avses med 1.varuspelsautomat: en spelauto- mat som betalar ut vinst bara i form av varor, 2.penningautomat: en spelauto- mat som betalar ut vinst bara i form av pengar, 3.värdeautomat: en spelautomat som betalar ut vinst bara i form av värdebevis. 4.förströelseautomat: en auto- mat som inte ger vinst eller som ger vinst bara i form av rätt till fortsatt spel på automaten. Varuspelsautomater och förströ- elseautomater skall vara av god- känd typ. Sådana automater skall inte typgodkännas om det på grund av beskaffenheten av automaterna eller, såvitt gäller varuspelsauto- mater, de varor som används som vinster, finns en inte obetydlig risk att automaterna kommer att använ- das för spel, direkt eller indirekt, Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall meddela närmare föreskrifter om vilka krav som skall uppfyllas och vad som i övrigt skall gälla för typ- godkännande av varuspelsautomat- er och förströelseautomater. Förslutna lotter och bingobrickor som används i ett lotteri skall vara av godkänd typ. Detsamma gäller teknisk utrustning som används för insats- er, vinstdragning eller kontroll av egentliga lotterier och bingospel. Ett beslut om typgodkännande får förenas med villkor. Tillstånd till automatspel får Tillstånd till automatspel får lämnas bara i fråga om varuspels- lämnas bara i fråga om varuspels- automat, penningautomat, värde- automat, penningautomat, värde- automat och skicklighetsautomat. automat och förströelseautomat. Tillstånd att anordna spel på för- ströelseautomater får lämnas, om 1. varje spelautomat är typgod- känd, 2. varje spelautomat förses med tillståndshavarens namn, 3. det kan antas att spelauto- maten inte kommer att användas för något annat ändamål än den enligt ansökan är avsedd för, 4. det kan antas att god ordning kommer att råda inom den lokal el- ler på den plats där spelet skall be- drivas, 5. det kan antas att barn inte otillbörligen lockas att delta i spelet, 6. det kan antas att spelet inte kommer att bedrivas i en miljö som är olämplig för barn och ungdom, och 7. den som söker tillstånd be- döms vara lämplig att driva verk- samheten. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om märkning av spelautomaterna som avviker från första stycket 2. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, med avvikelse från denna lag, med- dela föreskrifter om begränsningar i fråga om automatspel, om det be- hövs för att verksamheten skall be- drivas på ett från allmän synpunkt lämpligt sätt. (34 §) Tillstånd att anordna kortspel får ges, om 1.spelet anordnas i ett sådant sammanhang som avses i 32 § 1, 2.värdet av spelarens insats på varje särskild vinstmöjlighet upp- går till högst 1/600 basbelopp, 3.värdet av högsta vinsten på varje särskild vinstmöjlighet upp- går till högst 1/400 basbelopp, och 4.den som söker tillstånd upp- fyller kraven i 32 § 4 enligt 33 §. (33 §) Vid prövningen enligt 32 § 4 skall tillståndsmyndigheten beakta sökandens erfarenheter på området, ekonomiska förhållanden, vilja och förmåga att fullgöra sina skyldig- heter mot det allmänna, laglydnad i övrigt samt andra omständigheter av betydelse. I fråga om aktiebolag, handels- bolag och ekonomiska eller ideella föreningar skall prövningen även omfatta 1. verkställande direktören och andra som genom en ledande ställ- ning har ett bestämmande inflytan- de över verksamheten, Tillstånd att anordna kortspel får ges, om 1.spelet anordnas i ett sådant sammanhang som avses i 32 § 1, 2.värdet av spelarens insats på varje särskild vinstmöjlighet upp- går till högst 1/600 basbelopp, 3.värdet av högsta vinsten på varje särskild vinstmöjlighet upp- går till högst 1/400 basbelopp, och 4.den som söker tillstånd be- döms vara lämplig att driva verk- samheten. Vid prövning enligt denna lag av om sökanden är lämplig att driva en verksamhet skall tillståndsmyn- digheten beakta sökandens erfaren- heter på området, ekonomiska för- hållanden, vilja och förmåga att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, laglydnad i övrigt samt andra omständigheter av betydelse. I fråga om aktiebolag, handels- bolag och ekonomiska eller ideella föreningar skall prövningen även omfatta 1. verkställande direktören och andra som genom en ledande ställ- ning har ett bestämmande inflytan- 2. styrelseledamöter och styrelse- de över verksamheten, suppleanter som till följd av eget 2. styrelseledamöter och styrelse- eller närståendes ekonomiska in- suppleanter som till följd av eget tresse har en väsentlig gemenskap eller närståendes ekonomiska in- med den juridiska personen som är tresse har en väsentlig gemenskap grundad på andelsrätt eller därmed med den juridiska personen som är jämförligt ekonomiskt intresse, och grundad på andelsrätt eller därmed 3. bolagsmännen i handelsbolag. jämförligt ekonomiskt intresse, och Som närstående till en styrelse- 3. bolagsmännen i handelsbolag. Som närstående till en styrelse- anses den som enligt 4 kap. 3 § anses den som enligt 4 kap. 3 § (1987:672) är att anse som när- stående till gäldenären. (1987:672) är att anse som när- stående till gäldenären.. den som anordnar bingospel, annat den som anordnar bingospel, annat automatspel än spel på värdeauto- automatspel än spel på värdeauto- mat i , roulettspel, tärnings- mat och förströelseautomat, rou- spel eller kortspel får inte delta i får inte delta i lotteriet. Lotteriinspektionen prövar frågor om tillstånd att anordna 1. spel på varuspelsautomater enligt 25 §, 2. spel på penningautomater och värdeautomater enligt 26 §, automater enligt 26 §, enligt 27 a §, enligt 32 § och 4. kortspel enligt 34 §. enligt 32 § och 5. kortspel enligt 33 §. Innan beslut fattas enligt första stycket 35 skall berörd kommun ges tillfälle att yttra sig. om typgodkännande enligt 14 §. myndighet som regeringen bestäm- mer, prövar frågor om typgod- kännande enligt 14 §. För att utöva tillsynen har en tillsynsmyndighet rätt att få till- träde till lokaler och platser där spel på spelautomater eller andra som anordnar lotteriet inte lämnar tillträde får tillsynsmyndigheten vid behov anlita biträde av polis. Till böter eller fängelse döms den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet 1. olovligen anordnar lotteri, eller 2. olovligen innehar en penning- 2. olovligen innehar en spelauto- automat, värdeautomat, varuspels- automat eller skicklighetsautomat. Till böter eller fängelse i högst Till böter eller fängelse i högst döms också den som döms också den som i olovligen i yrkesmässig verksamhet yrkesmässig verksamhet eller an- eller annars i förvärvssyfte upp- nars i förvärvssyfte uppsåtligen såtligen främjar deltagande i ett främjar deltagande i ett utom landet utom landet anordnat lotteri, om anordnat lotteri, om främjandet sär- främjandet särskilt avser deltagan- skilt avser deltagande från . I ringa fall döms inte till ansvar. Är brottet grovt döms till fängelse i högst . 1.Denna lag med undantag för 14 §, 25 § första stycket 4 och 27 a § första stycket 1 träder i kraft , då lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel upphör att gälla. i14 §, 25 § första stycket 4 och 27 a § första stycket 1 träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser i lotterilagen (1994:1000) och lagen om an- ordnande av visst automatspel tillämpas alltjämt i fråga om förhållanden som avser tid före ikraftträdandet. Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Från Tombola till Internet (SOU 2000:50) Remissyttranden har lämnats av: Datainspektionen, Ekobrottsmyndig- heten, Riksåklagaren, , Styrelsen för ackreditering och tek- nisk kontroll, , , Socialstyrel- sen, , , Lotteriinspektionen, Läns- styrelsen i , i län, i , , , Folkrörelsernas Samarbetsorgan för Lotterifrågor, , Riksför- bundet Spelberoende, , , , bingoarrangörers centralorganisation, , , , , AB Trav och Galopp, AB , , samt True- max AB Följande remissinstanser har meddelat att de inte har några synpunkter på förslagen: , Kammarrätten i , , , , Konkurrens- verket, , , Granskningsnämn- den för radio och TV, i , Centerorganisa- tionernas Rikslotteri Fyrklövern och Lottillverkarnas branschorganisa- tion. Yttranden över betänkandet har även inkommit från . Härutöver har ett antal enskilda yttrat sig i frågan. Följande remissinstanser har avstått från att yttra sig: kommun, kommun, kommun, kom- mun, Cancerfonden, , Folkrörelsernas , A-lotterierna, FRISAM, , , för Ungdomsorganisa- tioner, , samt . Lagförslagen i promemorian Vissa ändringar i lotterilagen (1994:1000) Härigenom föreskrivs att 22 och 37 §§ lotterilagen (1994:1000) skall ha följande lydelse. Tillstånd att anordna bingospel får ges till en sådan sammanslut- ning som avses i 15 §, om 1.värdet av högsta vinsten inte överstiger ett basbelopp, 2.värdet av vinsterna i spelet motsvarar av in- satsernas värde,