prop · GR03101 · 2004-04-16 00:00:00 — Fortsättning av Tabell 9.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital Den statliga sektorn totalt1 1Pensionsskulden enligt tabell 9.6 ingår ej. 2Elimineringar enligt tabell 9.2 och 9.3 har gjorts för att undvika dubbelräkning. Vid utgången av 2003 var den statliga sektorns samlade tillgångar efter elimineringar av inomstatliga mellanhavanden. Sammantaget ökade tillgångarna med 156 miljar- der kronor. De samlade skulderna uppgick till 2003, vilket motsvarar en ökning med . Till följd av en gynnsam utveckling på aktie- marknaden ökade AP-fondernas tillgångar med och AP-fondernas egna kapital med . AP-fondernas egna kapital uppgick vid utgången av 2003 till . Premiepensionsmyndig- hetens tillgångar och egna kapital ökade med och det egna kapitalet uppgick därmed till . Statens ägande avseende andelar i de statliga bolagens tillgångar uppgick till , en ökning med . Motsvarande skulder ökade med till sammanlagt . Den största förändringen är hänförlig till , där andelen tillgångar och skulder ökade på grund av att staten ökade sin ägarandel från . Ytter- ligare en stor förändring förklaras av att Svea- skog ökade sina tillgångar och skulder främst som ett resultat av en omstrukturering av kon- cernen. minskade sina tillgångar och i ännu högre grad sina skulder. Skulderna minskade främst genom amortering av lån. Sammantaget uppgick den statliga sektorns samlade nettoförmögenhet, dvs. mellan tillgångar och skulder (motsvarande eget kapital), efter elimineringar till -. Ökningen med jämfört med , då den negativa nettoför- mögenheten uppgick till -, beror främst på AP-fondernas ökade eget kapi- tal. Minskningen av myndigheternas nettoför- mögenhet är i första hand hänförbar till årets underskott på i statens resultaträkning. Bland bolagen ökade det egna kapitalet med . Förändringarnas effekter på statens resultat- och balansräkningar beskrivs närmare i kapitel 4. Tabell 9.2 Elimineringar avseende myndigheternas aktie- innehav (andelar i dotter- och intresseföretag) Elimineringar avseende myndigheternas aktieinne- hav Av bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. framgår vilka myndigheter som ingår i redovisningen över den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital. Statens innehav av aktier i de statliga bolagen redovisas främst av (not 24 till balansräkningen, andelar i dotter- och intresseföretag). Affärsverkens innehav av aktier i dotterbolag ingår, liksom , och redo- visas under andelar i dotter- och intresseföretag. För att undvika dubbel redovisning elimineras ovan nämnda innehav enligt tabell 9.2 mot summa tillgångar och nettoförmögenhet för den statliga sektorn. () redovisar tillgångar och skulder gentemot Riksgäldskonto- ret. För att undvika dubbel redovisning elimine- ras dessa mot summa tillgångar respektive skulder för den statliga sektorn. Även AP- fondernas och innehav av stats- papper har eliminerats för att undvika dubbel redovisning. Innehavet av statspapper har elimi- nerats med nominellt belopp mot summa tillgångar och skulder. Statspappren utgörs av statsobligationer och till en mindre del av statsskuldsväxlar. har från ut- gången av 2001 inte kvar några statspapper efter- som den extra utdelningen till staten 2001 främst utgjordes av statsobligationer. Tabell 9.3 Eliminering avseende AP-fondernas, PPM:s och innehav av statspapper samt PPM:s övriga till- gångar och skulder gentemot AP-fondernas redovisning avser bokfört mark- nadsvärde. Det nya pensionssystemet infördes och omorgani- serades AP-fonderna. (I kapitel 5, avsnitt 5.3.10, återfinns information om utgifterna för ålders- pensionssystemet.) fick Första Fjärde AP-fonderna nya identiska placeringsregler, vilka bland annat innebär att samtliga fonder får placera i aktier och i högre grad än tidigare även globalt. AP-fonderna skall förvalta svenska allmänna pensionsmedel så att kraven på långsiktigt hög avkastning i för- hållande till risk tillgodoses. Fjärde och femte fondstyrelsernas skulder till första tredje fond- styrelserna är eliminerade . Därefter finns inga fordringar eller skulder inom AP- fonderna. har en särställning inom AP-fondsystemet eftersom den har obegränsade möjligheter att äga både noterade och onoterade företag. En betydande del av resurserna inriktas specifikt mot ägande i onoterade bolag. Fondens uppdrag är att bidra till utvecklingen av det svenska näringslivet genom att förmedla risk- kapital till små och medelstora företag. I det nya allmänna pensionssystemet ingår att en del av pensionsavgiften avsätts till s.k. premiepension och förvaltas i värdepappers- fonder efter individuella val av pensionsspararna. Den statliga Premievalsfonden är en värde- pappersfond som kan väljas på samma sätt som andra fonder inom premiepensionssystemet. För de personer som avstår från att välja fond place- ras pensionsmedlen i Premiesparfonden. Såväl Premiesparfonden som Premievalsfonden för- valtas av Sjunde AP-fonden. Endast fondens egen verksamhet redovisas dock under Sjunde AP-fonden i tabell 9.4 nedan. Till skillnad från de övriga AP-fondernas tillgångar tillhör Sjunde AP-fondens förvaltade tillgångar premiepen- sionssystemet, dvs. de förvaltas för pensions- spararnas räkning. Tillgångarna hos de övriga AP-fonderna tillhör fördelningssystemet. I denna sammanställning av den statliga sektorn redovisas även det fonderade kapitalet i premie- pensionssystemet på samma sätt som AP- fondernas tillgångar. De redovisas som Netto- förmögenhet/Eget kapital i den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder, tabell 9.1. Även i nationalräkenskaperna (NR) ingår sparandet i premiepensionssystemet som en del av sparandet inom den offentliga sektorn. Det finns två avvecklingsfonder som förvaltas av Första respektive . De för- valtar fordringsbevis som ej är noterade på någon börs eller avsedda för allmän omsättning. Dessa medel skall avvecklas så fort som möjligt utan att värdet försämras och kommer därefter successivt att föras över till AP-fonderna. Tabell 9.4 AP-fondernas tillgångar och skulder 2003 (mark- nadsvärde) AP-fondernas sammanlagda resultat för året är . dessutom genom betalningar mot pensions- systemet, vilket netto tillfört kapital på totalt . I den konsoliderade balansräkningen för staten, tabell 4.2, redovisas Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser, vilka ingår i myndigheternas skulder. Avsättningarna avser den beräknade pensionsskulden för statligt anställd personals avtalspension. Flertalet myndigheter betalar pensionspremier till som skuldför den beräknade pensionsavsättningen. Några myndigheter gör egna pensionsavsättningar (se not 41 till balansräkningen). I den konsoliderade resultaträkningen, tabell 4.1, redovisas ålderspensioner som transferering. Skillnaden mellan inbetalda avgifter och ut- betalda pensioner redovisas som en transferering till/från AP-fonden och PPM (se not 4 till resultaträkningen). Åtaganden avseende ålders- pension redovisas inte som skuld varken i den konsoliderade balansräkningen eller hos AP- fonderna. Åtaganden i premiepensionssystemet redovisas som skuld i Premiepensionsmyndig- hetens årsredovisning. Enligt propositionen Automatisk balansering av ålderspensionssystemet (prop. 2000/01:70, bet. 2000/01:SfU13) skall närmast berörda myn- digheter göra en årlig redo- visning av ålderspensionssystemets ekonomiska ställning och utveckling. Den samlade redovis- ningen av ålderspensionssystemet sammanfattas i avsnitt 9.5 Pensionssystemets årsredovisning (se nedan). I det avsnittet redo- visas avgiftstillgång och pensionsskuld enligt en beräkningsteknisk modell. 9.3Statliga bolag, banker och finansinstitut I tabell 9.1 särredovisas statens tillgångar och skulder i statliga bolag, banker och finansinstitut där ägarandelen uppgår till . Ägande i företag där statens andel är ingår i myndigheternas samlade till- gångar och skulder. I bilaga 3 återfinns en sam- manställning av nyckeltal avseende för bolag med statligt ägande. I bilagan redovisas bolagens nyckeltal brutto och de summerar, efter elimineringar, till beloppen i sammanställningen över statliga sektorns för- mögenhet (tabell 9.1). I tabell 9.1 ingår bolagen endast till den del de ägs av staten. Statens andel av skulderna minskade med 9,8 redogörelse för bolagens verksamhet och resul- Den främsta orsaken är amor- tat 2003 kommer att presenteras senare i vår i teringar av lån, varav andelen uppgår till 6,4 regeringens årliga skrivelse till om Totalt finns ett sextiotal företag där staten ringen för statens andel av resultatet uppgår till äger av aktierna. och förklaras av ökad lön- av företagens bokförda värde uppgår till totalt samhet inom mobil kommunikation, Internatio- 191 miljarder kronor11. De sex största företagen nal och fastnätsverksamheten i är , , , samt i synnerhet av att i föregående års andel , () och ingår kostnader för nedskrivningar och om- , vilka tillsammans svarar struktureringskostnader på ca 7,1 miljarder för av det bokförda värdet. Stora positiva skatteeffekter grundade på uppskjutna skattefordringar ingick i resultatet procent av det bokförda värdet. Den statliga sektorns förmögenhet påverkas SJ AB:s egna kapital ökade med 1,5 miljarder av förvärv och försäljning av företag, omstruktu- kronor främst genom ett av beslutat reringar, bolagens resultat m.m. kapitaltillskott på högst . Svensk Exportkredits tillgångar och skulder Det egna kapitalet påverkades negativt av årets ökade båda med , främst på förlust på , som till stor del grund av att statens ägarandel ökade från ca 65 består av engångskostnader. Förändringen förklaras även av att skulden för emitterade värdepapper ökade med , vilket bland tillgång- arna främst motsvaras av en ökning av obligatio- ner och andra värdepapper med 16 miljarder tillgångar minskade med 15 miljar- tillgångar ökade med 14 miljarder der kronor och det egna kapitalet kronor liksom dess skulder, vilket förklaras av en omstrukturering av koncernen som medfört att negativa valutakurseffekter på 12 miljarder tillgångar och skulder bruttoredovisas. kronor för valutareserven, som förklaras av att tillgångar minskade med 11 miljar- kronan stärktes mot de flesta ingående valutor Detta medförde att årets resultat som nettoskulden minskade med 19 miljarder innebar en förlust med , Förändringen beror delvis på att ränte- vilket påverkade värdet av valuta- bärande skulder amorterades med 9,1 miljarder Minskningen av det egna kapitalet Resultatet ökade med 1,6 miljarder beror också på utdelning av ringen förklaras nästan helt av kostnadsbespa- ringar och högre elmarknadspriser i samt en betydande vinstförbättring i . kapital ökade med . Ökningen är främst hänförbar till årets resultat. De totala tillgångarna i TeliaSonera uppgick till , varav statens andel är () har i uppdrag att , vilket motsvarar en minsk- göra en redovisning av det inkomst- ställning och utveckling. ålderspensionen omfattar inkomst- och tilläggs- pension från fördelningssystemet samt premie- 11 Statens andel av företagens bokförda värde skiljer sig från andelen Den första redovisningen avsåg 2001. nettoförmögenhet/eget kapital (tabell 9.1) främst beroende på Ett mål med redovisningen är att informera om de förlopp demografiska, ekonomiska och beteendemässiga som bestämmer systemets finansiella ställning och som direkt påverkar, eller kan komma att påverka, pensionernas värde. Ytterligare en ambition med redovisningen är att den i så hög grad som möjligt ska ansluta till vedertagna redovisningsprinciper för försäk- ringsföretag. För en mer fullständig beskrivning av redovisningen hänvisas till RFV:s publikation Pensionssystemets Årsredovisning 2003. Pensionssystemets årsredovisning upprättas som ett koncernbokslut där även premiepensionen konsolideras. Redovisningen av premiepensions- systemet motsvarar i huvudsak den av Premie- pensionsmyndigheten (PPM) upprättade års- redovisningen. På motsvarande sätt som gäller för premiepensionssystemet finns inom fördel- ningssystemet en pensionsskuld till aktiva och till pensionerade. Systemet omfattar även till- gångar, men till skillnad från premiepensions- systemet är dessa till största delen inte fonde- rade. I fördelningssystemet finansieras utgifterna i princip med löpande avgiftsinkomster. Avgiftsflödet är således fördelningssystemets mest väsentliga tillgång en avgiftstillgång. Hur fördelningssystemets tillgångar och skulder skall beräknas är reglerat i lag. Avgiftstillgången, som den definieras i lagen, motsvarar den pensions- skuld man skulle ha haft om värderingsperiodens ekonomiska och demografiska förhållanden hade gällt även för förfluten tid. Det kan också uttryckas så att avgiftstillgången motsvarar den pensionsskuld som nuvarande avgiftsflöde lång- siktigt klarar att finansiera, givet mätperiodens ekonomiska och demografiska förhållanden. Avgiftstillgången är således en typ av nivåmått beräknat utifrån befintliga förhållanden. Den faktiska pensionsskulden värderas också huvud- sakligen med utgångspunkt från de förhållanden som råder vid värderingstillfället enda undan- tag från denna princip gäller pensionsskulden till aktiva avseende intjänade ATP-poäng. ATP- skulden till aktiva utgör av den totala pensionsskulden. Andelen sjunker snabbt framöver. är som ATP- poäng kan tjänas in. Tabell 9.5 Inkomst- och premiepension, resultaträkning fondtillgångar (a) Värdet av förändringen i Värdet av förändringen i avgiftstillgång (b) Nya pensionsrätter och ATP- Värdet av förändring i pensionsskuld (c) administrationskostnader (d) Årets resultat (a)+(b)+(c)+(d) 1Negativ post (-) innebär att pensionsskulden ökar, positiv post () innebär att pensionsskulden minskar, med angivet belopp. 2Varav inkomstpensionssystemet och premiepensions- systemet -. Tabell 9.6 Inkomst- och premiepension, balansräkning 31/12 2003 31/12 2002 Pensionsavgifter tas ut av pensionsgrundande förvärvsinkomster, trans- fereringar m.m., varav tillförs fördelningssystemet och premiepensionssystemet. De pensionsbelopp som utbetalas från premiepensionssystemet är än så länge begränsade. Det fonderade kapitalet utgörs av buffert- fonderna inom fördelningssystemet (Första Fjärde samt ), premiepen- sionsfonderna (försäkringstillgångar) och den tillfälliga förvaltningen av preliminära avgifts- medel i (s.k. övriga till- gångar). Värdeförändringen av avgiftstillgången inom fördelningssystemet bestäms huvudsakligen av inkomsttillväxten per person, av antalet personer i förvärvsaktiva åldrar samt deras sysselsättnings- grad. Inkomstpensionen är utformad så att pensionsskuldens värdeförändring är nära kopp- lad till tillgångarnas värdeutveckling, men kopp- lingen är inte absolut. Därför kan fördelnings- systemet ge såväl positivt som negativt resultat. Systemets balansomslutning omfattar . I tabellerna ovan redovisas resultat- och balansräkningarna för inkomst- och premiepen- sionen sammantaget, uttryckt i . För det inkomstgrundade ålderspensions- systemet redovisas därmed ett överskott på . Pensionsskulden i inkomstpensionssystemet ökade sammantaget med eller . Den största delen av skuld- ökningen hänför sig till indexeringen av intjä- nade pensionsrätter och utgående pensioner med . Ökningen på tillgångssidan var också , vilket motsvarar . Avgiftstillgången ökade med 172 miljar- der kronor eller , huvudsakligen beroende på en ökning i avgiftsflödet. Buffert- fondens kapital, som utgör av tillgångarna, ökade med sammanlagt varav avkastningen svarade för 82 miljar- der kronor. Inkomstpensionssystemets redo- visade överskott 2003 uppgår därmed till . Premiepensionssystemet är ett fondbaserat system där pensionsspararna själva väljer placer- ing för sina premiepensionsmedel. Systemet fungerar så att förändringar i fondandelarnas priser direkt och lika mycket påverkar den för- säkrades tillgång i det systemet. Därför ska, , premiepensionssystemets resultat i princip alltid vara . Eftersom inte hela administ- rationskostnaden tas ut av de försäkrade under systemets uppbyggnad, utan lånefinansieras, kommer premiepensionssystemet under ett uppbyggnadsskede att redovisa förluster. var premiepensionssystemets förlust . Utveckling av statlig produktion 10 Utveckling av statlig produktion Efter den ekonomiska krisen i början av 1990- talet var den ekonomiska tillväxten i mycket stark med en årlig tillväxt i BNP på vissa år. Det nya seklets första år har inneburit en lägre tillväxttakt. ökade BNP (diagram 10.1). Diagram 10.1 Statlig produktion och BNP 19902003, volymförändringar Utvecklingen i staten kan mätas på olika sätt. Det statliga produktionsvärdet definieras som summan av löner, arbetsgivaravgifter, avskriv- ningar och inköp av varor och tjänster, och om- fattar både anslagsfinansierad och avgiftsfinansi- erad verksamhet. Den statliga produktionen kan med andra ord beskrivas som det sammantagna värdet av statlig konsumtion och försäljning mot avgifter, exklusive s.k. direktkonsumtion12. Produktionsutvecklingen beskrivs i termer av volym, dvs. kostnadsökningar som beror på prisökningar räknas inte med. Eftersom offent- liga tjänster inte prissätts på någon marknad har måttet den begränsningen att det beräknas från kostnadssidan, dvs. med hjälp av värdet av insatta resurser och med ett antagande om att produkti- viteten är oförändrad över tiden. Den statliga tjänsteproduktionen ökade sam- mantaget med knappt en procent 2003 och upp- gick till i löpande priser. steg produk- tionen av statliga tjänster . Det var främst satsningen på den högre utbildningen och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som gav utslag, men utgifterna för försvaret fortsatte också att öka i volym. låg den statliga produk- tionsvolymen kvar på den, jämfört med decen- niets början, högre nivån för att sedan öka med totalt under den efterföljande tvåårs- perioden. Det var främst universiteten och hög- skolorna, försvaret och kommunikationsom- rådet som uppvägde nedgången inom andra stat- liga verksamhetsområden. Sammantaget har statens tjänsteproduktion ökat med . Som en jämförelse kan nämnas att BNP steg med närmare 30 pro- cent. En jämförelse kan också göras med produktionsvolymen inom kommuner och landsting som, efter en måttlig nedgång främst första hälft, var ungefär lika stor 2003 som 1990. 12 Med direktkonsumtion avses myndigheters köp av varor och tjänster utan någon vidare hantering av den offentliga sektorn som del av som produceras av marknadsproducenter och som levereras till hushållen sociala förmåner in natura. Den statliga produktionen är mycket heterogen och utvecklingen kännetecknas av stora varia- tioner mellan olika verksamhetsområden. I tabell 10.1 sammanfattas statens huvudsakliga arbets- uppgifter. Tabell 10.1 Statens arbetsuppgifter Militärt och civilt försvar ling, samhällsplanering, regional utveck- ling, miljö- och naturvård. gor inom energi, jordbruk, mineralbrytning, samt transporter och kommunikationer Polis-, åklagar- och domstolsväsende, Allmän och utrikes förvaltning, skattein- Vård och socialt skydd Hälso- och sjukvård, allmän administra- tion, forskning, administration av sociala bidrag, social omsorg inkl. integrationsfrå- Indelningen följer FN:s Classification of Func- tions of Government, COFOG, med undantag för grundforskningen. Den ska enligt dessa rekommendationer utgöra en del av de allmänna förvaltningstjänsterna. På grund av svårigheter med gränsdragningen mellan högre utbildning och grundforskning behandlas verk- samheterna här i ett sammanhang. Den tilläm- pade forskningen har dock fördelats på respek- tive område. Genom att regeringen bör- jan satsat på den högre utbildningen och grundforskningen har verksamheterna sam- mantaget vuxit sig ungefär lika stora som för- svaret, som tidigare var det enskilt största statliga verksamhetsområdet. Universitet och högskolor, liksom försvaret, svarade 2003 för drygt en femtedel av den totala statliga pro- duktionen (diagram 10.2). Diagram 10.2 Produktion av statliga tjänster fördelade på verksamhetsområden Det tredje stora området är näringslivstjänster som utgör knappt en femtedel av den statliga produktionen, varav transporter och kommuni- kationer svarar för två tredjedelar. Samhällsskydd och rättskipning, där polis- väsendet är dominerande, och allmänna förvalt- ningstjänster, där , skatte- myndigheterna och länsstyrelserna ingår, bidrar med vardera drygt en tiondel av den statliga pro- duktionen. Inom vård och socialt skydd är för- säkringskassorna en viktig grupp, men också arbetsmarknadsmyndigheterna. Även det om- rådet svarar för något mer än en tiondel av den statliga tjänsteproduktionen. Kulturen, som bl.a. förmedlas genom statliga museer och bibliotek, utgör drygt en procent. 10.3Utvecklingen inom olika verksamhetsområden Utvecklingen inom statens olika verksamhets- områden sammanfattas i tabell 10.2.13 De är rangordnade efter produktionens storlek. 13 Anledningen till att valts är att det är först från och med detta år som uppgifter på denna detaljnivå finns att tillgå i SCB:s nationalräkenskaper. Tabell 10.2 Produktionen inom statens olika verksamhets- områden 19932003 har den statliga produktionen ökat . Det är nästan enbart satsningarna på den högre utbildningen och grundforsk- ningen som förklarar uppgången. Den mot- verkas av kraftiga strukturella förändringar i staten med minskningar främst inom områdena allmänna förvaltningstjänster, vård och socialt skydd samt kultur. Nedgången inom det sist- nämnda området förklaras dock till största delen av separation från staten. Utgifterna för produktionen inom totalförsvaret uppgick till 2003. Enligt preliminära uppgifter motsvarade det en liten uppgång på någon procent jämfört med året innan. Utvecklingen har, enligt nationalräken- skaperna, dock varit oregelbunden med såväl upp- som nedgångar. respektive ökade t.ex. utgifterna med i volym. bidrog försvarsomställningen till att produktionsvärdet istället minskade kraftigt. Om hela perioden be- aktas är produktionen inom försvaret ungefär lika stor som den var , räknat i fasta priser (diagram 10.3). Diagram 10.3 Produktion inom försvaret 19932003, volymförändringar Det bör dock påpekas att uppgifterna från några av de stora myndigheterna inom försvaret är osäkra. har de reviderats kraftigt i efterhand. Försvarets produktionsvärde kan delas upp i komponenterna löner respektive förbrukning av varor och tjänster. Förbrukningen kan i sin tur fördelas på löpande omkostnader och utgifter för s.k. varaktiga varor, dvs. sådana investeringar som inte har någon alternativ civil användning. Enligt statistiken är det den löpande för- brukningen som fått allt större vikt i försvarets produktionsvärde, drygt en tredjedel, medan ut- gifterna för de försvarsanställdas löner inklusive sociala avgifter uppgår till . Förbandsnedläggningarna har inneburit att antalet anställda och de värnpliktiga har minskat kraftigt, med sedan 1990- talets början. Detta har medfört att de totala löneutbetalningarna har minskat (diagram 10.4). Diagram 10.4 Produktion, förbrukning och löner i försvaret 19932003, volymförändringar Kurvornas utseende indikerar dock att fördel- ningen mellan de varaktiga varorna och den löpande förbrukningen är osäker. över en längre tidsperiod är försvarets kostnader större i volym än de var , då de första besparingskraven kom. Högre utbildning och grundforskning Värdet av produktionen av tjänster inom den högre utbildningen och grundforskningen var så gott som lika högt som i försvaret . Det har ökat kraftigt, med i volym (diagram 10.5). Diagram 10.5 Produktion av statliga utbildningstjänster och grundforskning 19932003, volymförändringar Uppgången skedde främst och avspeglar sig också i en markant ökning av an- talet anställda inom universitet och högskolor. Sysselsättningen har stigit med en tredjedel och är drygt 50 000 helårspersoner anställda inom det högre utbildningsväsendet. Mätt med detta mått är verksamhetsområdet betydligt större än för- svaret som har knappt 30 000 anställda. Utbyggnaden har främst gällt de små och medelstora högskolorna ute i landet, men även de största universiteten, dvs.