prop · GR03137 · 2004-04-20 00:00:00 — finansiera initiala administrationskostnader. Remissinstanserna: Flertalet instanser som kommenterat promemo- rian i denna del avvisar förslaget. Istället förordas en oförändrad eller ökad nationell medfinansiering. Skälen för regeringens bedömning: Moduleringen som medför en gradvis ökad överföring av EU-medel till LBU-programmet kommer i första hand att ha betydelse för det kommande LBU-programmet. ligheterna att redan under innevarande programperiod tillföra ytterligare medel till programmet bör dock utnyttjas. Genom tillförsel av medel från modulering och en återföring av handelsgödselskatt förstärks program- Av dessa medel används drygt 100 för att stimulera den grovfoderbaserade animaliepro- duktionen genom en höjning av kompensationsbidraget till vall och betesmark i de mindre gynnade områdena. marker och slåtterängar utökas med genom att grund- ersättningen höjs med ca per hektar som särskilda insatser genomförs för att ytterligare stimulera skötsel av slåtterängar. För att bidra till att miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning och Giftfri miljö skall kunna uppnås införs en miljö- ersättning till vallodling utanför de mindre gynnade områdena till en satsas för att bl.a. stimulera investeringar inom områdena djurvälfärd och småskalig livsmedelsförädling samt för införandet av det obligatoriska systemet för jordbruksrådgivning. 4.6Tvärvillkor, genomförandetidpunkt och övriga frågor Regeringens bedömning: Till grund för de s.k. tvärvillkoren bör svensk lagstiftning ligga. Definitionen av god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden bör ha som utgångspunkt att hävden av betesmarker och bevarandet av dessa markers natur- och kulturmiljövärden förut- sätter ett aktivt markutnyttjande med betande djur där markerna betas . På bör villkor liknande dagens miljöregler för träda ställas. Den exakta definitionen bör fastställas i samband med utarbet- andet av det nationella regelverket för det frikopplade gårdsstödet. Systemet med det nya frikopplade gårdsstödet bör införas . Departementspromemorians förslag: Överensstämmer med rege- ringens bedömning. Remissinstanserna: De synpunkter som framförts från remissinstan- Skr. 2003/04:137 serna när det gäller kraven på god jordbrukshävd och goda miljöför- hållanden har i första hand gällt hävden av betesmarker. En majoritet av dessa remissinstanser anser att hävdkraven för betesmarker måste sättas så högt att de inte kan uppnås genom ett passivt brukande utan betande djur. En majoritet av instanserna som yttrat sig när det gäller tidpunkten för genomförande av reformen förordar ett snabbt genomförande. Skälen för regeringens bedömning: Det nya stödsystemet med en frikoppling från produktionen innebär att förutsättningarna för att bevara och hävda landets betesmarker förändras. Definitionen av god jordbruks- hävd och goda miljöförhållanden är av stor betydelse för den fortsatta ut- vecklingen för landets betesmarker. Kostnaden för att uppfylla kraven på hävd av betesmarkerna bör stå i relation till det lägsta värde som en stöd- rättighet på betesmark kan ha. bör hävdkraven utformas på ett sådant sätt att aktivt nyttjande av betesmarkerna med betande djur i praktiken kommer att utgöra en grundförutsättning för att kraven skall kunna uppfyllas. Detta skulle kunna bidra till att stävja en oönskad ut- veckling där aktiva, djurhållande jordbrukare förlorar nyttjanderätten till betesmark till förmån för brukare som inte har för avsikt att nyttja mark- en på ett sätt som långsiktigt säkerställer markernas natur- och kultur- miljövärden. En sådan tillämpning av kraven på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden lägger en bra grund för arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Hävdkraven på bör utformas så att miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Giftfri miljö och Ett rikt odlingslandskap beaktas. Det är angeläget med ett snabbt genomförande av reformen för att inte försena anpassningen av den svenska jordbrukssektorn till den nya situa- tion som uppkommer genom införandet av ett frikopplat gårdsstöd. För att minska osäkerheten för jordbrukarna och för de övergångsproblem som kan uppstå bör reformen därför genomföras . Detta är också ambitionen i flertalet övriga länder. Konsekvenserna för jordbruket i norra av förslagen till natio- nell tillämpning av reformen samt eventuella behov av förändringar i det nationella stödet har analyserats. Det kan konstateras att den föreslagna modellen i kombination med en höjning av kompensationsbidraget leder till att jordbruket i norra inte missgynnas. Något behov av för- ändring av det nationella stödet föreligger därför inte. Till grund för tvärvillkoren bör den svenska lagstiftningen ligga i de fall denna är mer långtgående än . EU:s tillämpningsföreskrifter för reformen har beslutats. Rege- ringen kommer senare att fatta beslut avseende de svenska författningar som föranleds av EU:s rådsförordning och tillämpningsföreskrifter. I det sammanhanget kommer valet av kontrollmodell för tvärvillkoren att be- handlas. Valet av modell kommer att påverka behovet av resurser för administrationen. De tillkommande kostnaderna för administrationen har beräknats netto uppgå till ca . I första hand berörs och länsstyrelserna av dessa merkostnader. Regeringen avser att senare återkomma till denna fråga. Regeringens bedömning: Skatten på handelsgödsel bör i huvudsak återföras till jordbruket inom ramen för LBU-programmet. Skatten på diesel för jordbrukets arbetsmaskiner bör sänkas . Skälen för regeringens bedömning: Reformen av EU:s jordbrukspolitik innebär som framhållits en väsentlig förändring av grunderna för de eko- nomiska kalkyler som jordbruksföretagen i fortsättningen kommer att upprätta. Frikopplade stöd innebär att stöden i princip utgår ur kalkyler- na. Detta leder i sin tur till att bl.a. produktionsmedelsskatter får större tyngd vid beslut om fortsatt produktion eller nyinvestering inom jord- bruket. Som redovisats i det föregående bör skatten på handelsgödsel i huvudsak kunna återföras till jordbruket inom ramen för LBU-program- met. Återfört belopp kan därvid beräknas till . Re- geringen återkommer till denna fråga i budgetpropositionen för . Regeringen avser också att i budgetpropositionen för föreslå en sänkning av dieselskatten fr.o.m. för jordbrukets arbetsmaskiner. I budgetpropositionen kommer även föreslås hur denna sänkning skall finansieras och regleras inom ramen för den gröna skatte- växlingen. Ett beslut om en sänkt skatt på diesel som används inom jordbruket kommer att få positiva effekter för lönsamheten inom den svenska pro- duktionen av livsmedel. Efter remiss har yttranden över förslaget i departementspromemorian (Ds 2004:09) avgetts av , länsstyrelserna i Söderman- lands, , , , , , Ble- kinge, , , , , , Västman- lands, , , , , , , , , , , Foder och Spannmål, Natur- vårdsverket, , , , Djurskydds- myndigheten, , Ekologiska Lantbrukarna, , Frö- och Oljeväxt- odlarna, Förbundet , , Förenings- , Gröna näringens riksorganisation, , i , , Lant- brukarnas , , , , , , Svensk Mjölk, , Svenska kommun- förbundet, , Svenska Lantmännen, , , , Konsumentråd, Nötköttsproducenter, och . har bifogat ett yttrande från Agrifack. Yttranden har dessutom inkommit från bl.a. Kött och Charkföretagen, , NOrdBruk, Nötköttsproducenterna i län, Tönnersjö Plantskola, , LRF Väst och Norr- och . , i , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Före- tagarnas , , Tjänste- männens centralorganisation har avstått från att yttra sig. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Jämtin Regeringen beslutar skrivelse 2003/04:137 Genomförande av EU:s jordbrukspolitik i