prop · GR03100d10 · 2004-04-15 00:00:00 — I diagrammet visas också mått på huvudsakligen inhemskt genererad underliggande inflation, UNDINHX, exkl. energi, ett inflationsmått som till stor del speglar konsumentprisutvecklingen på tjänster. har de två tidsserierna samvarierat relativt väl med ca 1,5 års fördröjning. Om mönstret består kan företagens uppgifter om låg personalbrist ses som ett stöd för bedömningen att kostnadstrycket inom produktionen av konsumenttjänster förblir lågt under en stor del av prognosperioden. Diagram 8.4 Inhemsk underliggande inflation och bristtal i handeln Inflation, kvartalsgenomsnitt, procent UNDINHX exkl. energi (vänster) Bristtal i handeln* (höger) * Nettotal (andel ja minus andel nej) för Konjunkturbarometerns frågor om personalbrist i parti-, motorfordonso. detaljhandel, sammanvägda med antalet sysselsatta i resp. bransch. Källor: , och . En del av den inhemskt genererade inflationen som inte har dämpats utgörs av de prisökningar som genomförts på administrativt prissatta tjänster, som t.ex. avgifter för vatten och avlopp, kollektivtrafik och sjukvård. Effekten av dessa tjänstepriser på den totala KPI-inflationen har ökat relativt kraftigt och har varit , vilket är ett ansenligt bidrag med tanke på den låga totala inflationen. (Se diagram 8.3.) Även väntas dessa taxor dra upp inflationen mer än vanligt. Utvecklingen av handelns marginaler, som bedöms ha bidragit till att höja inflationen jämförelsevis mycket, väntas ha betydligt mindre effekter på inflationen 2004 och 2005. Prognosen bygger på antagandet att effekterna på konsumentprisutvecklingen av det stora antalet arbetsdagar 2004 jämfört med är försumbara. (Se fördjupningsruta på sidan 18.) Bostadsräntorna drar upp inflationen Boendekostnaderna bidrog i stor utsträckning till inflationen 2003, även bortsett från energipriseffekterna. Under loppet av ökade hyrorna , vilket bidrog till att höja inflationen . Hyresökningarna bedöms bli något högre under loppet av 2004, främst mot bakgrund av de ökade uppvärmningskostnaderna för hyresfastigheter, och något lägre . Räntekostnaderna för egnahem har bidragit till att hålla nere inflationen avsevärt. Enligt den ränteprognos som redovisas i avsnitt 3.2 blir detta fallet även . innebär prognosen att egnahemsräntorna i stället börjar bidra till att öka inflationen. bedöms ränteutgifterna bidra till att höja inflationen med drygt en halv procentenhet. Sammantaget förutses utvecklingen av boendekostnaderna, exklusive skatt och uppvärmning av egnahem, sänka inflationen under loppet av 2004 med , men höja inflationen under loppet av 2005 med . Inflationen närmar sig långsamt målet Sammanfattningsvis förväntas det underliggande inflationstrycket förbli lågt . Den underliggande inflationen, mätt med UND1X, förutses stiga relativt långsamt (se diagram 8.5). Egnahemsräntorna (som inte ingår i UND1X) gör att inflationen mätt med KPI stiger i snabbare takt. I inflationsprognosen antas att den s.k. gröna skatteväxlingen fortsätter med samma profil som 2004 (bl.a. höjda energiskatter). , då det alltjämt bedöms finnas lediga resurser i ekonomin, beräknas den underliggande inflationen (UND1X) vara och inflationen, mätt med KPI, vara . Penningpolitiken antas anpassas så att inflationen under det medelfristiga utvecklas i linje med inflationsmål. 2003/04:100 BILAGA 1 Diagram 8.5 Konsumentprisernas utveckling -0,5 -1,0 Källor: och . 2003/04:100 BILAGA 1 9Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter De senaste årens trend med kraftigt stigande realinkomster bröts 2003 då den reala inkomsten var oförändrad jämfört med året innan. beräknas hushållens reala disponibla inkomster öka med , för att åren därefter öka med . Trots en svagare inkomstutveckling bedöms hushållens konsumtionsutgifter öka . Den relativt goda konsumtionstillväxten stöds av fortsatt låga räntenivåer och en god förmögenhetsställning. Den förhållandevis svaga inkomstökningen innebär att sparkvoten faller . Hushållens reala inkomster har under utvecklats mycket gynnsamt. Bakom ökningen låg en god utveckling av hushållens löneinkomster i kombination med statliga utgiftsreformer och skattesänkningar. medförde en sämre reallönetillväxt och ett fortsatt svagt arbetsmarknadsläge att den goda utvecklingen bröts. Perioden 19982002 med en årlig genomsnittlig realinkomsttillväxt på föregicks dock av en period med mycket svaga, och vissa år fallande, realinkomster. Den senaste har hushållens realinkomster i genomsnitt ökat , vilket även är den förväntade genomsnittliga tillväxten för prognosperioden 20042006. Hushållens reala inkomster var oförändrade 2003 jämfört med (se tabell 9.1). Den svaga konjunkturen innebar en dämpning av timlöneutvecklingen och antalet arbetade timmar i ekonomin som helhet minskade, vilket medförde att löneinkomsterna före skatt var realt oförändrade. Offentliga transfereringar till hushållen ökade realt med . Av ökningen beror på att det särskilda grundavdraget för pensionärer ersattes av en beskattad garantipension. Förändringen innebar att pensionerna före skatt steg som hushållens skattebetalningar ökade. I samband med omläggningen utlovades att ingen pensionär skulle få sänkt nettopension. Övergången kom därmed att innebära en viss överkompensation till hushållen. Taket i arbetslöshetsförsäkringen höjdes och gav därmed en positiv effekt på tillväxten i de reala transfereringarna även 2003. Hushållens skatter och avgifter ökade realt med , vilket är av samma storleksordning som ökningen av de offentliga hushållstransfereringarna. Förutom den ovan nämnda förändringen på pensionsområdet 2003 genomfördes en skatteväxling som innebar att inkomstskatten sänktes för vissa inkomstgrupper. höjdes energiskatterna i motsvarande grad, med högre priser som följd. Skatterna i kommuner och landsting höjdes med sammanlagt , vilket dämpade inkomstökningen . Övriga inkomster ökade svagt 2003. Utvecklingen, med en realt oförändrad disponibelinkomst, stämmer väl överens med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen efter hänsyn till nationalräkenskapernas (NR:s) omläggning av skatteredovisningen (se fördjupningsruta på sidan 73). Tabell 9.1 Hushållens reala disponibla inkomster Transfereringar från offentlig sektor Anm.: Real disponibel inkomst är deflaterad med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter (IPI). Källor: och . Tabell 9.2 Bidrag till realinkomstökningen Anm.: Real disponibel inkomst är deflaterad med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter (IPI). 2Implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. Källor: och . Relativt stark realinkomstökning till följd av svag inflation Hushållens inkomster bedöms utvecklas fortsatt svagt framöver. Till följd av den låga inflationen blir emellertid utvecklingen i reala termer relativt stark , med en ökning på . Implicitprisindex för den privata konsumtionen förutses öka med . De reala löneinkomsterna beräknas öka (se tabell 9.1), vilket ger ett bidrag till inkomstökningen (se tabell 9.2). Även övriga faktorinkomster samt räntor och utdelningar beräknas ge ett positivt bidrag på tillsammans , trots att hushållen ökade sina skulder kraftigt . Den ökade upplåningen motverkas av fallande räntor. Transfereringar från offentlig sektor väntas öka realt med , vilket ger ett positivt bidrag till ökningen av inkomsten med . Detta förklaras till en del med att utbetalningarna från ålderspensionssystemet ökar. I det nya pensionssystemet räknas pensioner och intjänade pensionsrätter upp med ett inkomstindex vilket innebär att pensionerna, med viss fördröjning, utvecklas i takt med den yrkesverksamma befolkningens inkomster. ökar inkomstindex , vilket medför att pensionerna ökar relativt starkt i förhållande till den svaga inflationstakten. 2003/04:100 BILAGA 1 Utbetalningar från arbetslöshetskassan ökar också då arbetslösheten förväntas stiga 2004. Även genomförs en skatteväxling som innebär att energiskatterna höjs med totalt . Som kompensation för den del av energiskattehöjningen som direkt påverkar hushållen sänks inkomstskatten med genom att alla inkomsttagare får en skattereduktion om . höjs skatterna i kommuner och landsting med , motsvarande . Sammantaget ökar hushållens skatter och avgifter med , vilket ger ett negativt bidrag till inkomstutvecklingen på . Hushållens reala inkomster bedöms stiga med 2005 och 2006 trots en gradvis stärkt arbetsmarknad. Det är främst löner och övriga faktorinkomster som står för det positiva bidraget till realinkomstökningen. Stigande räntor bidrar till ökade ränteutgifter och försämrat räntenetto. Bland privata transfereringar ingår nettot av hushållens premieinbetalningar till skadeförsäkringar och skadeförsäkringsutfallet, som varit positivt för hushållen. I prognosen har antagits att detta gap sluts och att försäkringsbolagen därefter tar ut högre från hushållen än vad de betalar ut i skadeersättning. Transfereringar från offentlig sektor ger relativt små bidrag till inkomstutvecklingen. är det inte beslutat hur skatteväxlingen skall utformas. I beräkningarna antas att skatteväxlingen fortsätter med samma profil som 2004. Det innebär att energiskatterna höjs ytterligare som hushållen kompenseras genom inkomstskattesänkningar. Totalt sett påverkas inte hushållens reala inkomster av skatteväxlingen. Svagare ökning av offentliga transfereringsinkomster Hushållens inkomster från pensioner steg kraftigt då det särskilda grundavdraget för pensionärer ersattes av en beskattad garantipension (se tabell 9.3). Den låga inflationstakten medför att inkomstindex, som till största 2003/04:100 BILAGA 1 delen styr de offentliga pensionsutbetalningarna, ökar svagt 2005. Hushållens inkomster från sjukdoms- och handikapprelaterade transfereringar har stigit kraftigt. Efterhand som korttidssjukskrivningarna övergått till längre sjukfall har ersättningen i form av aktivitets- och sjukersättning (tidigare förtidspension) börjat öka. Ök- ningstakten förutsätts avta . Ett minskat antal korta sjukfall, en överföring av sjukskrivna till aktivitets- och sjukersättning samt vissa utgiftsminskande åtgärder, väntas leda till fallande inkomster i form av sjukpenning . Ökningen 2005 förklaras av att den sjukpenninggrundade inkomsten ökar från till samt att staten åter tar ansvaret för ersättningen den tredje sjukveckan. Ytterligare en inkomstpost som ökat kraftigt under är assistansersättningen som väntas fortsätta att växa med i reala termer. Trots minskade sjukskrivningar beräknas sammantaget hushållens transfereringsinkomster till följd av ohälsa stiga realt under 20042006. Arbetslösheten bedöms öka från 2003 till 2004. Därmed stiger även hushållens inkomster från a-kassan . därefter väntas hushållens transfereringsinkomster från arbetsmarknadsområdet minska realt i takt med att arbetsmarknaden förbättras. Hushållens inkomster från stöd till familjer och barn stiger realt . förklaras ökningen av den av regeringen aviserade satsningen på transfereringar till barnfamiljer, däribland förändrat underhållsstöd, förändrat bostadsbidrag samt särskilda insatser riktade till barn i ekonomiskt utsatta familjer. Vidare ingår det aviserade barntillägget till studerande. De kraftigt minskade inkomsterna från studiestöd förklaras till största delen av färre antal studerande. Hushållens inkomster från övriga löpande transfereringar, där bl.a. socialbidrag samt bidrag till asylsökande ingår, beräknas minska . Tabell 9.3 Ändamålsfördelade transfereringsinkomster Anm.: Transfereringsinkomsterna är deflaterade med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter (IPI). Källor: och . I NR:s redovisning ingår inte kapitalvinster i hushållens inkomster. Skatter på realiserade kapitalvinster ingår dock i hushållens skatter och påverkar därmed hushållens inkomster negativt. Om hushållens skatter på kapitalvinster utvecklas i takt med övriga inkomster påverkas inte realinkomsternas tillväxttakt. Men om kapitalvinsterna varierar kraftigt, vilket har varit fallet , påverkar skatten på kapitalvinsterna den redovisade inkomstutvecklingen. Ef- tersom hushållen kan betala skatterna på kapitalvinster med en del av försäljningsinkomsterna erhålls en mer rättvisande bild av den underliggande inkomstutvecklingen om inkomsten redovisas exklusive skatter på kapitalvinster. Av tabell 9.4 framgår att den reala inkomstökningen exklusive skatt på kapitalvinst var högre 1999 och 2000 då hushållens kapitalvinster ökade markant. sjönk kapitalvinsterna och därmed även hushållens skatteinbetalningar. Den justerade reala inkomsten ökade då svagare än den av NR redovisade inkomsten. Särskilt markant är utvecklingen då fallet i kapitalvinsterna minskade hushållens skatter med eller av den disponibla inkomsten. Tabell 9.4 Effekt av kapitalvinster på disponibelinkomst Beräknad skatt på kapitalvinster, mdkr Exklusive skatt på kapitalvinster Källor: och . Hushållens konsumtionsutgifter steg . ökade hushållens konsumtion således i förhållandevis god takt trots att hushållens reala disponibla inkomster var oförändrade i jämförelse med 2002. Eftersom hushållens realinkomster ökade kraftigt åren kunde sparandet som andel av de disponibla inkomsterna dras ner. verkar svagare sysselsättning och högre arbetslöshet återhållande på konsumtionsutgifterna. finns andra faktorer som talar för en god konsumtionstillväxt . Hit hör fortsatt låga räntenivåer och en god förmögenhetsställning. Den ovanligt kraftiga kalendereffekten bidrar till konsumtionstillväxten, som uppskattas till för att sedan öka till 2005. I den medelfristiga kalkylen förutses konsumtionsutgifterna fortsätta att växa med . Konsumtionen har ökat i jämn takt Enligt de preliminära nationalräkenskaperna har konsumtionen ökat i jämn takt . uppgick konsumtionstillväxten till mätt som årsgenomsnitt. Konsumtionen av varor ökade med medan konsumtionen av tjänster steg med . Till den starka utvecklingen av varukonsumtionen bidrog framför allt konsumtionen av sällanköpsvaror som steg med . var prisutvecklingen i flera branscher inom sällanköpsvaruhandeln dämpad och inom elektronikhandeln föll priserna i snabbare takt . Prisutvecklingen bidrog sannolikt till den stora volymökningen. Hushållens konsumtion av bilar ökade med efter en nedgång såväl 2001 som 2002 och bidrog till att höja den totala konsumtionstillväxten med två tiondels procentenheter. finns det tecken på att bilförsäljningen mattades av och inregistreringen av personbilar har sjunkit ytterligare . Konsumtionen av tjänster (exkl. boende), som i stort sett legat på en oförändrad nivå , började öka långsamt (se diagram 9.1). Bland de utgifter som ökade märks bl.a. konsumtionen av tandvård (främst i privat regi), barnomsorg och kollektiv- 2003/04:100 BILAGA 1 Även konsumtionen av tjänster inom mobiltelefoni ökade. Hushållens utgifter för restaurang- och hotelltjänster fortsatte att minska . Diagram 9.1 Hushållens konsumtion av varor och tjänster Miljarder kronor, fasta priser, referensår 2002, säsongrensade värden Varor (vänster axel) Tjänster, exkl. boende (höger axel) Källor: och . Hushållens förmögenhetsställning stärktes 2003 Efter en period med kraftigt fallande värden på aktier och fondandelar började börsen åter att stiga . /uppgick värdet av hushållens aktie- och fondinnehav till ca vilket innebär en kraftig ökning från ca . (Se tabell 9.5.) Eftersom hushållen även fortsatte att öka sitt sparande i bank- och försäkringstillgångar betyder det att hushållens totala finansiella tillgångar ökade med . ökade hushållen sina skulder med och sammantaget förbättrades nettoförmögenheten med . Tabell 9.5 Hushållens finansiella förmögenhet Miljarder kronor vid respektive års slut Anm.: Exklusive värden i hushållens intresseorganisationer. 1 Exklusive kollektiva försäkringar och posten övriga finansiella tillgångar som ingår i finansräkenskaperna. Källa: (Sparbarometern). 2003/04:100 BILAGA 1 Nettoförmögenheten är dock betydligt lägre än då värdet på var som högst. Som framgår av tabell 9.5 beror detta mer på att skulderna har ökat än att de finansiella tillgångarna har minskat. Förutom finansiella tillgångar besitter hushållen stora reala tillgångar, framför allt i form av småhus. Den tilltagande belåningen är i stor utsträckning knuten till stigande småhuspriser, dvs. en ökad real förmögenhet, samt stigande priser på bostadsrättsandelar.15 Småhuspriserna var 2003 högre än . Av diagram 9.2 framgår att hushållens skuldsättning i jämförelse med deras totala tillgångar är låg ur ett historiskt perspektiv, även om den stigit från den lägsta noteringen på till under såväl 2002 som 2003. I relation till hushållens disponibla inkomster har skulderna däremot stigit något mer och ligger nära de nivåer som rådde . Detta bidrar till att hushållen blivit mer känsliga för ränteförändringar. Diagram 9.2 Hushållens skulder Andel av disponibel inkomst (vänster axel) Andel av bruttotillgångar (höger axel) Anm.: Vid beräkning av bruttotillgångar är kollektiva försäkringar exkluderade. Källor: , och . Hushållen gynnas dock av att de samlade ränteutgifterna hålls nere till följd av det låga nominella ränteläget. Lägre räntor medförde att hushållens ränteutgifter minskade med nästan trots att skulderna ökade. Även förväntas sjunkande räntor bidra till att ränteutgifterna minskar trots att skulderna ökar. Åren därefter bedöms räntorna börja stiga och hushållens upplåning fortsätter att öka om än i 15 Hushållens skulder utgörs till av lån i bostadsinstitut. en långsammare takt. Sammantaget bedöms därmed ränteutgifterna åter stiga . Trots det förblir räntekvoten, definierad som ränteutgifter i förhållande till disponibla inkomster, låg ur ett historiskt perspektiv. (Se diagram 9.3.) Diagram 9.3 Hushållens ränteutgifter efter skatt Procent av disponibel inkomst 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 Källor: och . och Handelns utredningsinstituts index för detaljhandeln visar på en fortsatt hög volymtillväxt i inledningen av 2004. I undersökning av hushållens inköpsplaner (HIP) har tillförsikten kring den ekonomiska utvecklingen stärkts under inledningen av 2004 efter att ha försvagats kraftigt . De stärkta förväntningarna gäller såväl den egna ekonomin som den svenska ekonomin i allmänhet. Nivån på båda dessa indikatorer är högre än . (Se diagram 9.4.) Hushållen är dock alltjämt oroade över det svaga arbetsmarknadsläget och en majoritet av hushållen tror på en stigande arbetslöshet under det närmaste året. Utvecklingen på arbetsmarknaden kommer troligen att vara en av de avgörande faktorerna för konsumtionsutvecklingen. Förutom att sysselsättningen påverkar hushållens inkomster har den sannolikt också stor betydelse för tillförsikten , och därmed för hushållens val mellan konsumtion och sparande. En indikator som tyder på viss försiktighet bland hushållen är inregistreringarna av personbilar. Dessa minskade något jämfört med fjärde kvartalet . Diagram 9.4 Hushållens förväntningar om ekonomin 12 månader framåt Arbetslösheten -60 Egen ekonomi Anm.: Värden är nivåjusterade. Källor: och . Jämn konsumtionstillväxt även kommande år Efter en viss återhållsamhet i konsumtionsutvecklingen och bedöms hushållens konsumtionsutgifter komma att öka i en något högre takt fr.o.m. . Det hänger samman med att hushållens tillförsikt väntas förstärkas i takt med ljusare arbetsmarknadsutsikter. Sammantaget bedöms konsumtionen mätt som årsgenomsnitt öka . I takt med att utvecklingen på arbetsmarknaden förbättras väntas hushållen fortsätta att öka sin konsumtion även åren därefter. väntas en ökning och även ökar konsumtionen med strax . Faktorer som bedöms ge stöd åt en gynnsam konsumtionsutveckling är dels hushållens förhållandevis starka tillförsikt inför den framtida ekonomiska utvecklingen, dels hushållens stabila förmögenhetsställning som är en följd av det sparöverskott som byggts upp samt stigande tillgångspriser. Till riskbilden hör osäkerheten kring utvecklingen på arbetsmarknaden. En stigande arbetslöshet skulle sannolikt leda till dämpad tillförsikt som inkomstutvecklingen skulle bli svagare vilket sammantaget kan leda till en lägre konsumtionstillväxt än prognoserat. 2003/04:100 BILAGA 1 Då konsumtionsutgifterna bedöms öka i samma takt som inkomsterna betyder det att sparkvoten blir i stort sett oförändrad . Åren därefter förutses konsumtionsutgifterna öka snabbare än hushållens disponibla inkomster. bedöms sparandet ha sjunkit till av de disponibla inkomsterna jämfört . (Se diagram 9.5.) Diagram 9.5 Hushållens nettosparkvot Anm.: Sparande, exklusive avtalspensioner, i förhållande till disponibel inkomst. Källor: och . 2003/04:100 BILAGA 1 Investeringarna i näringslivet sjönk . Ett stigande resursutnyttjande, låga räntor och en stabilisering av företagens vinster bidrar till att nedgången bryts . Det dröjer dock innan en mer markant återhämtning sker. Bostadsbyggandet steg och en viss ökning förutses . Kommunernas investeringar föll däremot kraftigt och det finns en stor osäkerhet om utvecklingen framöver. Investeringsnivån inom offentliga myndigheter hålls uppe av de statliga satsningarna i infrastrukturen. Det faktum att det är fler vardagar än bidrar till att höja den totala investeringsutvecklingen , se fördjupningsruta på sidan 18. Sammantaget stiger de totala investeringarna 2004 och 2005, se tabell 10.1. bedöms det fortfarande finnas lediga resurser på arbetsmarknaden. I den medelfristiga kalkylen fortsätter återhämtningen i ekonomin och BNP-tillväxten överstiger den långsiktiga även då. Investeringarna ökar därför i god takt 2006. Andel av BNP i löpande priser, procent Källor: och . Nedgången i varuproducenternas investeringar bryts (SCB:s) enkät tyder på att industrins investeringar kommer att stiga , om än svagt. Det är framför allt pappers- och massaindustrierna som har expansiva planer. Orsaken till att investeringarna i industrin nu ser ut att vända upp nedgång är framför allt att resursutnyttjandet har ökat. Av diagram 10.2 framgår att kapacitetsutnyttjandet har stigit kontinuerligt , vilket beror på att produktionen har ökat men också på att produktionskapaciteten har skurits ned i vissa branscher, t.ex. inom teleproduktindustrin. Personalminskningar, mindre outnyttjat realkapital och låga räntor har stärkt företagens lönsamhet, vilket förbättrar förutsättningarna för framtida investeringar. Se även avsnitt 5. Det förbättrade vinstläget i kombination med en produktionstillväxt på både och stärker bilden av att det uppstår behov av att höja utbyggnadstakten fr.o.m. . breddas uppgången och återhämtningen i industrins investeringar tilltar. Diagram 10.2 Kapacitetsutnyttjandet i industrin Inom övriga varuproducerande branscher är bilden splittrad. Den svaga konjunkturen har medfört att byggföretagen successivt minskat sina inköp av maskiner . Byggkonjunkturen är alltjämt dämpad och det dröjer innan byggföretagen expanderar igen, vilket också framgår av SCB:s enkät. Investeringarna inom energisektorn steg däremot i god takt och planerna är expansiva. Den relativt starka utvecklingen förklaras bl.a. av omfattande upprustning av elnäten samt om- och nybyggnationer av fjärrvärmeverk. Sammantaget bryts de senaste årens nedgång och de varuproducerande branschernas investeringar växer med och med . 1 Exklusive bostäder. Källor: och . Tjänsteproducenternas investeringar faller även I tjänstesektorn har investeringsnedgången varit än mer markant. Fallet fortsatte med oförminskad styrka då tjänstebranschernas investeringar var lägre än . Emellertid var inköpen av fartyg och flygplan ovanligt omfattande. Exkluderas dessa var minskningen i stället . SCB:s enkät är inte entydig, men flera branscher har återhållsamma investeringsplaner. Således är det mycket som tyder på att det i många delar av tjänstesektorn fortfarande finns tillräcklig eller övertalig kapacitet. Behovet av att expandera är därför begränsat. De branscher där nedgången är tydligast är företagstjänster, hushållstjänster samt byggande av kommersiella lokaler. För den senare branschen är det troligt att utveckling blir svag även 2005.