prop · GS0343 · 2004-10-29 00:00:00 — Inriktningen bör vara att FMTS i sin helhet skall vara lokaliserad till . Regeringen vill i detta sammanhang erinra om vikten av att så långt möjligt skapa bärkraftiga garnisoner. Regeringen underströk denna aspekt redan i försvarsbeslutet när det gällde luftvärnsfunktionens centralisering till (prop. 1999/2000:30, s. 78 79). Regeringen betonade i den propositionen vikten av att ett helhetsperspektiv anlades när det gällde utformningen av grundorganisationen. Regeringen konstaterade vidare att från ett rent luftvärnsperspektiv Lv 3 i hade bättre förutsättningar än Lv 6 i . Bl.a. möjligheterna till garnisonssamordning i ledde emellertid till att regeringen ansåg att helhetsperspektivet borde väga tyngre. Regeringen kan således konstatera att försvarsbeslutet innebar att garnisonen i skulle stärkas. I och med att FMTS lokaliseras till förstärks denna inriktning ytterligare. Regeringen anser vidare att fördelningen av verksamheter mellan FMTS, S 1 och bör övervägas ytterligare. Detta bör i första hand göras av Försvarsmakten. Regeringen vill särskilt peka på den tekniska verksamheten vid och att det noga prövas om denna verksamhet bör inordnas i den kommande Luftstridsskolan eller om den bör inordnas i FMTS eller S 1. Vid Motorskolan, som är en del av ATS, samordnas och kvalitets- säkras motortjänsten i Försvarsmakten. Regeringen har tidigare redovisat att organisationsenheterna P 4, T 2 och Markstridsskolan bör bibehållas i . Inom dessa enheter, främst P 4 och T 2, bedrivs en omfattande fordonsutbildning. Detta innebär att det inom garnison finns en bred och djup kompetens inom denna funktion. omlokaliseras från till och inordnas som en del i T 2. Denna förändring bör vara genomförd . Som regeringen pekat på är det inte möjligt att ange det exakta behovet av investeringar för FMTS i . Det krävs ytterligare utredning avseende vissa delar av den utbildning som skall bedrivas vid FMTS. Regeringen bedömer emellertid det kommer att behöva byggas ett teknikhus i . Försvarsmakten beräknar att detta kommer att kosta högst ca . Mot bakgrund av behovet av fortsatt utredning innan investeringsbehovet är helt klarlagt och det därefter behövs tid för att bygga nödvändiga lokaler, bedöms kostnaderna för Försvarsmakten i form av hyreskostnader komma att falla ut först i slutet av den kommande treårsperioden. Regeringen bedömer vidare att det samlade behovet av elevförlägg- ningar i för FMTS och MHS ökar med 200 elevförläggnings- platser. Investeringskostnaden beräknas till ca . Regeringen bedömer att denna investering kommer att behöva göras först sent eller därefter. Bedömningen grundar sig på att behovet av kompletterande elevförläggningar uppstår först då FMTS är helt uppbyggd i . Regeringen vill i detta sammanhang peka på att Försvarsmakten har beslutat att inte genomföra utbildning till officer vid militärhögskolorna utbildningsåren 2006. Till detta kommer att utbildning till officer 2005 2007 sannolikt kommer att genomföras med en elevvolym som är reducerad i förhållande till det bedömda behovet. Detta innebär att det under dessa år redan finns tillräckligt med elevförläggningar i för FMTS behov. Detta innebär i sin tur att investeringen för de kompletterande elevförlägg- ningarna kommer att falla ut i hyreskostnader för Försvarsmakten först efter den kommande treårsperioden. Regeringen gör följande bedömning om Försvarsmaktens militärhög- skolor. Dagens tre militärhögskolor är lokaliserade till , /och . I den övergripande dimensioneringen har konstaterats att den volym som Försvarsmakten redovisar, 450 500 elever, utbildningsmässigt kan genomföras vid två av de nuvarande militärhögskolorna utan större investeringar i utbildningslokaler m.m. Vidare kan regeringen konstatera att oavsett alternativ, innebärande samlad utbildning vid en av dagens tre militärhögskolor, krävs investe- ringar i elevförläggningar, dock i varierande omfattning. Detta skiljer sig från den uppfattning Försvarsmakten redovisat i budgetunderlaget . Försvarsmakten skulle i budgetunderlaget redovisa det teoretiska behovet av en framtida grundorganisation. Regeringen gör sin bedöm- ning utifrån dagens organisation och kapacitet för att skapa den mest optimala lösningen. Reduceringar i organisationen bör enligt regeringen i första hand innebära att organisationsenheter avvecklas eller integreras med andra. Vidare anser regeringen att det är angeläget att kostnaderna för nyinvesteringar och omlokaliseringar minimeras. Mot bakgrund av det av Försvarsmakten angivna utbildningsbehovet och nuvarande militärhög- skolors kapacitet anser regeringen att det mest rationella och effektiva är att bedriva utbildningen på två platser. Med en sådan lösning undviks de investeringar som annars blir nödvändiga. Till detta kommer de osäkerheter om vilka elevvolymer som det framtida personalförsörjningssystemet kommer att kräva. En av dessa osäkerheter gäller frågan om visstidsanställning av officerare och vad detta kan komma att kräva i utbildningshänseende. En annan osäkerhet gäller den framtida utbildningen av reservofficerare. En framtida akademisering av Försvarsmaktens officersutbildning kommer att kräva bl.a. ett nära samarbete med det civila utbildnings- väsendet, främst universitet och högskolor. Regeringen har tidigare föreslagit dels att Försvarsmakten skall samla all utbildning i teknisk tjänst till en gemensam skola, FMTS, dels att FMTS skall lokaliseras till . Regeringen har funnit att det finns goda möjligheter att samordna vissa delar av utbildningsverksamheten vid FMTS med annan skolverksamhet. Regeringen konstaterar att det i finns en väl utvecklad garnison i vilken ingår. I finns vidare en viktig komponent i Försvarsmaktens skolverksamhet, Försvarsmaktens Halmstadsskolor och Försvarsmaktens tekniska skola. Regeringen kan också peka på att elevbostäderna ligger inom eller i omedelbar anslutning till skolområdet. Detta främjar enligt regeringens mening sammanhållningen och utbildningsförutsättningarna. är lämplig för skolverksamhet när det gäller elevrekrytering från samtliga funktioner. i har ett väl utvecklat samarbete med den civila högskolan som finns i . Även i har en lämplig lokalisering när det gäller såväl elev- som lärarrekrytering. Närheten till staber, andra myndigheter och Försvarshögskolan ger vidare goda möjligheter att på ett enkelt sätt utnyttja externa föreläsare och experter. När det gäller det framtida personalförsörjningssystemet anser regeringen att övervägande skäl talar för att den utbildning som genomförs vid militärhögskolorna och Försvarshögskolan framöver kommer att behöva samordnas bättre. Detta talar för att det bör finnas en militärhögskola på . Regeringen kan också peka på att elevbostäderna ligger inom eller i omedelbar anslutning till skolområdet. Detta främjar enligt regeringens mening sammanhållningen och utbildningsförutsättningarna. I finns en garnison genom vilken samordningsvinster kan uppnås. I bedrivs vidare annan skolverksamhet genom ATS och Motorskolan. har också ett utvecklat samarbete med . förutsättningar för en bred elev- rekrytering från samtliga funktioner är enligt regeringen dock mindre gynnsamma. Regeringen anser att saknar naturlig anknytning till marin utbildning. Regeringen har tidigare föreslagit att I 5, F 4 och ATS i skall läggas ned. Detta leder till att förutsättningarna för att bibehålla en militärhögskola i begränsas påtagligt eftersom den i så fall skulle bli den enda militära verksamheten i . Det är enligt regeringens mening angeläget att så långt möjligt undvika lösningar som innebär att det endast skall finnas begränsad verksamhet på en ort. En lösning som innebär att det finns endast begränsad verk- samhet på en ort leder till ökade kostnader för förbandsverksamheten och det försämrar utbildningsverksamheten. På motsvarande sätt fördyras och försämras verksamheten vid en skola eller ett centrum. Det är därför av ekonomiska och rationella skäl olämpligt att bibehålla i . Ett i sammanhanget viktigt ingångsvärde är också att regeringen anser att den tekniska utbildningen inom Försvarsmakten bör effektiviseras, både vad avser utbildning till och av yrkesofficerare och viss total- försvarspliktsutbildning. Detta bör, enligt vad regeringen redovisat tidigare, åstadkommas genom att den tekniska utbildning som sker inom alla försvarsgrenar på flera platser samlas till en plats i Försvarsmaktens tekniska skola. Även det faktum att FMTS successivt skall byggas upp i och att det finns osäkerhet om framtida elevvolymer talar för att bibehålla militärhögskolorna i och . På detta sätt utnyttjas befintliga lokaler m.m. och undviks omfattande nyinvesteringar. Regeringen gör den samlade bedömningen att Militärhögskolorna i /och bör bibehållas samt föreslår att i läggs ned. Övrig skol- och centrumverksamhet Regeringen kan konstatera att de försvarsgrenspecifika stridsskolorna inte är utformade på ett likartat sätt. Detta är varken rationellt eller hållbart i förhållande till framtida krav på Försvarsmakten. På lång sikt bör utvecklingen gå mot en gemensam stridsskola för hela Försvars- makten. Det är enligt regeringen dock inte möjligt att nå detta långsiktiga mål och sannolikt heller inte lämpligt med hänsyn till framtida kompetensförsörjningssystem samt de omfattande investe- ringar som detta skulle kräva. Regeringen menar dock att redan nu bör vissa åtgärder vidtas för att lägga en grund för en sådan långsiktig utveckling. I det omedelbara perspektivet anser regeringen att de nuvarande stridsskolorna bör utformas enligt följande. Markstridsskolan (MSS) i bör bibehållas. Till viss del bör, enligt regeringen, utnyttjandet av förändras. Utbildningsverksam- heten vid MSS, främst utbildning med skarp ammunition, bör fortsatt bedrivas vid . Däremot bör annan verksamhet, främst av administrativ art, föras över till . På detta sätt skulle verksam- heten vid renodlas. Regeringen vill i sammanhanget erinra om att kommer att ha en fortsatt stor betydelse för utvecklingen av framförallt markstridskrafterna. En inriktning bör vidare vara att det vid inrättas en riksanläggning s.k. nivå 3-anläggning för strid i bebyggelse. Regeringen föreslår att en marin () inrättas genom att delar av ÖS slås ihop med Amfibiestridsskolan (AmfSS). SSS bör lokaliseras till för att därmed erhålla samordningsvinster kopplat till Marinbasen. Lokaliseringen utesluter dock inte att enskilda delar av utbildningen kan bedrivas på annan ort för att medge en rationell och effektiv utbildning och utvecklingsverk- samhet. Den utbildning av totalförsvarspliktiga som genomförs vid ÖS bör föras över till och bedrivas vid Marinbasen i . Dock bör utbildningen av besättningar till bevakningsbåtarna genomföras i . Som regeringen redovisat tidigare bör den tekniska utbild- ningen vid ÖS inordnas i den nya FMTS. Inriktningen är att SSS skall svara för utbildning till och av officerare för marinstridskrafternas behov. Regeringen föreslår att ÖS läggs ned i samband med att SSS inrättas. I detta sammanhang bör enligt regeringen också AmfSS läggas ned. För flygstridskrafterna anser regeringen att den verksamhet som genomförs vid Flygvapnets Uppsalaskolor () i bör renodlas. Som regeringen redovisat i föregående avsnitt bör fördelningen av verksamheter mellan , FMTS och S 1 övervägas ånyo. bör inriktas mot utbildning med direkt knytning till flygstridskrafterna. Vidare bör ta över ansvaret för Försvarsmaktens flygförarutbildning från F 17, dvs. ta över ansvaret för Flygskolan på /Malmen. Flygskoleverksamheten bör dock även fortsättningsvis bedrivas på Malmen. På motsvarande sätt bör Försvarsmaktens helikopterutbildning organisatoriskt inordnas i . Mot bakgrund av att den samlade utbildningsverksamheten för flygstridskrafterna härigenom skulle komma att inordnas i skolan anser regeringen att skolan skall benämnas Luftstridsskolan. På detta sätt undviker man också den vilseledande kortbenämningen , vilken kan leda tankarna till en flygflottilj. Sammanfattningsvis föreslår regeringen således att Luftstridsskolan (LSS) inrättas och att denna skola skall inrymma de verksamheter som redovisats här. Vidare föreslår regeringen att läggs ned. Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (SWEDEC) bör bibehållas. Enheten ingår tillsammans med 2 i garnison. I bedrivs all verksamhet inom specialområdet vilket innebär att orten är landets för denna funktion. Totalförsvarets skyddscentrum (SkyddC) i bör bibehållas. Tillsammans med delar av , som är lokaliserade till denna ort, utgör landets för funktionen. Försvarsmaktens underrättelse- och säkerhetscentrum (FMUndSäkC), inklusive Försvarets tolkskola, bör bibehållas. Enheten kommer tillsammans med Luftstridsskolan och OPIL att utgöra Garnison. För dessa tre enheter utgör gjorda investeringar ytterligare ett skäl till att de även bör vara kvar på nuvarande orter. Försvarsmaktens rekryteringscentrum (RekryC) bör bibehållas tills vidare. RekryC är lokaliserat i där huvudparten av enhetens samverkanspartners finns, t.ex. Flygmedicincentrum, Högkvarteret med informations- respektive personalavdelningen och Försvarsmaktens idrotts- och friskvårdsenhet, . Regeringen avser att ge Försvars- makten i uppdrag att utreda förutsättningarna för att organisera ett s.k. Humancentrum där all verksamhet inom Försvarsmakten rörande rekrytering och uttagning m.m. av personal samlas. I Försvarsmakten genomförs sjukvårdsutbildning av totalförsvars- pliktiga vid ett stort antal utbildningsförband och av anställd personal vid Försvarsmaktens sjukvårdscentrum (FSC), som är lokaliserat till . Vid FSC genomförs även viss totalförsvarspliktsutbildning. Det är enligt regeringen orationellt och kostsamt att bedriva en likartad utbildning utspridd på ett antal olika ställen. Regeringen konstaterar också att vid FSC genomförs studier, försök och utveckling samt anskaffning av sjukvårdsförnödenheter. För att skapa en bättre rationali- tet och effektivitet både i utvecklingshänseende och utbildningshän- seende bör den kvalificerade sjukvårdsutbildningen av totalförsvars- pliktig personal och anställda så långt möjligt samlas till en plats. Regeringen har tidigare föreslagit att Amf 4 i skall läggas ned. Detta innebär att det frigörs utbildningskapacitet i . Regeringen har också föreslagit att A 9 skall omlokaliseras från till . Detta innebär att FSC skulle bli den enda militära utbildnings- enheten i . Detta är enligt regeringen mindre lämpligt och fördyrar långsiktigt Försvarsmaktens sammantagna verksamhet. FSC bör därför omlokaliseras från . Regeringen vill i detta sammanhang erinra om diskussionerna om lokaliseringen av FSC till /när FSC inrättades 1994. I delbetänkandet Försvarsmaktens hälso- och sjukvård (SOU 1992:101) redovisade utredningen om lednings- och myndighetsorganisationen för försvaret (LEMO) bl.a. följande. Ett försvarets sjukvårdscentrum borde bildas. Detta skulle tillföras verksamhet från marinens sjukvårdsskola i , försvarets sjukvårdshögskola i /och i . Utredningen pekade på ett antal faktorer som borde påverka lokaliseringen, t.ex. närheten till Högkvarteret och till beredskapsenhet, tillgången till kvalificerade militära och civila lärare, tillgången till förband för truppförsök samt tillgången till FOA och universitetssjukhus för forskningssamverkan. Utredningen kom fram till att verksamheten vid FSC kunde bedrivas på alla de tre aktuella orterna, dvs. , /och . I den efter- följande propositionen föreslog regeringen att FSC skulle lokaliseras till (prop. 1992/93:100, bil. Huvudskälet var att FSC:s verksamhet till största delen motsvarade Sjukvårdsstyrelsens och denna enhet låg i . För att säkerställa att Sjukvårdsstyrelsens kompetens bevarades förordade regeringen således en lokalisering till denna ort. godkände regeringens förslag (bet. 1992/93:FöU9, rskr. 1992/93:333). Lokaliseringen kom senare att ändras till . Regeringen anser att en stor del av de argument som fördes fram i SOU 1992:101 fortfarande äger giltighet. gäller att Försvars- makten och dess verksamhet har undergått betydande förändringar sedan myndigheten bildades . Försvarets inriktning har förändrats och med detta bl.a. utbildningsbehovet och behovet av tillgång på kvalificerade lärare inom sjukvårdsområdet för Försvarsmaktens sjukvårdsverksamhet. Till detta kommer ett numera accentuerat behov av samverkan med universitetsforskningen och den sjukvård som är knuten till universiteten. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att FSC skall omlokaliseras till . Regeringen anser vidare att FSC-verksamheten bör utökas genom att sjukvårdsutbildning av totalförsvarspliktiga genomförs vid enheten. Detta gäller även de totalförsvarspliktiga som utbildas vid T 2 i . Utbildning av totalförsvarspliktiga tillsammans med utbildning av medicinalpersonal och det utvecklingsarbete som skall genomföras vid enheten samt kopplingen till gör att det skapas en nationell enhet som har långsiktigt goda förutsättningar. Flygmedicincentrum (FMC) är lokaliserat till med en mindre del i . Försvarsmakten har under 2003-2004 utrett möjligheterna att samla verksamheten till en plats. Myndigheten kom till slutsatsen att detta inte vore lämpligt. Huvudskälen mot en sam- lokalisering är dels gjorda investeringar i för den s.k. human- centrifugen, dels risken för kompetensbortfall av nyckelpersonal inom Prop. 2004/05:43 detta speciella sjukvårdsområde som finns i . Regeringen delar Försvarsmaktens uppfattning och anser således att FMC bör bibehållas på nuvarande verksamhetsorter. Försvarsmusikcentrum (FöMusC) är lokaliserat till och ingår i garnison. Livgardet ansvarar för den statsceremoniella verksamheten. I detta avseende lyder således chefen för under chefen för . Regeringen har tidigare redovisat att P 10 i bör läggas ned. Detta innebär att FöMusC bör flyttas. Regeringen anser att FöMusC bör omlokaliseras till Livgardet i /. När Försvarsdepartementets arbetsgrupp utarbetade sitt underlag till regeringen noterade gruppen, inte minst vid förbandsbesöken, att likartad verksamhet bedrivs på ett flertal ställen i Försvarsmakten. Det gäller t.ex. sjukvårdsutbildning, kockutbildning och utbildning av hundar. Rege- ringen delar denna uppfattning och anser att Försvarsmakten i det fort- satta arbetet bör pröva rationaliteten i en på detta sätt utspridd verksam- het samt överväga om inte verksamheten i stället borde koncentreras till färre ställen eller att den ansvarsmässigt inordnas under en ledning. Överväganden kring andra enheter Försvarsmaktens infrastruktur för telekommunikationer och sensorer utgörs huvudsakligen av försvarets telenät, marinens telenät, satellit- kommunikationssystem och radiosystem. Ansvaret för dessa system ligger på ett flertal förbandschefer inom grundorganisationen. Det gäller främst marinbaser och flygflottiljer samt till en del även Redovisnings- avdelning Bergslagen. Försvarsmakten anser i sin redovisning att ansvar och lednings- och lydnadsförhållanden inom telekommunikations- och sensorsystemfunktionen bör göras tydligare och att de ekonomiska och personella resurserna bör utnyttjas mer rationellt. Myndigheten föreslår att verksamheten därför skall samordnas inom en organisationsenhet. Detta skulle också leda till att Försvarsmaktens gränsytor mot andra myndigheter inom lednings- och informationsfunktionerna blir tydligare. Försvarsmakten anser att Redovisningsavdelning Bergslagen bör omorganiseras till Försvarsmaktens telenät- och markteleförband och att personella, materiella och ekonomiska resurser organisatoriskt förs över dit från Sydkustens marinbas, marinbas, flyg- flottilj, flygflottilj, flygflottilj och Flygvapnets Uppsalaskolor. Genom denna förändring skapas ett förband som enligt taktiska och operativa krav tillhandahåller en försvarsmaktsgemensam telekommunikations- och sensorinfrastruktur för såväl nationella som internationella uppgifter. Regeringen delar Försvarsmaktens uppfattning och anser därför att Redovisningsavdelning Bergslagen samt delar ur Sydkustens marinbas, marinbas, flygflottilj, flygflottilj, Norr- bottens flygflottilj och Flygvapnets Uppsalaskolor bör omorganiseras till Försvarsmaktens telenät- och markteleförband (FMTM). Regeringen konstaterar att det pågår en anpassning inom Försvars- maktens logistik, FMLOG, till ett insatsförsvar bl.a. genom att organisa- tionen reducerats kraftigt. Vidare har huvuddelen av den operativa under- hållsorganisationen slagits samman med den lokala En utveckling mot att koncentrera produktions- resurserna och att öka upphandlingen av tjänster har påbörjats. insatsorganisationen minskar kommer även logistikorganisationen att Detta innebär att när Försvarsmakten lämnar en ort kommer även aktuella enheter ur FMLOG att lämna orten. kan enligt regeringen dock avsteg från denna princip vara att föredra med hänsyn till gjorda investeringar och gjorda organisations- Regeringen anser att Försvarsmakten bör intensifiera de pågående processerna för att ytterligare koncentrera verksamheten och där det är lämpligt upphandla tjänster i stället för att producera dem i egen regi. Detta bör emellertid göras anpassat till logistikens olika områden. vissa delområden finns en väl fungerande marknad där Försvarsmakten kan verka strikt affärsmässigt inom ramen för gällande bestämmelser medan andra förutsätter långtgående samarbete mellan Försvarsmakten bör utvecklas och anpassas till dessa förändrade förutsättningar för verksamheten och produktionen. Härvid bör även formerna för styrningen inom FMLOG övervägas. För att förbättra den övergripande styrningen av funktionen logistik inom Försvarsmakten anser regeringen att en logistikinspektör inordnas i Försvarsmaktens centrala ledning i likhet med funktionerna ledning, mark, luft och sjö. Regeringen vill understryka att denna logistik- inspektör inte skall ersätta ledningen för organisationsenheten FMLOG. Regeringen bedömer personalstyrkan vid FMLOG, i förhållande till nuvarande personalramar, kommer att reduceras med ca 120 yrkes- officerare och antalet civila årsarbetskrafter kommer att reduceras med ca FMLOG:s personal, såväl officerare som civila, kommer därmed att minskas med fram till utgången av 2007. Regeringen föreslår att organisationsenheten FMLOG skall omlokaliseras från till . I praktiken innebär detta att FMLOG:s ledning flyttas från till . Regeringen bedömer vidare att av den totala hyresreduktionen för Försvarsmakten exklusive minskningen av hyreskostnaderna för övnings- och skjutfälten om ca fr.o.m. den , utgör FMLOG:s del . Regeringen återkommer i senare avsnitt till frågor om Försvarsmaktens övnings- och skjutfält Regeringen anser att övnings- och skjutfälten är av central betydelse för att Försvarsmakten skall kunna utbilda och öva den befintliga insats- organisationen och en framtida insatsorganisation med de förhållanden och inriktningar som då kan råda. Detta innebär att Försvarsmakten nu och behöver övnings- och skjutfält med skilda naturtyper, terrängförhållanden i övrigt och som är belägna i alla delar i landet för att Prop. 2004/05:43 möjliggöra utbildning och övning också i olika klimattyper. Detta leder i sin tur till att övnings- och skjutfält kan behöva behållas även om det utbildningsförband som ligger i fältets närhet avvecklas. Regeringen vill i detta sammanhang erinra om regeringens uppfattning i propositionen Det nya försvaret försvarsbeslut (prop. 1999/2000:30, s 70f, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). Regeringen framhöll där att det är angeläget att behålla dimensionerande övnings- och skjutfält. Regeringen bedömde vidare att det även i en tillväxtsituation trots det omvärldsläge som då råder skulle vara förenat med betydande svårigheter att anskaffa ytterligare övnings- och skjutfält. Regeringen anser att även om ominriktningen av Försvarsmakten är tydligare nu än 2000 bör dessa grundläggande principer om tillgången på övnings- och skjutfält fortfarande gälla.