prop · GR031d26 · 2004-01-01 00:00:00 — Skogen skall brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper skall skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden skall värnas. Skogspolitiken utvärderas regelbundet och en första utvärdering redovisades för (prop. 1997/98:158, bet. 1998/99:MJU3, rskr. 1998/99:32). Regeringen gjorde då bedömningen att skogspolitikens mål skulle ligga fast. hade ingen erinran mot detta. Den andra utvärderingen av skogspolitikens effekter redovisades till regeringen av och regeringen avser att redovisa utvärderingen för . Regeringen anser med stöd av utvärderingen att skogspolitikens mål bör ligga fast. I linje med utvärderingens förslag anser regeringen att skogens sociala värden behöver lyftas fram tydligare. Skogen har stora värden för rekreation och friluftsliv och därmed för folkhälsan. Det är viktigt att stimulera barn och ungdomar med olika bakgrund att uppleva skog och natur, vilket inte alltid sker naturligt längre i vårt alltmer urbaniserade samhälle. skogspolitiska beslut slogs det fast att skogspolitiken måste ges en långsiktig och ekologisk inriktning. Det framhölls också att det inte är möjligt och rimligt att med alltför korta intervaller ändra grunderna för skogspolitiken mot bakgrund av det grundläggande kravet på god hushållning och med hänsyn tagen till de långa växttider som gäller för den svenska skogen. Beslut som fattas och åtgärder som vidtas i vår generation ger resultat först för kommande generationer. Å andra sidan måste nya kunskaper och värderingar få komma till uttryck i den konkreta utformningen och tillämpningen av skogspolitiken. Enligt regeringens uppfattning bör mot den bakgrunden de skogspolitiska besluten och deras effekter fortlöpande följas upp. Härigenom blir det möjligt att göra de nödvändiga redovisningar som behöver och därmed de anpassningar som är angelägna. Detta synsätt har ställt sig bakom . Vid den första utvärderingen av skogspolitik gjordes bedömningen att inget av de två målen hade nåtts men att målen borde ligga fast. De brister som konstaterades vad gällde lagstiftning, ekonomiska resurser för områdesskydd och kunskaper hos skogsägarna föranledde förändringar i skogsvårdslagen, skogsvårdsförordningen, samt föreskrifter och allmänna råd till dessa. Vidare förstärktes resurser för rådgivning till skogsägare . Möjligheter skapades för medfinansiering från EU av den omfattande . Resurserna för skydd av värdefulla skogsmiljöer i form av biotopskyddsområden och genom naturvårdsavtal har förstärkts . Därutöver har också en kraftig förstärkning gjorts inom ramen för miljöpolitiken av resurserna för bildande av naturreservat på skogsmark. Regeringen har för avsikt att redovisa den senaste utvärderingen av skogspolitiken till i form av en resultatskrivelse . Någon förändring av politisk inriktning är inte aktuell. beslutade om en ny regional utvecklingspolitik i enlighet med regeringens proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). politiken är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Skogspolitiken har av regeringen pekats ut som ett viktigt politikområde för uppfyllandet av den regionala utvecklingspolitikens mål. Inom politiken utgör de regionala tillväxtprogrammen centrala instrument för det långsiktiga arbetet för en hållbar regional utveckling. Företrädare för skogspolitikområdet skall därför inom ramen för arbetet med de regionala tillväxtprogrammen bidra till att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås. Även Rennäringspolitiska kommitténs förslag i betänkandet En ny rennäringspolitik berör skogspolitiken (SOU 2001:101). Regeringen har beslutat om ett program för hållbar tillväxt inom det nationella träklustret (prop. 2001/02:1 utgiftsområde 19, bet. 2001/02:NU2, rskr. 2001/02:116). Åtgärderna är avsedda att inriktas på samverkan mellan träindustriföretag, och ska stimulera till en mer varierad förädling. Internationellt kommer regeringen att fortsätta verka för ett ekonomiskt, ekologiskt, socialt och kulturellt hållbart skogsbruk i alla delar av världen. kommer flera viktiga förhandlingar att äga rum på det globala planet. Den svenska skogspolitiken påverkas i allt högre utsträckning av medlemskapet i EU. Flera pågående förhandlingar berör skogspolitiken. Det är viktigt att väl hävda svenska intressen inom det skogspolitiska området, eftersom skogen har stor betydelse för landet. Regeringen avser att även fortsättningsvis verka för att skogspolitiken främst skall vara ett nationellt politikområde. Utvecklingen måste följas noga när flera stora skogsländer blir medlemmar i unionen . 3.5.1Statliga insatser inom politikområdet Statens insatser inom politikområdet utgörs av de medel som har beslutats för att nå skogspolitikens mål. Grundläggande insatser är rådgivning, tillsyn, information och utbildning. Dessa insatser har fått ökad be- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 tydelse genom skogspolitiska beslut som starkt betonar skogsägarnas frihet och eget ansvar för att de skogspolitiska målen nås. viktigaste uppgift är mot denna bakgrund att ge skogsägarna råd och informera om hur olika skogsbruksåtgärder bör utföras för att de båda skogspolitiska målen skall tillgodoses. Skogsvårdslagstiftningen uttrycker statens minimikrav på skogsbruket. Den kompletteras av som innehåller vissa bestämmelser som skall medverka till att skogspolitikens miljömål tillgodoses. är tillsynsmyndighet utom vad gäller bestämmelser om reservat och markavvattning. Statligt ekonomiskt stöd till skogsbruket är av begränsad omfattning. I princip lämnas endast sådant stöd till natur- och kulturmiljövårdsåtgärder som har en omfattning som går utöver de krav som ställs i skogsvårdslagstiftningen. Det är viktigt att poängtera att den svenska modellen med en avreglerad skogspolitik utan subventioner är närmast unik såväl i ett europeiskt som globalt perspektiv. Denna princip kännetecknar även de inslag av skogsbruksstöd som finns i de svenska strukturfondsprogrammen och miljö- och landsbygdsutvecklingsprogrammet. Anslagen för ersättning till skogsbruket för beslut om biotopskyddsområden och naturvårdsavtal har ökat för att de miljöpolitiska målsättningarna som lagts fast i miljökvalitetsmålet Levande skogar skall nås. Kraven på vad gäller rådgivning och tillsyn, liksom arbetet med biotopskydd och naturvårdsavtal, motiverar en lokalt förankrad organisation med nära och direkta kontakter med skogsägarna. Under de senaste årens rationaliseringar och organisationsförändringar har detta betonats. Ett viktigt komplement till den statsfinansierade verksamheten inom politikområdet är den uppdragsverksamhet som organisationen bedriver och som omfattar viktiga skogspolitiska och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Regeringen beslutade om att tillsätta en förhandlare för att arbeta med ett nationellt program för att öka användningen av trä. Förhandlaren skall ta fram underlag till en överenskommelse inom näringslivet kring en nationell strategi för att främja en ökad användning av trä och träprodukter. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 strategin skall ske i första hand med företrädare för skogsnäringen och delar av byggsektorn. Dessa skall aktivt involveras i arbetet. Strategin skall innehålla en plan med förslag till åtgärder, inklusive åtaganden från näringslivet respektive staten. Regionala och nationella konsekvenser skall särskilt beaktas. Förhandlaren skall presentera strategin . Uppdraget är i linje med önskemål (bet. 2001/02:NU12). Utbildning och forskning för skogsbrukets behov finansieras till stor del inom utgiftsområde 23 genom bl.a. , men även inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Insatser för skogsindustriell forskning görs också inom utgiftsområde 24 Näringsliv och av löntagarfondstiftelserna. Natur- och kulturmiljöåtgärder inom arbetsmarknadspolitiken har stor betydelse för skogspolitikens miljömål. Förvärv och intrångsersättningar för bildande av naturreservat och skötsel av naturreservat på skogsmark finansieras över anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård som disponeras av . Som nämnts i det föregående är skogsägarens egna insatser alltmer viktiga för att skogspolitikens mål skall kunna nås. Detta gäller inte minst miljökvalitetsmålet Levande skogar. Frivilliga hänsynstaganden i form av särskilt anpassad skogsskötsel och frivilligt avsatta områden kompletteras av en alltmer utvecklad landskapsekologisk planering av skogslandskapet. Europeiska kommissionen har tagit fram ett förslag till utökad övervakning av skogar och miljösamspel (se vidare anslaget 41:4 Från EG- budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning). Programmet ger möjlighet till högst finansiering via EU, men innebär en kraftig ambitionshöjning för övervakning av skogsmark, och en successiv utvidgning till att omfatta nya begrepp såsom biologisk mångfald, markkvalitet och kolupptag. Förslaget bedöms öka medelsbehovet när nya områden tillkommer, tidigast . har i förhandlingsarbetet motarbetat budgetökningar inom EU-budgeten för dessa ändamål. När det gäller resultatbedömningen för ett enskilt år är det svårt att göra en sådan för skogspolitiken. Därutöver finns det stora svårigheter förknippade med att särskilja effekterna av myndigheternas verksamhet från effekterna av andra faktorer. Den senaste utvärderingen visade särskilt på svårigheterna att särskilja effekterna från olika påverkansfaktorer. Produktionen av svenska skogsindustriprodukter ökade jämfört med föregående år. Den samlade produktionen av massa uppgick till jämfört med . Produktionen av papper blev och produktionen av sågade barrträvaror preliminärt jämfört med respektive . Exportvärdena uppgick till för massa, för papper och för sågade barrträvaror. Det samlade värdet av exporten av skogsindustriprodukter var , vilket det även var . Detta utgör av det totala exportvärdet för landet. Sysselsättningen i skogsnäringen beräknas till ca 95 000 personer . Den har minskat och . Ytterligare närmare 100 000 personer beräknas vara sysselsatta i företag med direkt anknytning till skogsindustrin. Det rör sig främst om företag i transport-, verkstads-, kemi- och IT-industrierna samt inom forskning och utbildning. Skogsbrukets och skogsindustrins förädlingsvärde utgör tillsammans av BNP. Avverkningen ökade och beräknas till . Avverkningens bruttovärde beräknas till , varav avverkningskostnader och rotnettovärde . Importen av rundvirke och flis var , vilket innebär en ökning importnivån inte nådde upp till då importerades, spelar importen en viktig roll för skogsindustrins Inom massaindustrin svarar importen för cirka en femtedel av träråvaran. Motsvarande siffra för sågverksindustrin är 5 men kan vara högre regionalt eller för enskilda sågverk. Enligt konsekvensanalyser som utförts i regi bör det vara möjligt att med nuvarande skogsvårds- och naturvårdsambitioner successivt öka den uthålliga årliga avverkningen under den närmaste 100-års- perioden från nuvarande till . Även med dessa avverkningsnivåer kommer virkesförrådet att fortsätta öka liksom andelarna lövträd, äldre lövrik skog, gammal skog och antalet gamla grova träd. Grundläggande förutsättningar för denna utveckling är en fortsatt strävan att nå de skogspolitiska målen. I såväl den senaste utvärderingen av skogspolitiken som 1998 konstaterades brister både när det gäller produktionsmålet och miljömålet. Den senaste uppföljningen av föryngringsresultaten visar att av de undersökta områdena inte uppfyller de krav som ställs i skogsvårdslagen. När det gäller generell naturvårdshänsyn uppfylls inte kraven i nitton procent av områdena. Båda utvärderingarna visar på ytterligare behov av insatser i form av rådgivning i produktions- och miljöfrågor samt tillsyn särskilt vad gäller återväxtåtgärder. Vidare behövs ökade insatser för områdesskydd. Som exempel på utvecklingen inom politikområdet kan följande nämnas. startade en landsomfattande informationskampanj, Grönare skog. Kampanjen behandlar skogspolitikens båda mål. Kampanjen hade vid utgången av engagerat mer än 130 000 skogsägare och övriga aktörer inom skogsbruket och därutöver ca 200 000 personer. Kampanjen har medfinansierats av EU. Möjligheter har skapats för direktkommunikation via Internet mellan skogsvårdsstyrelsernas konsulenter och skogsägarna. Antalet besök på webbplats har fortsatt att öka. har distribuerats till skogsägare m.fl. i en upplaga på 280 000 exemplar. Resultatet av dessa insatser i skogen kommer inte att synas förrän . Utvärderingen visade dock på ett tydligt samband mellan föryngringsresultat och miljöhänsyn vid 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 föryngringsavverkningar och direkta kontakter mellan skogsägare och skogsvårdsorganisationens personal. Genom projektet och Historia samverkar med och regionala och lokala organisationer. Regionala projekt kring inventering, utbildning och information har bedrivits i mer än halva landet och uppskattningsvis har över 70 000 platser med fornlämningar eller kulturhistoriska lämningar påträffats. samarbetar med , Skogsindustrierna, LRF Skogsägarna, , m.fl. i projektet i skolan. Skogen i skolans verksamhet nådde minst 11 900 lärare, 1 100 lärarstuderande och 120 000 elever. Genom Skogen i skolan får lärare faktakunskaper, arbetsmetoder och material för att jobba med skogen och skogsbruket i undervisningen. Verksamheten syftar till att öka kunskaperna om den svenska skogen och skogsnäringen. Naturvårdsavtal och biotopskyddsområden är två verktyg för naturvård som administreras av . Totalt uppgick arealerna av dessa vid utgången av till 16 588 respektive , varav 5 000 respektive tillkom . Dessa siffror kan jämföras med att 947 respektive tillkom . Den största delen av biotoparealen var äldre naturskogsartade objekt. Den sammanlagda utbetalda ersättningen för dessa uppgår till ca , varav 363 miljoner för biotopskydd. Skogsbruket har på eget initiativ miljöcertifierat sitt skogsbruk i stor utsträckning. Vid utgången av var ca av skogsmark certifierad enligt den s.k. FSC-standarden. var ca skogsmark certifierad enligt den s.k. PEFC-standarden. uppdragsverksamhet har alltsedan skogsvårdsstyrelsernas tillkomst utgjort en betydande del av organisationens verksamhet. Uppdragsverksamheten är inriktad på områden som är särskilt angelägna för att uppfylla skogspolitikens mål. Uppdragsverksamheten utgör en grundförutsättning för en lokalt spridd distriktsorganisation. Organisationen får ökade kontaktytor mot skogsägare, entreprenörer och skogliga tjänste- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Den kompetens och erfarenhet som organisationen skapar genom uppdragen ökar trovärdigheten gentemot dessa grupper. är uppdragen ett viktigt komplement till myndighetsverksamheten för att genomföra skogspolitiken. Exempelvis åskådliggör s.k. Gröna skogsbruksplaner de jämställda målen på fastighetsnivå. I uppdragen åt arbetsmarknadsmyndigheten bidrar projekt till skogens sociala värden som de bidrar till de arbetsmarknadspolitiska målen. Uppdragsverksamheten utgör av verksamheten och av omsättningen. Verksamheten minskade något i förhållande då uppdragsverksamheten utgjorde av verksamheten och av omsättningen. Minskningen har varit en trend . En anledning är färre uppdrag åt skogsbruket. Däremot har uppdragsverksamhetens omsättning ökat och skälet till det är att en större andel av de arbetssökande i arbetsmarknadsprojekten har någon form av anställningsstöd. har till regeringen redovisat sitt miljöledningsarbete. är miljöcertifierad enligt ISO 14001. har till regeringen redovisat hur kompetensförsörjningssituationen ser ut. har en mycket skev åldersfördelning med väntade stora pensionsavgångar. Medelåldern hos personalen är . Tjugo procent av personalen är kvinnor. Kompetensförsörjningsstrategin syftar därför till rekrytering av yngre personer med god teoretisk utbildning samt till att öka andelen kvinnor i ledande befattningar. Systematisk fördjupningsutbildning sker inom flera strategiskt viktiga områden. Arbetet på det internationella skogsområdet har präglats av de globala skogsförhandlingarna inom FN:s ram, framför allt FN:s skogsforum och omförhandlingarna av det tropiska timmeravtalet. Regionalt har arbetet med den alleuropeiska skogsministerkonferensen i den 28 varit en viktig process. Konferensens ministerdeklaration och tillhörande resolutioner kommer att prägla inriktningen av verksamheten framöver. Inom EU har ett utvecklat skogsövervakningsdirektiv behandlats under miljörådet. Direktivet löpte ut vid utgången av och kan inte förlängas För att fortsätta aktiviteterna måste en överenskommelse nås om ett nytt direktiv. Europeiska kommissionen har även föreslagit förändringar av en förordning om skoglig statistik. Den pågående utvidgningen av EU påverkar skogsfrågornas behandling, eftersom flera stora skogsländer nu blir medlemmar. Närområdessamarbetet i skogsfrågor kommer i fokus under det svenska ordförandeskapet i . Utvärderingen av skogspolitiken visar att arbetet på miljösidan haft en positiv utveckling , men att det fortfarande återstår mycket innan målet om att bevara biologisk mångfald i skogslandskapet kan anses vara uppnått. På produktionssidan har det skett ett negativt trendbrott när det gäller föryngringsresultaten mellan utvärderingen och utvärderingen . Föryngringsresultaten har signifikant försämrats. Även röjningsaktiviteten ligger kvar på en alltför låg nivå. Det finns således fortfarande brister som måste rättas till om skogspolitikens mål skall nås. Insatser kommer att krävas både av skogsnäringen själv och av i syfte att nå de båda skogspolitiska målen. Även de förslag som regeringen har redovisat i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130), som antog (bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:326), bl.a. när det gäller miljökvalitetsmålet Levande skogar och dess delmål, ställer stora krav på engagemang från sida. Skog och skogsbruk behandlas även i flera av de andra miljökvalitetsmålen. Den senaste utvärderingen visade att det behövs ytterligare rådgivningsinsatser för att nå såväl produktionssom miljömålet. Det är angeläget att myndighetens arbetsformer utvecklas vidare i syfte att på ett effektivt sätt nå goda resultat. Arbetet med biotopskydd och naturvårdsavtal i syfte att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar har utvecklats mycket positivt. Den ökade medelstilldelningen har givit högre än förväntad utdelning i form av ökad areal skogsmark som omfattas av någon av dessa båda naturvårdsverktyg. Bland annat har naturvårdsavtal kunnat träffas med större markägare utan andra kostnader än ren administration för . Skogsvårdsstyrelsernas lokala anknytning, goda lokalkännedom och regelbundna kontakter med skogsägarna även i andra sammanhang antas vara de viktigaste framgångsfaktorerna, vilket även den skogspolitiska utvärderingen antyder. Skogsägarna är särskilt positiva till instrumentet naturvårdsavtal. Naturvårdsavtalen innebär inte ett permanent skydd för marken på samma sätt som biotopskydd eller naturreservat, utan det handlar om avtal som normalt tecknas . Regeringen ser ett behov av en samhällsekonomisk analys av kostnadseffektiviteten med avseende på naturvårdsnyttan för de olika bevarandeinstrumenten. Enligt beräkningar står det klart att ökade resurser krävs för att nå delar av miljökvalitetsmålet Levande skogar. För att nå delmål 1 till 2010 krävs att anslagsnivån för biotopskyddsområden och naturvårdsavtal ökar väsentligt års nivå. Därtill måste rådgivnings- och tillsynsverksamheten stärkas för att nå delmål 2, och resurser saknas i stort sett helt för att nå delmål 3 om skydd av kulturmiljöer i skogen. Regeringen återkommer i sin bedömning av måluppfyllelse och resursbehov i samband med den fördjupade utvärderingen av miljömålen . Rådgivning, och även tillsyn, har visat sig vara ett effektivt redskap för att nå skogspolitikens mål. Rådgivningen är också ett mer effektivt medel för att nå skogspolitikens mål än omfattande statliga subventioner som tillämpas i många andra länder. Regeringen bedömer därför rådgivning och tillsyn som, jämte biotopskydd och naturvårdsavtal, de viktigaste statliga styrmedlen för att nå de skogspolitiska målen. Den senaste utvärderingen visade särskilt på svårigheterna att särskilja effekterna på skogsbruket från olika påverkansfaktorer. Det är därför viktigt att inför nästa utvärdering av skogspolitiken utveckla formerna för utvärderingen och metoderna att särskilja olika faktorers påverkan. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende . har gett högsta betyg, Fullt tillfredsställande, i sin EA-värdering. 1 Motsvarar 301 803 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av som är central förvaltningsmyndighet för skogsfrågor och chefsmyndighet för skogsvårdsstyrelserna. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.3 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Utfallet av uppdragsverksamheten för och prognosen för är till största delen beroende av de insatser som görs inom arbetsmarknadspolitikens ram. Regeringen bedömer anslagsbehovet för till . För budgetåren 2005 och 2006 beräknas anslagsbehoven till respektive . Regeringen bedömer att ökade ambitioner inom EU om ökat samarbete kring skogsfrågor kommer att ställa högre krav på svenskt engagemang. Kostnaderna för EU-arbetet kommer därmed att öka för såväl som för om skall ha en aktiv och ledande roll i frågor som berör skogsnäringen och den internationella skogspolitiken. skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (Avgifter vid , prop. 2002/03:63, bet. 2002/03:FiU27, rskr. 2002/03:189). Avgifter och ersättningar tillförs statskassan och redovisas mot inkomsttitel. För anslagsfinansierade myndigheter som inte erlägger någon avgift för årlig revision medför föreslagen nyordning en tillkommande kostnad. En kostnad som myndigheterna föreslås kompenseras för genom en nivåhöjning av anslagen . Tabell 3.5 Härledning av anslagsnivån 2004 2006, för 41:1 Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Avser kompensation för avgifter för årlig revision (Avgifter vid , prop. 2002/03:63, bet. 2002/03:FiU27, rskr. 2002/03:189). 3.8.241:2 Insatser för skogsbruket Anslaget disponeras av och täcker kostnaderna för statsbidrag enligt förordningen (1993:555) om statligt stöd till skogsbruket och förordningen (2000:577) om stöd för miljö- och landsbygdsåtgärder. Anslaget finansierar bidrag till sådant ädellövskogsbruk som regleras särskilt i skogsvårdslagen (1979:429) och vissa natur- och kulturmiljövårdsåtgärder. Vidare täcker det statens kostnader för biotopskydd och naturvårdsavtal. Anslaget finansierar sedan sin tillkomst vissa administrationskostnader hos . Dessa kostnader får, när det gäller de förordningsreglerade statsbidragen, uppgå till högst för . Därtill kommer kostnader för biotopskydd och naturvårdsavtal, som får uppgå till högst . Anslagssparandet består av beslutade men ännu ej utbetalade stöd. Regeringen bedömer anslagsbehovet för till . respektive beräknas anslagsbehovet till . Mot bakgrund av vad regeringen föreslagit i propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) bör fortsatta insatser göras för biotopskydd och naturvårdsavtal även . Regeringen föreslår att överförs från anslaget 34:3 för kostnader för biotopskydd och naturvårdsavtal, samt nyckelbiotopsinventering vilken får uppgå till högst . Anslaget bör liksom till viss del kunna disponeras för