prop · GS031d31 · 2004-09-20 00:00:00 — I takt med att uthålligheten i konjunkturuppgången befästs väntas sysselsättningstillväxten stärkas, vilket förutses leda till stigande konsumentförtroende och i förlängningen en förbättring av konsumtionstillväxten. Arbetslösheten väntas minska först och fallet i arbetslösheten väntas bli relativt måttligt. Sammantaget bedöms osäkerheten kring uthålligheten i konjunkturuppgången ha minskat jämfört med och förutsättningarna för en självbärande tillväxt har stärkts. Utvecklingen av oljepriset utgör, likt i andra regioner, den huvudsakliga nedåtrisken i prognosen. kan den positiva effekten av den uppåtgående trenden i ekonomin ha underskattats och BNP- tillväxten bli starkare än vad som förutsetts i prognosen. I vände konjunkturen uppåt . Uppgången har varit betydligt starkare än i euroområdet. Den starka konjunkturutvecklingen förutses fortsätta och . BNP-tillväxten bedöms uppgå till och till . Hushållens konsumtion har utgjort den huvudsakliga drivkraften för tillväxten. I takt med en förbättrad global konjunktur i kombination med en svagare växelkurs har exportindustrin stärkts. Även företagens investeringar väntas öka och . Mot bakgrund av att penningpolitiken successivt stramats åt förutses konsumtionstillväxten hos hushållen avta framöver. Högre räntor väntas också leda till en mer dämpad utveckling av fastighetspriserna. Inflationen förväntas på kort sikt bromsas något för att under 20062007 åter närma sig målet på . 2004/05:1 BILAGA 2 Den viktigaste drivkraften för den ekonomiska tillväxten i är hushållens konsumtion. Den globala konjunkturförstärkningen medför emellertid att uppgången breddas genom att utsikterna för exportindustrin successivt förbättras och investeringarna ökar. Även om den ekonomiska utvecklingen var svag i finns det goda förutsättningar för ökad tillväxt framöver. Hushållens konsumtion, understödd av sänkta inkomstskatter och låg inflation, är en viktig drivkraft. En förbättrad internationell konjunktur stärker också utsikterna för den danska exporten, vilket tillsammans med ökat kapacitetsutnyttjande stimulerar investeringarna framöver. Utvecklingen på arbetsmarknaden ser allt bättre ut vilket lägger en grund för stärkt förtroende och ökad konsumtion. BNP- tillväxten väntas uppgå till och . Även i är utsikterna goda för ökad ekonomisk tillväxt. Goda löneökningar, låg inflation och sänkta inkomstskatter ökar de finska hushållens disponibla inkomster och konsumtion. Även den internationella konjunkturförstärkningen väntas bidra genom ökad finsk export och sedermera även ökad investeringsvilja. En viss osäkerhet råder kring elektronikindustrins exportutveckling. Exporten i gynnas dock av relativt stor närvaro på snabbväxande marknader i och . BNP-tillväxten väntas uppgå till och . I , där den ekonomiska utvecklingen var svag , förväntas ekonomin utvecklas betydligt gynnsammare åren framöver. Främst är det hushållens konsumtion, som tack vare löneökningar, låg inflation och lågt ränteläge, ökar framöver. I likhet med och ger uppgången i den internationella konjunkturen även goda förutsättningar för ökad export. Lågt ränteläge och ökat kapacitetsutnyttjande bedöms även leda till att investeringarna kommer igång, trots att vissa branscher fortfarande har problem med viss överkapacitet. BNP-tillväxten väntas uppgå till och . 2004/05:1 BILAGA 2 har konjunkturen i stärkts betydligt till följd av den mycket expansiva ekonomiska politiken. Mycket av den ekonomisk-politiska stimulansen bedöms ebba ut . Den finanspolitiska stimulansen har redan minskat betydligt och en försiktig penningpolitisk åtstramning har inletts. Den dämpning av efterfrågan som i viss mån skedde synes dock vara av tillfällig art och förutsättningarna för att den gynnsamma ekonomiska utvecklingen fortsätter är alltjämt goda. Det finns goda skäl att anta att det senaste årets starka investeringsutveckling håller i sig ytterligare . Företagens vinster fortsätter att stiga i allt högre grad till följd av stigande intäkter. Förhållandet mellan företagens kassaflöde och investeringsutgifter är mycket gynnsamt och företagen kan i hög utsträckning finansiera sina investeringskostnader med eget kapital. Förtroendet bland företagen har förbättrats avsevärt jämfört med och ligger på en hög nivå i ett historiskt perspektiv. Trots den senaste tidens starka investeringstillväxt synes inte investeringsvolymen i förhållande till den övriga ekonomin avvika från den långsiktigt trendmässiga ökningen. Förutsättningarna för hushållens konsumtionsutveckling är också goda. Även om en viss dämpning tycks ha skett så har situationen på arbetsmarknaden förbättrats avsevärt. Särskilt stark var sysselsättningstillväxten . Den totala sysselsättningen har enligt företagens lönestatistik ökat med drygt 1,5 miljoner arbetstillfällen . Arbetslösheten har minskat tydligt. En ökad efterfrågan på arbetskraft förutses leda till att lönerna stiger snabbare och till en fortsatt stigande sysselsättning. Därmed stärks de disponibla inkomsterna. Hushållens finansiella situation har fortsatt att förbättras till följd av börsuppgången och fortsatt stigande fastighetsvärden. Förmögenhetssituationen har därför förbättrats trots att skulderna har fortsatt att stiga. Hushållens förtroende har stärkts. En viktig drivkraft för konjunkturen framöver är de fortsatt expansiva monetära och finansiella förhållandena för både hushåll och företag. Räntorna är fortsatt låga även om en penningpolitisk åtstramning har inletts. Den fortsatt gynnsamma produktivitetsutvecklingen utgör dock en återhållande faktor på inflationen och det finns tecken på att vissa tillfälliga effekter hållit uppe den underliggande prisutvecklingen . En mycket stor andel av hushållen har dessutom lagt om sina lån och bundit dessa till en mycket låg ränta och är därför skyddade när räntorna stiger. Företagens finansieringskostnader är låga till följd av den låga räntan på företagsobligationer. Den försvagning av dollarn som skett bidrar tillsammans med en ökad internationell efterfrågan till en stimulans för exportsektorn. De höga vinsterna innebär att företagen fortsatt har möjlighet att både nyanställa och investera. BNP-tillväxten förutses bli för att sedan minska till till följd av att den ekonomisk-politiska stimulansen klingar av. Riskbilden bedöms vara balanserad. Det kan inte uteslutas att tillväxten blir starkare än vad som förutses i ljuset av det mycket höga förtroendet och den starka vinstutvecklingen bland företagen. Detta kan innebära att arbetsmarknaden och hushållens konsumtionsefterfrågan växer snabbare än väntat. Å andra sidan har den snabba uppgången i oljepriset haft en dämpande inverkan på hushållens konsumtionsutrymme. Om oljepriset ligger kvar på sommarens höga nivå kommer efterfrågeutvecklingen att dämpas. Dessutom kvarstår osäkerheten om de offentliga finanserna. En viss förbättring har skett till följd av att den starkare tillväxten givit upphov till snabbt ökade skatteintäkter. Det finns dock underliggande förändringar som talar i motsatt riktning inte minst på . Fortsatt stigande försvarsutgifter skulle motverka de positiva tillväxteffekterna på de offentliga finanserna. En försämring av de offentliga finanserna skulle kunna ge negativa effekter på förtroendet och de långa räntorna kan stiga snabbare än väntat. Detta skulle verka dämpande på konjunkturen. Konjunkturen i , som vände uppåt på allvar , har fortsatt att stärkas och tillväxten 2004 väntas bli Det är främst de privata investeringarna som driver tillväxten tillsammans med en ökning av exporten, framför allt till . Investeringstillväxten är en följd av att företagens vinster har ökat, främst bland stora exportorienterade tillverkningsföretag. Vinsterna ökar både som en effekt av att företagen genomfört rationaliseringar och till följd av den starkare efterfrågan från omvärlden. har även hushållens konsumtionsutgifter bidragit allt mer till BNP-tillväxten. BNP-tillväxt väntas fortsätta att öka i relativt snabb takt , främst till följd av återhämtningen i den globala ekonomin och goda förutsättningar för företagen att fortsätta att investera. Den senaste tidens mycket starka investeringstakt bedöms dock inte vara hållbar utan väntas dämpas något framöver. Maskinorderingången, som är en god indikator för den kommande investeringsutvecklingen, vittnar redan om en dämpning. Vidare ser hushållens konsumtion fortfarande ut att i stor utsträckning finansieras genom minskat sparande vilket gör hållbarheten osäker. Även om konsumentförtroendet stärkts och läget på arbetsmarknaden förbättrats något faller fortfarande lönerna. BNP-tillväxten väntas uppgå till för att sedan dämpas betydligt till då cykliska effekter avtar som underliggande strukturella problem kvarstår, såsom deflation, ineffektiv kreditgivning, omfattande budgetunderskott och en stor och snabbt stigande offentlig skuld. Deflationen som varat väntas dock vändas i svag inflation . Den ekonomiska utvecklingen i exklusive är mycket stark och utsikterna för fortsatt hög tillväxt är goda. Det är främst en ökning av exporten som driver tillväxten, bl.a. stimulerad av fördelaktiga valutakurser och återhämtningen i IT-sektorn. Även den inhemska efterfrågan bidrar nu allt mer i flertalet länder. Tillväxten är särskilt stark i där främst investeringarna har ökat betydligt. BNP ökade och har fortsatt att utvecklas mycket starkt. Oro för överhettning i den kinesiska ekonomin har lett till att landets regering vidtagit dämpande åtgärder som fått effekt framför allt på den osedvanligt höga 2004/05:1 BILAGA 2 Investeringarna i väntas dock fortsätta att utgöra en av de främsta drivkrafterna för den kinesiska tillväxten då investeringsviljan är hög. Även hushållens konsumtion ökar stadigt i och väntas i allt högre grad bidra till tillväxten framöver. Även i är den ekonomiska utvecklingen fortsatt mycket god. Även om tillväxten väntas dämpas något jämfört med förra årets mycket starka tillväxt på , väntas den ligga kvar på en hög nivå . Vidare har den positiva ekonomiska utvecklingen i de sydostasiatiska länderna fortsatt att stärkas och även tillväxten i NIC- länderna2 ser nu ut att öka kraftigt. Exporten utgör en viktig drivkraft i dessa länder, vilken till stor del stimuleras av den starka efterfrågan från , men tillväxten drivs också av en tilltagande ökning av den inhemska efterfrågan. Den sammantagna BNP-tillväxten för exklusive väntas uppgå till för att sedan dämpas till . Till följd av den förbättrade globala konjunktursituationen har de internationella förutsättningarna för den svenska exporten förbättrats avsevärt. Världsmarknadstillväxten, dvs. ökningen av den handelsviktade importefterfrågan på bearbetade varor som de svenska exportföretagen möter, beräknas ha varit . Mot bakgrund av de positiva tecknen i världshandeln och den positiva globala konjunkturutvecklingen, inte minst i , och i viss mån euroområdet, väntas världsmarknadstillväxten öka till och till . Världsmarknadspriset på råolja har stigit avsevärt sedan i början på 2002. steg priset på Brentolja till som högst ca 45 2 , , och 2004/05:1 BILAGA 2 dollar per fat och låg priset kvar per fat. Uppgången i oljepriset beror på flera faktorer (se fördjupningsruta på sidan 25), men i grunden ligger en oväntat kraftig uppgång i efterfrågan från främst . Den kraftiga uppgången i efterfrågan har medfört att den globala produktionen på kort sikt börjar närma sig kapacitetstaket. Den osäkra geopolitiska situationen i med risk för produktionsstörningar genom attentat, och problemen med det ryska oljebolaget , har ytterligare ökat risken för en global bristsituation. Oljepriset bör dock falla tillbaka i takt med att den globala produktionskapaciteten byggs ut. Prognosen för priset på Brentolja är i slutet på 2004 och i slutet på 2005. 2004/05:1 BILAGA 2 Världsmarknadspriset på råolja har stigit avsevärt . Priset föll tillbaka , men steg åter kraftigt . steg priset på Brentolja till som högst ca per fat och låg priset på Brentolja kvar per fat. Pris på råolja, Källa: EcoWin. Det kan inte uteslutas att oljepriset förblir högt, även om mycket talar för att det successivt bör falla tillbaka i takt med att den globala produktionskapaciteten byggs ut. Flera faktorer har bidragit till sommarens höga oljepris, men i grunden ligger en oväntat kraftig uppgång i efterfrågan från främst parallellt med fortsatt hög efterfrågan i . Enligt statistik från det internationella energiorganet IEA steg efterfrågan i med i årstakt . står för av den globala förbrukningen. Även om produktionen av råolja fortfarande överstiger efterfrågan enligt IEA, har den kraftiga uppgången i efterfrågan medfört att den globala produktionen på kort sikt börjar närma sig kapacitetstaket. En fortsatt kraftig tillväxt i efterfrågan skulle i värsta fall kunna medföra att utbudet inte räcker för att tillgodose efterfrågan. Den osäkra politiska situationen i med risk för produktionsstörningar och problemen med det ryska oljebolaget har ytterligare ökat risken för en global bristsituation. Den ansträngda kapacitetssituationen avser inte bara produktionen av råolja. Kapacitetsproblem verkar även finnas inom såväl distributionen som raffinaderiverksamheten. Den osäkra situationen har bidragit till att det spekulativa inslaget i prisbildningen har ökat, vilket ytterligare har drivit upp oljepriset. Kortsiktigt förutses priset på Brentolja ligga kvar runt per fat med fortsatt kraftiga svängningar i priset vid eventuella nyheter om produktionsstörningar och kapacitetsproblem. Baserat på IEA:s prognoser över utbud och efterfrågan talar ändå det mesta för att utbudet av råolja kommer att vara tillräckligt för att tillgodose den globala efterfrågan . När detta bekräftas t.ex. genom att lagerstatistiken utvecklas positivt , bör priset på Brentolja falla tillbaka till . På förväntas oljepriset falla tillbaka eftersom nuvarande prisnivåer bör stimulera till en ökad utbyggnad av produktionskapaciteten. Sammantaget borde det motivera att priset på Brentolja faller till per fat . Däremot kommer oljepriset sannolikt att fortsätta ligga kvar per fat även på . Skälet är främst den geopolitiska osäkerheten i som motiverar en högre riskpremie. Effekterna av dagens oljepris på den reala ekonomin ska inte överdramatiseras. Mätt i reala termer är oljepriset avsevärt lägre jämfört med . har oljeberoendet minskat kraftigt både inom och i jämfört med . Den svenska importen av olja i procent av BNP har minskat från till . Oljeberoende i och 1980 och 2000 Oljeimport, % av export Oljeimport, % av BNP *) Exklusive , , , , och . Därutöver är skatteandelen av priserna på petroleumprodukter i detaljhandelsledet avsevärt högre än 1980. Uppgången i råoljepriset får därigenom inte samma procentuella genomslag på priserna i detaljhandelsledet. Även detta bidrar till att dämpa den reala effekten av prisuppgången på råolja. 2004/05:1 BILAGA 2 Den amerikanska , Federal Reserve, har höjt styrräntan till . Därmed har en normalisering av styrräntan inletts av mycket expansiv penningpolitik. Åtstramningen av den amerikanska penningpolitiken föranleds av en fortsatt god tillväxt i den amerikanska ekonomin. Tillväxten har breddats och fördjupats till att även omfatta arbetsmarknaden. Dessutom har det skett en viss uppgång i inflationen. Parallellt med den starkare globala ekonomiska utvecklingen har även de internationella obligationsräntorna stigit. Både i euroområdet och i fortsätter företagens vinster att förbättras. Även om kostnadsbesparingar alltjämt bidrar till resultatförbättringen får stigande försäljning allt större betydelse för vinstutvecklingen. Trots den positiva utvecklingen för företagen har de internationella aktiemarknaderna utvecklats svagt , framförallt i . Sannolikt ligger osäkerhet om takten i åtstramningen av den amerikanska penningpolitiken och ett stigande världsmarknadspris på råolja bakom den svaga utvecklingen på aktiemarknaderna. stärktes dollarn åter efter att ha försvagats . Allt tydligare signaler om att den amerikanska skulle börja strama åt penningpolitiken bidrog till apprecieringen av dollarn. Det stora underskottet i den amerikanska bytesbalansen är sannolikt en viktig förklaring till dollarns trendmässiga försvagning . Bedömningarna av bytesbalansunderskottets effekter på dollarkursen är högst osäkra. Denna osäkerhet bidrar i sin tur till att dollarn fluktuerar relativt kraftigt mot andra valutor, t.ex. euron. Trots ett stort överskott i handeln med utlandet stärks den svenska kronan inte i någon större omfattning eftersom överskotten i bytesbalansen motverkas av ett nettoutflöde av finansiellt kapital. Efter att kronan noterades till sin starkaste kurs , då det handelsviktade TCW-indexet var 123,4, har kronan försvagats till ca 126,5 . De senaste årens utveckling med minskad ränteskillnad mellan statsobligationer och företagsobligationer verkar nu ha brutits. ränteskillnaden ännu inte har ökat nämnvärt innebär den internationella uppgången i obligationsräntorna att företagens lånekostnader åter stiger. Trots högre räntenivåer är de globala finansiella förhållandena alltjämt expansiva och bör därigenom kunna bidra till en fortsatt gynnsam ekonomisk utveckling i världen . En fortsatt åtstramning av den amerikanska penningpolitiken är att vänta och . Även om de ekonomiska utsikterna ser ljusare ut också i euroområdet finns det fortsatt lediga resurser och inflationstakten är måttlig eller låg. Därför förutses den () och lämna styrräntorna oförändrade på nuvarande nivåer . En åtstramning av penningpolitiken bedöms inledas först . I takt med en stramare penningpolitik kommer de internationella obligationsräntorna att fortsätta stiga från nuvarande nivåer både och . började Federal Reserve höja styrräntan efter att den legat på en historiskt låg nivå (se diagram 3.1). Även efter räntehöjningarna är penningpolitiken i mycket expansiv. Räntehöjningarna har genomförts efter att allt fler tecken pekat på att den ekonomiska återhämtningen i nu börjat bli självbärande. Även om tillväxten i varit hög har det dröjt innan efterfrågan på arbetskraft ökat i någon större omfattning. har den amerikanska sysselsättningen dock utvecklats starkt som inflationstakten i den amerikanska ekonomin stigit något. Flera räntehöjningar är att vänta från Federal Reserve fram men de förutses ske i lugn takt. Inflationen har stigit från en tidigare mycket låg nivå och den underliggande inflationen väntas förbli relativt låg . Prognosen för den amerikanska styrräntan är och . Diagram 3.1 Styrräntor i , euroområdet och Källa: EcoWin. De amerikanska obligationsräntorna har stigit . Även om uppgången har dämpats är trenden fortsatt uppåtgående och ytterligare ränteuppgångar är att vänta i takt med att den amerikanska penningpolitiken stramas åt. Trots vårens ränteuppgång är räntenivåerna på amerikanska statsobligationer låga med hänsyn till den amerikanska statens ökande lånebehov, den höga tillväxten och en stigande inflation. Ett skäl till detta är ett fortsatt betydande kapitalinflöde från flera asiatiska centralbanker som föranleds av deras strävan att hålla sina valutor stabila mot dollarn. Det finns risk för att de amerikanska obligationsräntorna skulle kunna komma att stiga mer än väntat framöver om detta kapitalinflöde avtog. Prognosen för räntan på den amerikanska 10-åriga statsobligationen är och . Diagram 3.2 10-åriga obligationsräntor i , och Källa: EcoWin. 2004/05:1 BILAGA 2 Den sänkte styrräntan till . Konjunkturåterhämtningen i euroområdet bedöms bli fortsatt måttlig . Mot bakgrund av den långsamma återhämtningen bedöms det finnas lediga resurser i ekonomin . Trots den svaga tillväxten har den positiva inflationsbilden från försämrats. Den underliggande inflationstakten ligger strax över ECB:s inflationsmål. Mot denna bakgrund förutses ingen ytterligare räntesänkning. Trots den något högre inflationen bedöms ECB behålla styrräntan på nuvarande nivå för att påbörja åtstramningen av penningpolitiken . Prognosen för ECB:s styrränta är och . De europeiska obligationsräntorna väntas följa den internationella utvecklingen och stiga i takt med att resursutnyttjandet ökar. Ränteuppgången i euroområdet väntas dock bli mindre än i . Prognosen för den tyska 10-årsräntan är och . Svagare dollar mot euron stärktes dollarn mot euron efter att ha försvagats kraftigt . Fortsatt stark BNP-tillväxt och oväntat positiv sysselsättningsutveckling ledde till att marknadsaktörerna reviderade sin uppfattning om när den amerikanska skulle börja strama åt penningpolitiken. Detta ledde till att investerare köpte dollar. Dollarn har även fått stöd från asiatiska centralbanker som har fortsatt att köpa dollar i syfte att försvara eller bibehålla sin växelkurs gentemot dollarn. Även om dollarn stärkts något talar flera faktorer för att dollarn åter kommer att försvagas framöver. Underskottet i bytesbalansen fortsätter att växa och ligger på av BNP. Det finns därmed ett fortsatt behov av utländska kapitalflöden för att finansiera sparandeunderskottet i ekonomin. Trots avsevärt högre tillväxt i än i t.ex. euroområdet har nettoinflödet av privat kapital i form av direktinvesteringar och portföljplaceringar varit fortsatt lågt. En icke obetydlig del 2004/05:1 BILAGA 2 av kapitalinflödet är kopplat till asiatiska centralbankers köp av dollar i valutapolitiskt syfte. Kapitalinflödet från bl.a. de asiatiska centralbankerna bedöms vara otillräckligt för att det nuvarande amerikanska bytesbalansunderskottet skall kunna finansieras. Därför kommer en minskning av bytesbalansunderskottet att framtvingas genom en svagare dollarkurs. En sådan korrigering kan dock fördröjas initialt i takt med en stigande amerikansk styrränta och högre obligationsräntor än omvärlden, vilket skulle kunna locka kapital. Diagram 3.3 : Bytesbalansunderskott och nettoflöden av statspapper Statspapper, netto, % Anm.: Diagrammet visar det amerikanska bytesbalansunderskottet och nettoflödet av amerikanska statspapper som andel av bytesbalansunderskottet. Källa: EcoWin. bedöms dollarn ligga på 1,25 mot euron och på 1,30. Dollar- yen-kursen väntas uppgå till 105 och 100 , dvs. dollarn försvagas i större utsträckning mot den japanska yenen än mot euron. Diagram 3.4 Dollarutveckling mot yen och euro Dollar per euro (inverterad skala) Källa: EcoWin. steg de internationella aktiekurserna kraftigt med fallande börskurser. Trots att företagen generellt har uppvisat en fortsatt förbättrad vinstutveckling har de internationella börserna utvecklats svagt . De viktigaste internationella börserna noteras på ungefär samma nivåer som medan Stockholmsbörsen, med stöd av bl.a. en stark utveckling för , sammantaget har stigit något . har företagen fortsatt att uppvisa resultat som överstigit marknadens förväntningar. steg vinsterna för företagen i det breda amerikanska indexet S&P 500 jämfört med samma kvartal föregående år och intäkterna steg . Vinstutvecklingen är avsevärt bättre än vad genomsnittsprognosen indikerade . Den svaga ut-vecklingen på aktiemarknaderna är snarare kopplad till andra faktorer än företagens vinstutsikter. Den främsta anledningen är sannolikt det höga oljepriset. Det slår direkt mot företagen genom ökade kostnader för insats-varor och transporter. Om det kvarstår på nuvarande nivåer finns risken att det bidrar negativt till den globala tillväxten och därmed indirekt även till företagens framtida vinstutveckling. Diagram 3.5 Börsutveckling i , euroområdet och Euroområdet, Euro STOXX Källa: EcoWin. sänkte senast reporäntan till . Sänkningen var en i raden av sänkningar . Ett i utgångsläget lågt resursutnyttjande och en svag sysselsättningsutveckling i kombination med gynnsamma inflationsutsikter och en något starkare krona väntas leda till att låter styrräntan vara oförändrad . förväntas dock gradvis börja strama åt penningpolitiken i takt med att ekonomin växer snabbare och lediga resurser tas i anspråk. Reporäntan bedöms vara oförändrad jämfört med nuvarande nivå på och höjs till .