prop · GR031d10 · 2004-01-01 00:00:00 — Tabell 7.22 Anslagsutveckling 16:10 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 18 182 tkr prisnivå. 3Motsvarar 18 181 tkr prisnivå. Enligt lagen (1994:749) om () har till uppgift att bevaka frågor som angår funktionshindrade personers rättigheter och intressen. HO skall arbeta med uppföljning och utvärdering och kan ge enskilda stöd och hjälp att få sina rättigheter och intressen tillgodosedda. En viktig del i HO:s arbete är att i bevaka efterlevnaden av om delaktighet och jämlikhet för personer med funktionshinder. HO har också i uppgift att bevaka lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av personer med funktionshinder och lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan samt lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering. HO kan även föra talan i domstol för enskilda som anser sig diskriminerade. HO:s verksamhet är uppdelad på två verksamhetsgrenar: -Granskning, juridiskt stöd och rådgivning arbetade 17 personer vid HO varav 6 arbetar med tillgänglighetscentrets verksamhet. har färdigställt riktlinjer till krav för hur myndigheterna praktiskt ska verka för att göra lokaler, verksamhet och information tillgängliga för personer med funktionshinder i enlighet med förordningen (2001:526) om de statliga myndighe- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken. Genom den nya lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering har skyddet mot diskriminering av funktionshindrade utvidgats till att gälla nya samhällsområden; t.ex. arbetsmarknadspolitisk verksamhet, start eller bedrivande av näringsverksamhet, yrkesutövning samt yrkesmässigt tillhandahållande av varor, tjänster och bostäder. För dessa ändamål förstärks anslag med i enlighet med förslag på tilläggsbudget samt med och med Tabell 7.23 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 16:10 Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Avser medel för revision,, se avsnitt 3.2 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 16:10 . beräknas anslaget till respektive . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politikområdet omfattar insatser som syftar till att ge äldre personer förutsättningar att leva ett självständigt liv med god livskvalitet. Många av dessa insatser utförs inom ramen för en generell politik som riktar sig till fler målgrupper än äldre varför de ofta finansieras och redovisas inom andra politikområden än äldrepolitiken. De insatser som här redovisas som äldrepolitik är huvudsakligen sådana som kommuner ansvarar för inom ramen för äldre- och handikappomsorgen enligt socialtjänstlagen (2001:453, SoL) och hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, HSL) samt insatser som utförs av myndigheter med ansvar för tillsyn, uppföljning och utvärdering, främst och länsstyrelserna. Staten lämnar ekonomiskt bidrag till kommunernas verksamhet inom ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Inom politikområdet redovisas medel för stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken samt bidrag till vissa pensionärsorganisationer. Tabell 8.1 Utvecklingen inom politikområdet 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom Totalt för politikområde Äldrepolitik 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Målet för politikområdet är att äldre skall -kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, -kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, -bemötas med respekt, samt -ha tillgång till god vård och omsorg. Samhällsutvecklingen ställer äldrepolitiken inför en rad utmaningar. Faktorer som i hög grad påverkar insatserna inom området är bl.a. den demografiska utvecklingen med ett successivt ökat antal äldre personer samt kommuners och landstings begränsade ekonomiska förutsättningar. På kort sikt måste politiken inriktas på att skapa förutsättningar för huvudmännen att komma till rätta med brister inom vården och omsorgen om äldre personer. På måste politiken utformas så att samhällets uppdrag att erbjuda alla äldre en god vård och omsorg kan säkras. Detta är avgörande för medborgarnas tilltro till den generella välfärden. Förutsättningarna för en långsiktigt positiv utveckling inom vård och omsorg är att stat, kommun och landsting samverkar kring angelägna frågor. Regeringen har därför inlett diskussioner med företrädare för och om möjligheterna att utveckla bl.a. kvaliteten och tillgängligheten i vård och omsorg. Målsättningen är att etablera ett långsiktigt samarbete kring angelägna frågor. Det långsiktiga arbetet handlar också om att värna vår nuvarande modell med en solidarisk och gemensam finansiering av vård och omsorg. Det nya regelverket för att fastställa egenavgifter som infördes respektive och som innebär ett förstärkt skydd för enskilda mot höga avgifter, skall utvärderas. En första uppföljning som genomförts av visar att syftena och intentionerna bakom reformen i huvudsak har uppfyllts. Kompetensförsörjningen inom äldreomsorgen är en av de absolut viktigaste framtidsfrågorna inom politikområdet. Betydande nyrekryteringar kommer att behöva göras för att kommunerna skall kunna fullgöra sitt uppdrag att erbjuda alla äldre med behov, en god vård och omsorg. För att klara denna utmaning krävs gemensamma krafttag av huvudmännen inom vård och omsorg. Även staten måste bidra i detta arbete. För kommuner och landsting handlar det främst om att inom ramen för befintliga finansieringsmöjligheter åstadkomma en så god arbetsmiljö och så attraktiva arbetsvillkor som möjligt. Staten måste se till bl.a. att de olika regelverk och andra insatser som styr eller på annat sätt påverkar arbetet med kompetensutveckling i kommuner och landsting har en ändamålsenlig utformning. Statens insatser måste också syfta till att åstadkomma en ökad tillväxt i ekonomin och ett ökat antal sysselsatta så att mer resurser kan styras till vård och omsorg, utan att andra sektorer drabbas av arbetskraftsbrist. beräknas antalet personer med demenssjukdom uppgå till cirka 140 000 personer varav de flesta är kvinnor. Demenssjukdomarna är kroniska och leder ofta till svårt psykiskt lidande för de drabbade och deras anhöriga. Vården och omsorgen om demenssjuka svarar för en mycket stor och ökande andel av kommunernas vård- och omsorgskostnader. Anhörigas insatser är trots detta betydande. Regeringen bedömer att det framöver kommer att krävas insatser inom både kommuner och landsting för att utveckla kvaliteten i vården och omsorgen om personer med demenssjukdom. Många äldre känner sig osäkra på vad samhället kan erbjuda den dag de själva behöver hjälp med insatser av olika slag. Regeringen anser det angeläget att äldres behov och intressen i dessa avseenden aktivt följs upp inom i kommunerna. Det kan t.ex. ske genom hembesök från kommunens sida. Hembesök ger också möjlighet att förebygga sjukdom och ohälsa bl.a. genom information om hur man minimerar riskerna för olycksfall i hemmet samt genom rådgivning om kost, motion och andra livsstilsfrågor. Allt fler äldre får sina service-, vård- och omsorgsbehov tillgodosedda av anhöriga och allt lägre andel beviljas hemtjänst. Många anhöriga som utför dessa insatser får inte tillräckligt med stöd och hjälp från samhället även om utvecklingen av stödet har förbättrats bl.a. genom det statliga stimulansbidraget, Anhörig 300, som kommunerna kunnat ta del av. och har tecknat ett avtal med staten om fortsatt utveckling av stödet till anhöriga. Frågan om anhörigas rättsliga ställning bereds inom . Av stor betydelse för rättssäkerheten inom vård och omsorg är att beslut som ger rätt till insatser från samhällets sida verkligen verkställs. Emellertid förekommer det att kommuner underlåter att i rimlig tid verkställa såväl domstolsbeslut som egna för den enskilde gynnande beslut som ger rätt till vissa insatser. Mot denna bakgrund har på regeringens initiativ beslutat att fr.o.m. införa en möjlighet för förvaltningsdomstol att utdöma en sanktionsavgift till kommuner som inte verkställer domstolsbeslut om kommunala insatser. Regeringen avser att noga följa utvecklingen på området och om så krävs lägga fram förslag på fortsatta åtgärder som ytterligare ökar rättssäkerheten för enskilda inom vård och omsorg. En effektiv tillsyn är viktig för att snabbt kunna uppmärksamma och påpeka brister inom äldreomsorgen samt för att kunna bidra till kunskaps- och metodutveckling inom området. Det är också angeläget att tillsynens roll och innehåll utvecklas i takt med förändrade krav och behov. Tillsynen har förstärkts genom att medel har utgått till länsstyrelserna för anställning av uppemot 100 äldreskyddsombud. Medel har också tillförts tillsyn. Regeringen avser att medverka till en fortsatt utveckling av tillsynen. Det är bl.a. angeläget att samarbetet mellan de båda tillsynsmyndigheterna ytterligare kan utvecklas. Kvaliteten inom äldreomsorgen måste systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Regeringen har inom ramen för den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården gett i uppdrag att utveckla metoder och system för informationsöverföring mellan huvudmännen samt bättre verksamhetsuppföljning inom vården. Arbetet skall bedrivas i samverkan med och . Syftet är att åstadkomma en mer allsidig och tillförlitlig beskrivning av vården och omsorgen om äldre. Regeringen anser att det är angeläget att normerande roll tydliggörs och stärks. Regeringen har därför beslutat att myndigheten skall utveckla sin normering inom områden där det finns behov av statlig vägledning. Forskningen om vård och omsorg för äldre har länge varit ett eftersatt område. Bl.a. mot denna bakgrund har regeringen, inom ramen för 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken, initierat satsningar på dels regionala FoU-center dels centrumbildningar för longitudinell forskning. Den longitudinella forskningen är en långsiktig satsning med syfte att säkerställa ett kunskapsunderlag för att samhället skall kunna möta de framtida behoven av välfärdsinsatser för äldre personer. Forskningen syftar bl.a. till att klarlägga faktorer bakom ett åldrande med god hälsa och livskvalitet för att på så sätt öka möjligheterna till ett effektivt hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete. Vidare syftar forskningen till att utveckla metoder och arbetssätt för en god uppföljning av vården och omsorgen om äldre från ett helhetsperspektiv. De insatser som redovisas inom politikområdet äldrepolitik syftar bl.a. till att utveckla kvaliteten och tillgängligheten inom vård och omsorg samt öka äldres ekonomiska och sociala trygghet. Ansvaret för dessa insatser vilar primärt på kommunerna, men även landstingen och staten svarar för betydelsefulla insatser. Ny lag om samverkan i gemensam nämnd Brister i samverkan mellan kommuner och landsting har lett till bristande kvalitet, försämrad kontinuitet i huvudmännens insatser och därmed otrygghet för berörda personer. Regeringen beslutade proposition 2002/03:20 Samverkan mellan kommuner och landsting inom vård- och omsorgsområdet. Propositionen antogs av . beslut innebär bl.a. att en ny lag (2003:192) infördes som möjliggör för kommuner och landsting att samverka i en gemensam gemensamt fullgöra uppgifter inom vård- och omsorgsområdet. Syftet är främst att underlätta en gemensam finansiering och prioritering mellan parterna. ändras kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård så att en kommun blir betalningsansvarig först när patienten är utskrivningsklar och en vårdplan är upprättad. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Översyn av vård och omsorg om äldre Ett flertal uppföljningar har visat att intentionerna bakom reformen i stort har infriats men att det alltjämt finns olösta problem som främst rör olika aspekter av samverkan mellan huvudmännen. Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att genomföra en översyn av vården och omsorgen om äldre med fokus på samverkan mellan kommunernas omsorg samt hälso- och sjukvård och landstingens hälso- och sjukvård. Målgruppen för översynen är främst äldre människor med sammansatta, komplexa och/eller snabbt föränderliga vårdbehov. Utredningens resultat skall redovisas till regeringen . Ett uppmärksammat problem inom äldreomsorgen är att kommuner inte inom rimlig tid verkställer gynnande beslut enligt socialtjänstlagen (SoL) vilket medför att äldre personer inte får den vård, den omsorg och det stöd de är i behov av. De flesta ej verkställda besluten och avslagen gäller särskilda boendeformer. Regeringen har gett och i uppdrag att i samverkan se över och analysera skäl och orsaker till att äldre personer och personer med funktionshinder i vissa fall inte får ett gynnande beslut verkställt samt redovisa åtgärder som kan bidra till att öka tillgången på särskilda boendeformer. Myndigheterna skall redovisa åtgärder som kan bidra till att öka tillgången på särskilda boendeformer. Regeringen har vidare beslutat tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera problemet med icke verkställda beslut utifrån främst olika rättsliga aspekter. Även beslut enligt lagen om stöd och service till funktionshindrade omfattas av detta uppdrag. Med utgångspunkt av analysen skall utredaren föreslå åtgärder som kan bidra till en förbättrad rättssäkerhet för enskilda. Uppdraget skall redovisas . Regeringen bedömer att länsstyrelsernas och tillsyn behöver skärpas och att de båda tillsynsmyndigheterna i ökad utsträckning bör samordna sina insatser. Ett led i detta arbete är att öka antalet besök och inspektioner. har på regeringens förslag beslutat att förstärka tillsynen enligt social- tjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen med sammanlagt . Vid länsstyrelserna skall medelsförstärkningen användas till att anställa äldreskyddsombud. Medlen beräknas räcka till uppemot 100 tjänster. Skyddsombudens uppgift är att utifrån ett medborgarperspektiv bedriva operativ tillsyn inom äldreomsorgen. Tillsynen skall omfatta bl.a. hemtjänst dels i ordinärt boende, dels i olika former av särskilt boende, dagverksamheter och andra verksamheter inom äldreomsorgen där äldre vistas. Medelsförstärkningen vid regionala tillsynsenheter skall användas till att öka antalet tillsynsinsatser samt utveckla tillsynen av insatser i äldreomsorgen som innehåller inslag av både vård och omsorg och där både hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen kan vara tillämpliga. skall redovisa för regeringen hur de utökade medlen för tillsyn vid tillsynsmyndigheterna har använts . arbetade knappt 280 000 månadsanställda personer inom den kommunala vården och omsorgen om äldre och funktionshindrade personer varav cirka 30 000 personer var verksamma inom privata vård- och omsorgsföretag. Antalet anställda har ökat något , framför allt inom de privata företagen. Behovet av att nyanställa personal är dock fortfarande stort i många kommuner. Möjligheterna för kommunerna att fullt ut kunna tillgodose detta behov är emellertid begränsade bl.a. på grund av den ansträngda ekonomiska situation som många kommuner befinner sig i samt bristen på personal med rätt kompetens. Bilden kompliceras av att pensionsavgångarna har ökat och förväntas öka ytterligare . En annan försvårande omständighet är den ökande sjukfrånvaron. Allt detta ökar behoven av nyrekryteringar och ställer också större krav på kommunerna att utveckla långsiktigt hållbara strategier för sin kompetensförsörjning. Bl.a. mot denna bakgrund har regeringen gett tio statliga myndigheter i uppdrag att utifrån berörda myndigheters perspektiv och ansvar - utarbeta en gemensam plan för kompetensförsörjning inom kommunernas vård och omsorg. Uppdraget kommer att redovisas . Verksamheten inom vård och omsorg ställer också allt högre krav på bl.a. arbetsledarfunktio- har regeringens uppdrag att se över den sociala omvårdnadsutbildningen och socionomutbildningen. skedde en kraftig ökning av äldreomsorg utförd av privata entreprenörer, inom såväl ordinärt som särskilt boende. Av de drygt 265 000 personer som erhåller hemtjänst/hemsjukvård eller bor i särskilt boende får drygt 25 000 personer hjälp från privata vårdgivare. Kunskaperna om eventuella kvalitetsskillnader mellan vård och omsorg i offentlig respektive privat regi är bristfälliga. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att ge i uppdrag att utreda frågan. Myndigheten skall härutöver genomföra en kartläggning av omfattningen av konkurrensutsättningen. Uppdraget skall redovisas i två etapper, respektive . Organisationer som företräder äldres intressen har, under vissa förutsättningar, möjlighet att erhålla statsbidrag i enlighet med förordningen om statsbidrag till pensionärsorganisationer (1994:316). uppgick bidraget till . har regeringens uppdrag att besluta om fördelning av bidraget. finns dessutom ytterligare till regeringens disposition för utökat organisationsstöd. Insatser av betydelse för äldre personer utförs även inom andra politikområden än äldrepolitiken, bl.a. inom hälso- och sjukvården, inom socialförsäkringssystemet samt inom rättsväsendet. Ansvaret för att genomföra insatserna ligger i hög utsträckning på staten och när det gäller hälso- och sjukvård även landstingen. Även kommunerna ansvarar för vissa insatser, främst sådana som har anknytning till vård och omsorg. En av förutsättningarna för att uppnå god kvalitet inom äldreomsorgen är att det finns tillräckligt med personal och att dessa har rätt kompetens. Trots stora rekryteringssvårigheter inom vård och omsorg har det funnits en högre andel deltidsarbetslösa inom denna sektor än inom andra sektorer. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 olika åtgärder har dock deltidsarbetslösheten kunnat reduceras med mellan . För att ytterligare försöka reducera deltidsarbetslösheten avser regeringen att avsätta sammanlagt 250 miljoner för olika insatser. Medlen kommer främst att användas för att pröva nya arbetsorganisationer och arbetssätt som skapar fler heltidsarbeten. Medel kommer också att avsättas till flera myndigheter för kompetensutveckling av deltidsarbetslösa, aktionsinriktad forskning samt informationsinsatser. Regeringen har tillkallat kommittén Förmyndare, gode män och förvaltare (Dir. 2002:55). Kommittén behandlar frågor om rättsskyddet för bl.a. äldre personer som inte längre har förmåga att fatta egna beslut. Behörigheten för den som är ställföreträdare för en sådan person behöver förtydligas eller revideras, särskilt i de fall när personen skall bli föremål för någon vård- eller omsorgsinsats. Kommittén skall lämna sitt slutbetänkande . Regeringen har tillkallat en kommitté (Dir. 2002:108) med uppdrag att göra en översyn av lagen om färdtjänst (1997:736) samt vissa frågor i anslutning till den. Bakgrunden är bl.a. att många kommuner har blivit mer restriktiva med att bevilja färdtjänst som den allmänna kollektivtrafiken inte har utvecklats i motsvarande takt. Kommittén skall lämna sitt slutbetänkande . Regeringen har beslutat att tillkalla en parlamentarisk kommitté med det övergripande uppdraget att se över strukturen och uppgiftsfördelningen inom hela samhällsorganisationen (Dir. 2003:10). Kommittén skall bl.a. identifiera, belysa och övergripande analysera de samhällsförändringar som kan föranleda behov av förändringar av strukturen och uppgiftsfördelningen i relationen mellan staten, landstingen och kommunerna. Kommittén skall redovisa ett delbetänkande . I en andra etapp skall kommittén göra en fördjupad analys och bedömning av strukturen och uppgiftsfördelningen och föreslå förändringar där kommittén finner det motiverat. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Målet för är att äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till en god vård och omsorg. beslutade om regeringens proposition 2000/01:149 Avgifter inom äldre- och handikappomsorg. Beslutet innebar att nya och ändrade avgiftsbestämmelser infördes i socialtjänstlagen varav flertalet trädde i kraft . har regeringens uppdrag att följa upp effekterna av de nya och ändrade bestämmelserna. En första redovisning lämnades . Enligt har de nya bestämmelserna medfört att enskilda personer i olika inkomstlägen har fått ett bättre skydd mot höga avgifter. Rättssäkerheten har också ökat genom att enskilda har fått möjlighet att överklaga individuella avgiftsbeslut till förvaltningsdomstol. Vidare har de stora kommunala olikheterna när det gäller avgiftsnivåer, förbehållsbeloppets innehåll och nivå samt beräkning av den enskildes avgiftsgrundande inkomst minskat. Emellertid visar uppföljningen också att vissa negativa konsekvenser har uppkommit för ett mindre antal personer. Bl.a. är det färre kommuner än tidigare som jämkar avgifter för mat vilket har medfört att vissa personer i främst särskilt boende har fått högre sammanlagda avgifter för omsorg och mat . Frågan bereds inom . har regeringens uppdrag att gemensamt med länsstyrelserna kartlägga, följa upp och redovisa om det förekommer att kommuner inkomstprövar rätten till äldre- och handikappomsorg. I rapporten som lämnades till regeringen redovisas kommunernas policys när det gäller hjälp med städning och inköp av dagligvaror. Vidare redovisas förekomsten av inkomstprövning av rätten till dessa insatser. Enligt rapporten är det mycket ovanligt att inkomstprövning förekommer men däremot har det skett en kraftig ökning av antalet kommuner som prövar om anhöriga och närstående kan utföra insatserna. Flertalet kommuner genomför en sådan prövning. överlämnade regeringen skrivelsen Uppföljning av den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken (rskr. 2002/03:30) till . I skrivelsen redogörs för utvecklingen inom äldreområdet 2002. Regeringens samlade bedömning är att handlingsplanen har bidragit till en positiv utveckling inom ett flertal områden av betydelse för äldre personer. Nämnas bör bl.a. införandet av äldreförsörjningsstödet samt de nya och ändrade reglerna för fastställande av omsorgsavgifter. De äldres rättssäkerhet har stärkts genom flera lagändringar och en ökad tillsyn via och länsstyrelserna. Stimulansbidragen för utveckling av uppsökande verksamhet respektive anhörigstöd har varit särskilt framgångsrika. Statsbidragen till fortbildning av arbetsledare och biståndsbedömare har också gett goda resultat. Även andra satsningar av betydelse för äldre har genomförts. Bland annat har tandvårdsstödet förbättrats och ett nytt ålderspensionssystem införts. Fortsatt arbete krävs dock, bl.a. för att utveckla samverkan mellan kommuner och landsting, t.ex. när det gäller rehabilitering för äldre. har haft regeringens uppdrag att leda, följa upp och utvärdera resultaten från försöksverksamheter med uppsökande verksamhet bland äldre. En slutrapport lämnades , Förebyggande hembesök. Försöksverksamheter har bedrivits på 21 orter i landet. Sammanlagt har över 4 000 äldre regelbundet tagit emot besök i sitt hem. Den personal som genomfört hembesöken har bl.a. kunnat hjälpa den äldre med problem av somatisk karaktär samt bistå med rådgivning kring praktiska frågor som t.ex. kost och matlagning. Vidare har åtgärder kunnat vidtas för att minska risken för bl.a. fallolyckor. I några försöksverksamheter har man kunnat notera att behoven av att uppsöka läkarvård minskat. bedömning är att verksamheterna har gett goda resultat. Såväl äldre som tagit emot besök som den personal som har genomfört besöken är nöjda med utfallet. Hälften av de kommuner som deltagit i försöken har beslutat att fortsätta genomföra hembesök efter projekttidens slut.