prop · GR031d10 · 2004-01-01 00:00:00 — Dessutom är myndigheten svensk kontaktpunkt för ECNN och har på centrumets uppdrag presenterat en rapport om narkotikautvecklingen i . Inom ramen för EU:s gemensamma åtgärd om tidig upptäckt av nya syntetiska droger har genomfört kartläggningar av flera nya ämnen. Myndigheten har vidare utvecklat nätverk och databaser för att effektivisera datainsamlingen rörande narkotikautvecklingen. deltar aktivt i FN:s narkotikakontrollprogram UNDCP som hade ett särskilt ministermöte för att utvärdera insatserna sedan Generalförsamlingens särskilda möte 1998. Vidare deltar i samarbetsgrupp för narkotikafrågor, den s.k. Pompidougruppen. En strategi för narkotikabekämpning inom EU antogs vid i . Vid toppmötet antogs en särskild handlingsplan för att genomföra . presenterades en halvtidsutvärdering av handlingsplanen. På basis av denna utvärdering har ministerrådet antagit nya prioriteringar för narkotikasamarbetet. överlämnade regeringen till propositionen Vissa tobaksfrågor (prop. 2001/02:64). Mot bakgrund av tillkännagivande att frågan om förtäckt reklam måste utredas (bet. 1993:94:SoU17, rskr. 1993/94:149) föreslog regeringen i propositionen att kommersiella annonser i radio, TV och tidningar för andra varor än tobaksvaror som bär tobaksvarors varukännetecken skall förbjudas. I propositionen föreslogs också att rökfria områden införs i alla serveringsmiljöer, restauranger, kaféer och barer, att de som säljer tobaksvaror anmäler detta till kommunen samt att fördelas med syfte att stärka det tobakspreventiva arbetet. 2001/02:SoU8, rskr. 2001/02:235). (1993:581) och ett anmälningssystem infördes för att kommunerna som lokal tillsynsmyndighet skall få bättre information om vem som säljer tobak och därmed lättare kunna kontrollera att lagens förbud mot försäljning till underåriga efterlevs. beslutade också att utvidga kommunernas möjlighet att ta ut en avgift för tillsynen av dem som bedriver anmälningspliktig försäljning av tobak. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 De delar som rör s.k. indirekt reklam beslutades av och trädde i kraft . Mot bakgrund av övervägandena i propositionen gavs två uppdrag, ett till för att underlätta för införandet av rökfritt i serveringslokaler och ett till för att utreda frågan om ytterligare begränsningar av tobaksreklam. Regeringen avser att återkomma till i dessa frågor. antogs ett EG-direktiv avseende reklam, marknadsföring och sponsring för tobaksvaror. Direktivet omfattar direktreklam i tryckt press, radio och Internet och sponsring av gränsöverskridande evenemang samt gratis utdelning av tobak i samband med dessa evenemang. Direktivet skall vara genomfört . Inom WHO antog Världshälsoförsamlingen en ramkonvention för tobakskontroll. prioriterar genomförandet av konventionen och var bland de första länderna att underteckna den. Konventionen, som täcker bl.a. passiv rökning, reklambegränsningar för tobak och varningstexter, kommer att ge stöd för utarbetande av nationell lagstiftning på området. I takt med att omsättningen inom spelbranschen har ökat har också frågan om spelberoende blivit allt viktigare. har disponerat för insatser mot spelberoende. Huvuddelen av resurserna har satsats på forskning, stöd och bidrag till och dess lokalföreningar, en hjälplinje dit spelberoende eller anhöriga kan vända sig för att få hjälp och stöd samt konferenser och utbildningar. har tagit fram en nationell handlingsplan för att motverka spelberoende. Handlingsplanen, som beskrivs närmare under anslaget 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder, kommer att ligga till grund för framtida insatser på området. Regeringen har beslutat att höja ersättningen till Dopingjouren till . Dopingjourens verksamhet, som är förlagd till , är betydelsefull inte enbart ur ett idrottsligt perspektiv utan även ur folkhälsosynpunkt. Förstärkningen innebär att Dopingjouren kan utveckla verksamheten bland annat genom att göra kunskapssammanställningar, öka det utåtriktade, förebyggande arbetet samt utveckla kontakterna med andra landsting. Verksamhetsområde Smittskydd och hälsoskydd I syfte att ytterligare förbättra smittskyddet i landet har regeringen presenterat en lagrådsremiss med förslag till en ny smittskyddslag. En proposition kommer att lämnas till . Utgångspunkten för regeringens förslag är slutbetänkande Samhälle, smittskydd och individ (SOU 1999:51). genomförde en särskild session med fokus på hiv/aidssituationen i världen. Vid mötet enades medlemsstaterna om en deklaration om insatser för att bekämpa hiv/aids och dess följdverkningar. Som en följd av deklarationen tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att göra en samlad översyn av samhällets insatser mot hiv/aids (S 2002:11). Utredarens huvuduppgift är att lämna förslag till en nationell handlingsplan i syfte att begränsa spridningen och konsekvenserna av hiv/aids. Utredaren skall också lämna förslag till framtida inriktning av medlen under anslaget 14:1 Insatser mot aids, utgiftsområde 9. Uppdraget kommer att redovisas . För att skärpa övervakningen av förekomsten av antibiotikaresistenta bakterier och av användandet av antibiotika har särskilda organ skapats inom de medicinska professionerna, bl.a. Referensgruppen för antibiotikafrågor (RAF) och och minskad antibiotikaresistens (STRAMA). I samarbete med dessa grupper har numera en relativt god kännedom om läget beträffande antibiotikaresistens vid luft- och urinvägsinfektioner som behandlas inom öppenvården samt om antibiotikaförbrukningen i landet. Under första hälften av inträffade ett flertal fall av lunginflammation i Guang- dong-provinsen i södra . fick sjukdomen, svår akut respiratorisk sjukdom (SARS), global utbredning med sannolika fall rapporterade från 30 länder, varav har varit värst drabbat. Genom ett väl genomfört samarbete lett av WHO kunde forskarvärlden i detalj beskriva den nya sjukdomen och dess smittvägar samt identifiera ett helt nytt smittämne. Mot bakgrund av utbrottet och den globala spridningen av SARS beslutade regeringen att bestämmelserna om sam- hällsfarliga sjukdomar i smittskyddslagen skulle tillämpas på SARS. En översyn av behovet av extraordinära smittskyddsåtgärder till följd av naturlig eller avsiktlig spridning av smittämnen har påbörjats i . fattade regeringen beslut om att tillsätta en utredning med uppdrag att göra en utvärdering av behovet av extraordinära smittskyddsåtgärder (dir. 2003:12). Ut- redningens slutbetänkande Extraordinärt smittskydd (SOU 2003:831) presenterades och är föremål för remissbehandling. Regeringen återkommer till i frågan. Internationell samverkan i frågor som rör avsiktlig spridning av biologiska ämnen är en förutsättning för att ett utbrott skall kunna förebyggas eller begränsas. Inom EU har en särskild arbetsgrupp för frågor som rör hälsa och säkerhet inrättats. Inom ramen för det sker en kontinuerlig samverkan i frågor som rör såväl biologiska ämnen som hälsoberedskap. Vid mötet mellan de nordiska social- och hälsoministrarna i antogs bl.a. en deklaration om nordisk samverkan i frågor som rör beredskap mot smittkoppor. presenterade ett förslag till förordning om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar. Enligt förslaget skall centrumets huvuduppgifter bestå av epidemiologisk övervakning, tidig varning och tidiga åtgärder, vetenskapliga yttranden, teknisk assistans till medlemsstaterna och tredje land samt stöd och utveckling för EU-beredskap vid hälsohot. Centrumet föreslås få en begränsad personalstyrka och i stället utnyttja ett brett nätverk av kontakter och expertis i medlemsstaterna. Kommissionens förväntning är att centrumet skall vara operationellt och fungera som en fristående myndighet . Ett annat viktigt område är den översyn av det internationella hälsoreglementet (IHR) som inletts inom WHO. Översynen syftar bl.a. till att se över om IHR bör ges en annan inriktning för att bättre täcka in aktuella allvarligare hälsohot och ett effektivare rapporteringssystem. Vid Världshälsoförsamlingens möte antogs en deklaration med uppmaningar till WHO att inrätta en särskild arbetsgrupp med uppgift att ta fram ett förslag till ny reglering. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Insatser mot smittsamma sjukdomar har även hög prioritet i det samarbete som sker i vårt närområde. Ett av de initiativ som tagits är den särskilda aktionsgrupp mot smittsamma sjukdomar som inrättades 2000 och som fortsatt sitt arbete under innevarande år. Det fjärde ministermötet om miljö och hälsa som arrangeras av WHO och UN/ECE kommer att äga rum i . arrangerade ett förmöte i med inriktningen barn, hälsa och miljö. Mötets syfte var att inleda den politiska förankringen av några av de frågor som skall behandlas vid det kommande ministermötet. En av huvudpunkterna rör nationella handlingsplaner för barns miljörelaterade hälsa. Även utveckling av internationella, indikatorbaserade uppföljningssystem liksom riktlinjer för tillämpning av försiktighetsprincipen har hög prioritet. presenterade en strategi för miljö och hälsa . Strategin är framtagen gemensamt av kommissionärerna för miljö, folkhälsa och forskning. Huvudsyftet med strategin är att minska de miljörelaterade sjukdomarna. De mest utsatta grupperna, särskilt barn, betonas speciellt, liksom aktörsperspektivet. Fyra områden respiratorisk sjukdom hos barn (inklusive astma och allergi), neurologiska utvecklingsstörningar, barncancer och hormonstörande effekter är prioriterade i strategin. Un- der kommer ett handlingsprogram att tas fram. genomför en enkätundersökning av barns miljörelaterade hälsa i . Cirka 42 000 barn i åldersgrupperna 8 månader, och ingår i studien som är den första nationella undersökningen i sitt slag. Resultaten kommer att redovisas i nästa Miljöhälsorapport. De kommer också att utgöra underlag vid utvärderingar av befolkningens miljörelaterade ohälsa i arbetet med de av och regeringen fastställda miljökvalitetsmålen. deltar i Transport, Health and Environment Pan-European Programme (THE ), ett samarbete mellan FN:s Economic Commission for Europe (UNECE) och WHO:s . har bidragit i detta samarbete med en konferens i , Economic Valuation of Health Effects due to Transport. Resultaten rapporteras i samband med WHO- konferensen i . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Kommuner och landsting har ett lagstadgat ansvar för att förebygga ohälsa genom bl.a. hälso- och sjukvårdslagen. har kommunernas och landstingens engagemang för folkhälsofrågor successivt ökat och det lokala tvärsektoriella samverkansarbetet mellan kommuner, landsting och övriga aktörer inom folkhälsoområdet har utvecklats. På nationell nivå har , och bildat för att främja erfarenhetsutbyte och kunskapsspridning. I många landsting och kommuner finns folkhälsoråd, folkhälsoplanerare, folkhälsoprogram etc. De flesta landsting har någon form av samhällsmedicinska funktioner, folkhälsoenheter eller motsvarande. I flera landsting finns landstingsråd med särskilt folkhälsoansvar och politiskt tillsatta folkhälsoutskott. Hälsokonsekvensbeskrivningar av politiska beslut och lokala välfärdsbokslut prövas och används på flera håll. Även många frivilligorganisationer bedriver ett betydelsefullt arbete inom folkhälsoområdet med bidrag från staten, kommuner, landsting eller privata intressenter. I hälso- och sjukvårdens ansvar ingår att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. Under 20012004 får kommuner och landsting ett tillskott på inom ramen för den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149, bet. 2000/01:SoU5, rskr. 2000/01:53). Medlen skall särskilt användas till att förstärka primärvården, till att utveckla samarbetet med kommunernas äldreomsorg och till att förbättra den psykiatriska vården. Bland annat skall detta leda till ett tidigare och bättre stöd till barn, ungdomar och äldre med psykisk ohälsa och till en förstärkning av stödet till personer med psykiska funktionshinder. För att särskilt utveckla det sjukdomsförebyggande arbetet inom hälso- och sjukvården har avsatts enligt överenskommelsen mellan staten och om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården (den s.k. Dagmaröverenskommelsen) . Medlen förvaltas av i samråd med . Inom ramen för regeringens strategi för ökad hälsa i arbetslivet har en rad åtgärder presente- rats, som syftar till att utveckla det förebyggande arbetsmiljöarbetet, att främja snabb återgång till arbete vid ohälsa och till att stimulera forskning inom området (se vidare utgiftsområde 10 och 14). har inom området Kultur i arbetslivet gett stöd till flera hälsofrämjande projekt. Regeringen avser även att genomföra en fördjupad analys kring det positiva sambandet mellan kultur och hälsa (se vidare utgiftsområde 17). När det gäller alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksområdet är det främst polisen och tullen som genom sina insatser minskar tillgången på narkotika, illegal alkohol, dopningsmedel och smuggelcigaretter. De förebyggande insatser som utförs av kommuner, landsting och länsstyrelser samt frivilligorganisationer är också mycket betydelsefulla. Staten har genom ekonomiskt stöd till kommuner, landsting och frivilligorganisationer bidragit till att stärka det hivpreventiva arbetet lokalt och regionalt. Från det under utgiftsområde 25 uppförda anslaget 48:2, Särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, har särskilda medel tillfälligt utgått för hivpreventivt arbete i storstadsregionerna. När det gäller insatser för att minska ojämlikheten i hälsa startade ett nätverkscentrum för forskning om ojämlikhet i hälsa, CHESS (). Centrumet finansieras av , och för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Inom storstadspolitiken, som syftar till att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för tillväxt och att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen, har en mängd åtgärder med direkt bäring på att förbättra folkhälsan vidtagits. Satsningen genomförs i sju kommuner omfattande 24 stadsdelar i storstadsregionerna. För att betona skolans ansvar att erbjuda daglig och regelbunden fysisk aktivitet för varje elev har ett mål med denna innebörd skrivits in i läroplanerna för och gymnasieskolan. Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att följa och stödja skolornas arbete med att implementera målet och rapportera till regeringen. Vidare har regeringen inrättat Nationellt centrum för främjande av fysisk aktivitet hos barn och ungdom vid . Centrumets främsta uppgift är att stödja skolor i deras arbete med att stimulera till ökad fysisk aktivitet och till andra hälsofrämjande åtgärder. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 överlämnade regeringen till propositionen Gemensamt ansvar, politik för global utveckling (2002/03:122). Den sammanhållna svenska politiken föreslås präglas av ett rättighetsperspektiv och av de fattigas perspektiv på utveckling. Folkhälsofrågorna är en viktig del i den svenska politiken för global utveckling. Det handlar om utveckling av folkhälsoprogram, att förebygga missbruk och skadliga effekter av alkohol, tobak och narkotika, att förebygga sexuellt överförbara sjukdomar, främst hiv/aids, samt att främja en god sexuell och reproduktiv hälsa. verkar för detta bl.a. genom stödet till WHO. När resultatbedömningen görs på politikområdesnivå kan konstateras att måluppfyllelsen inom folkhälsoområdet nåtts i det avseendet att folkhälsan generellt sett har förbättrats. Denna utveckling redovisades bl.a. i . Förbättringarna i hälsa kan mätas bl.a. genom ökad medellivslängd och lägre dödlighet (med dödlighet avses antalet döda per 100 000 invånare). Minskningen av dödligheten, och därmed den ökade medellivslängden, beror främst på att dödligheten i hjärt- och kärlsjukdomar har Dödligheten minskar för nästan alla socioekonomiska grupper, utom för kvinnor i okvalificerade arbetaryrken. Mäns medellivslängd ökar snabbare än kvinnors vilket har gjort att skillnaden mellan kvinnors och mäns medellivslängd minskar. Kvinnor lever längre än män. Tabell 5.2 Psykisk ohälsa i befolkningen mellan 1980/812001 Ängslan, oro, ångest lätt Ängslan, oro, ångest svår Källa: Undersökningen om levnadsförhållanden, SCB 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Om utgångspunkten för bedömningen i stället tas i hälsoproblem och sjukdomar blir bilden något annorlunda. Den stadiga ökningen av livslängden har t.ex. inte medfört någon ökning av antalet friska år, dvs. år med full hälsa enligt SCB:s hälsoindex. Snarare kan man skönja en svag nedgång av antalet år med full hälsa för både kvinnor och män, men nedgången är tydligare för kvinnor. upplever allt fler i befolkningen psykisk ohälsa i form av ängslan, oro, ångest och sömnbesvär vilket tabell 5.2 visar. Ökningen kan iakttas bland kvinnor och män i alla åldersgrupper, men är tydligast bland unga kvinnor. Den finns i alla socioekonomiska grupper men är större bland arbetare än bland tjänstemän. Personer födda utanför upplever ängslan och oro i större omfattning än personer födda i eller i övriga . Psykiska besvär står också för den kraftigaste ökningen när det gäller sjukskrivningar. Det allmänna hälsotillståndet bland barn och unga är generellt gott, men har de psykosomatiska besvären ökat bland barn och andelen som uppger att de trivs bra, eller mycket bra, med livet har minskat särskilt bland flickor. Flickor uppger även fler psykiska symtom och lägre välbefinnande än pojkar. I åldersgruppen behandlades en procent av pojkarna och av flickorna med antidepressiva läkemedel, vilket är en fördubbling . Sammanfattningsvis kan sägas att målet för politikområdet inte har uppfyllts. Skillnaderna i hälsa mellan olika grupper är fortfarande påtagliga och förefaller inte ha minskat . Skillnaderna i dödlighet ligger kvar på samma nivåer som . Riskerna för arbetare att avlida jämfört med tjänstemän är särskilt omfattande i dödsorsaker föranledda av kranskärlsjukdom, lungcancer, alkoholskador och självmord. Det skall dock tilläggas att svenska kvinnor och män i arbetaryrken har den lägsta dödligheten bland motsvarande yrkesgrupper i hela . Vidare har lågutbildade betydligt fler hälsoproblem än högutbildade. Socialbidragstagare, barn till missbrukare och psykiskt sjuka löper större risk än andra att bli sjuka eller skadade. Ensamstående föräldrar har sämre hälsa än sammanboende föräldrar och barn till ensamstående föräldrar löper större risk än barn till sammanboende att bli sjuka eller skadas, framför allt när det gäller psykisk ohälsa, drogrelaterade diagnoser och självmord. En stor del av den förhöjda förekomsten av ohälsa verkar kunna förklaras av ekonomiska och sociala förhållanden. De könsrelaterade skillnaderna i hälsa är omfattande. Olika villkor för kvinnor och män på arbetsmarknaden, i familjelivet, vad gäller ekonomiska tillgångar, m.m. leder till olika sjukdomsmönster. Skillnaderna i livsvillkor mellan könen framhålls som en av orsakerna till att kvinnor har högre sjuklighet jämfört med männen. som kvinnor lever än män uppvisar de fler symptom på sjuklighet. Kvinnor uppsöker sjukvård i betydligt större utsträckning än män men avstår oftare än män på grund av kostnaderna. Kvinnor står för en större del av läkemedelskonsumtionen och använder sjukförsäkringssystemet mer än män. Det våld som kvinnor utsätts för av makar, sammanboende eller andra närstående män är ett allvarligt hälsoproblem för kvinnor. Det handlar om psykiska, fysiska och reproduktiva konsekvenser för kvinnors hälsa. Regeringen uppmärksammar mäns våld mot kvinnor i propositionen Mål för folkhälsan. Dessutom avsätter regeringen ytterligare till kvinno- och mansjourernas verksamhet . Till Rikskvinnocentrum avsätts ytterligare (se Politikområde Socialtjänstpolitik). Traditionella val av bl.a. teorier och forskningsämnen inom den medicinska forskningen har lett till att en rättvisande bild av kvinnors hälsa inte har getts. De statliga forskningsråden har därför fått i uppgift att arbeta för att ett genusperspektiv används som norm inom forskningen. Flera studier visar att personer som har invandrat till har sämre hälsa än genomsnittsbefolkningen i . Det kan bero på att de befinner sig i utsatta situationer, inte minst med avseende på sociala och materiella villkor. Det kan t.ex. handla om upplevelse av diskriminering, bristande kunskap i svenska och erfarenheter som har legat till grund för själva migrationen. För flyktingar är orsaken till migrationen ofta traumatiska upplevelser i samband med krig, konflikter, förföljelse och tortyr. Även förhållandena i hemlandet påverkar invandrares hälsa. Flyktingar med traumatiska upplevelser riskerar särskilt att utveckla psykisk ohälsa och flyktingbarn uppvisar en betydligt högre grad av psykisk ohälsa jämfört med svenskfödda barn. Studier visar också att precis som för svenskfödda förekommer bland invandrare stora hälsoskillnader mellan kvinnor och män och mellan olika socioekonomiska grupper. Undersökningar tyder på att homo- och bisexuella ungdomar har en sämre psykisk hälsa än heterosexuella ungdomar. Regeringen gav 2002 i uppdrag att undersöka och analysera hälsosituationen för homo- och bisexuella personer samt för transpersoner. I en delrapport som överlämnades till regeringen föreslås att en omfattande studie genomförs av dessa gruppers hälsosituation och att en kvalitativ studie genomförs som särskilt belyser hälsan hos unga homo- och bisexuella personer samt hos transpersoner. Regeringen bereder myndighetens förslag med avsikt att ge fortsatt uppdrag. Resultatbedömningen av insatserna inom ramen för propositionen Mål för folkhälsan kommer att göras i en särskild skrivelse till med början 2006. Skrivelsen kommer att ta den folkhälsopolitiska rapport som skall ta fram som utgångspunkt. Tillsammans med och sociala rapport kommer skrivelsen att utgöra ett viktigt underlag för framtida insatser på området. Alkoholkonsumtionen uppgick till ren alkohol per person , vilket är en ökning med . Detta är den största ökningen av alkoholkonsumtionen i och den högsta konsumtionen . Konsumtionsökningen är resultatet av såväl en ökad försäljning på Systembolaget som ökad införsel av alkohol från utlandet. Andelen ungdomar som ofta berusar sig har ökat och särskilt kraftig har ökningen varit bland flickor sett i ett längre tidsperspektiv. Den kraftiga ökningen av alkoholkonsumtionen i inger stor oro för ökade 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 alkoholskador i befolkningen framöver och med en försämrad folkhälsa som följd. Den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador och inrättandet av kommittén för att genomföra handlingsplanen har lett till en ökad aktivitet på alkoholområdet, framför allt i kommuner och landsting. Flera nationella och regionala projekt har initierats och regionala konferenser har hållits över hela landet för att presentera och genomföra intentionerna i den nationella handlingsplanen och få i gång lokala aktiviteter på området. Ett stort antal kommuner har anställt kommunala samordnare av de projektmedel som länsstyrelserna fördelat. finns ungefär 250 kommunala samordnare anställda runt om i landet. har fått regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera de olika insatserna som följer av den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador. En första delrapport kommer att presenteras . Från flera länder i kommer rapporter om en positivare inställning till droger bland ungdomar och en viss ökning av missbruket. Samma tendens finns också i . Även om förändringen på intet sätt är dramatisk är den ändå värd att ta på allvar. Enligt , , som genomför skolvaneundersökningar har narkotikaanvändningen bland ungdomar i årskurs 9 ökat successivt , även om de senaste årens data har varit relativt stabila och t.o.m. minskat. Enligt en kartläggning av det tunga missbruket som CAN genomfört har också det tunga missbruket ökat då den förra kartläggningen gjordes. Trots den positivare inställningen till droger i vissa ungdomsgrupper visar tillgängliga undersökningar på att en överväldigande majoritet av svenska folket inte befattar sig med någon form av narkotika. Det finns också en bred folklig och politisk uppslutning kring en restriktiv narkotikapolitik.