prop · GS031 · 2004-09-20 00:00:00 — Vidare föreslår regeringen en beräkningstek- nisk justering av utgiftstaket till följd av den slut- reglering till kommuner och landsting som gjor- des med anledning av förslag på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition. Slutre- gleringen avsåg bl.a. den omvandling av skatte- reduktionen för låg- och medelinkomsttagare till ett högre grundavdrag som genomfördes . Den preliminära regleringen av det generella statsbidraget till kommuner och landsting för att neutralisera effekterna på det kommunala skat- teunderlaget med anledning av grundavdrags- höjningen uppgick till . Enligt () beräk- ningar minskade kommunernas skatteintäkter med till följd av det högre grundavdraget. SCB:s beräkningar medförde så- ledes att ytterligare (6,83 7,50) reglerades med kommunsektorn till följd av grundavdragshöjningen. gjordes ingen slutlig reglering, varför slut- regleringen 2004 avsåg såväl 2003 som 2004. Slutregleringen innebär att kommunsektorn kompenseras för de lägre skatteintäkterna. har beslutat att de allmänna försäk- ringskassorna och sam- manförs och att en ny myndighet, Försäkrings- kassan, inrättas fr.o.m. (prop. 2003/04:69, bet. 2003/04:SfU13, rskr. Beslutet innebär att de nuvarande försäkrings- kassorna kommer att omfattas av det statliga tjänstepensionssystemet. Premierna i tjänste- pensionssystemet kommer att belasta anslaget 19:6 , för att sedan föras till in- komsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter (exkl. de individuella ålderspensionsavgifterna). De förändringar som motiverar tekniska ju- steringar av utgiftstaket uppgår sammantaget till 2004, 2005 och 2006 (se tabell 4.5). I enlighet med tidigare praxis av- rundas utgiftstaket till hela miljarder kronor. Regeringen föreslår därför att utgiftstaket sänks 2005 och 2006. Utgiftstaket är oförändrat. Utgiftstak för staten 2007 Regeringens bedömning: Förslag till utgiftstak för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten bör lämnas i budget- propositionen . Fastställs därvid utgifts- taket på en nivå som innebär att utgiftstaket som andel av potentiell BNP är oförändrad uppgår utgiftstaket till . Skälen för regeringens bedömning: Långsiktiga beräkningar av den offentliga sektorns utgifter visar att den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning riskerar att leda till en växande utgiftskvot. Att undvika underskott och omfattande besparingar i takt med att de äldre blir allt fler är ett viktigt skäl till att bedriva en politik för ökad sysselsättning och tillväxt som stärker den offentliga sektorns inkomster. Utgiftstaket har uppgått till en i stort sett oförändrad andel av den potentiella BNP-nivån, efter det att hänsyn tagits till tidi- gare tekniska justeringar av utgiftstaket. Hur stort skatteuttag och hur stora offentliga utgifter som ekonomin kan bära är bl.a. avhängigt ekonomins potentiella produktionsförmåga. Mot denna bakgrund är det rimligt att utgiftstaket fastställs utifrån en bedömning av den potentiella nivån på BNP. Svensk ekonomi har under det senaste decen- niet genomgått en rad institutionella föränd- ringar. Det finns därför anledning att närmare analysera i vilken mån dessa förändringar har lett till förändringar i den svenska ekonomins po- tentiella produktionsförmåga. Regeringen har för avsikt att låta genomföra en sådan analys un- der det närmaste året. I avvaktan på denna vill regeringen inte lämna ett förslag om utgifts- takets exakta nivå uttryckt i miljarder kronor . Regeringen avser därför att i budget- propositionen lämna förslag om utgifts- tak för såväl 2007 som 2008. Givet att utgifts- taket sätts på en nivå som innebär att utgiftstaket som andel av potentiell BNP är oförändrad uppgår utgifts- taket 2007 med ett antagande om en ökning av nominell potentiell BNP enligt regeringens preliminära bedömning till . Ytterligare skäl till att avvakta med ett förslag om utgiftstakets exakta nivå är att regeringen överväger att införa ett system med s.k. syssel- sättningsmarginal 2007. Införandet av marginaler under utgiftstaket för att hantera variationer på statsbudgetens utgiftssida har föreslagits i utred- ningarna Utvärdering och vidareutveckling av budgetprocessen (SOU 2000:61) och Stabilise- ringspolitik i valutaunionen (SOU 2002:16). En utgångspunkt för regeringens övervägan- den om utgiftstaken framgent är att utgifterna skall hållas på en nivå som är förenlig med målet om ett överskott på av BNP i genom- snitt över en konjunkturcykel. Tabell 4.6 Utgiftstak för staten 20032007 Procent av potentiell BNP 2För att skapa jämförbarhet över tiden har utgiftstaket för 20032005 korrigerats för tekniska förändringar som föranlett justeringar av utgiftstaket samt för en redovisningsförändring av stödet till kommunerna . 3 Nominell potentiell BNP antas öka . 4.1.2Tak för den offentliga sektorns utgifter Regeringens förslag: Taket för den offentliga sektorns utgifter beräknas till 2005 och 2006. Skälen för regeringens förslag: I tabell 4.7 redo- visas beräkningen av taket för den offentliga sektorns utgifter. Principen om kommunalt självstyre innebär att kommuner och landsting själva fattar beslut om sina utgifter. fastställer därför inte ett tak för den offentliga sektorns utgifter utan godkänner endast en beräkning. Nivån på taket för den offentliga sektorns utgifter är avgörande för skatte- uttaget. Taket för den offentliga sektorns utgifter utgörs av utgiftstaket för staten samt beräknade utgifter i kommunsektorn. Räntor på stats- skulden ingår därmed inte i beräkningen. Eliminering görs även för interna transaktioner mellan staten och kommunsektorn och mellan staten och ålderspensionssystemet. Den största delen av de interna transaktionerna utgörs av generella och riktade statsbidrag till kommun- sektorn samt av statliga ålderspensionsavgifter. godkände senast en motsvarande beräkning av taket för den offentliga sektorns utgifter efter förslag i budgetpropositionen . I förevarande proposition föreslås att utgiftstaket för staten 2005 och 2006 justerats ned med vardera år, vilket främst är en följd av förslaget om nettoredo- visning av det kommunala utjämningssystemet (se avsnitt 4.1.1). Sådana tekniska justeringar av utgiftstaket för staten orsakas av förändringar som inte påverkar de konsoliderade utgifterna för den offentliga sektorn, men som påverkar storleken på utgifterna under utgiftstaket för staten. De tekniska justeringarna av utgiftstaket för staten påverkar således inte taket för den offentliga sektorns utgifter eftersom juster- ingarna av utgiftstaket för staten motsvaras av lika stora förändringar i interna transaktioner inom den offentliga sektorn. Beräkningen av taket för den offentliga sektorns utgifter har endast ändrats marginellt jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Beräkningen har reviderats upp med , beräkningen har reviderats upp med medan beräkningen är oförändrad. Revideringarna avseende 2004 och 2005 förklaras av högre konsumtion. som de kommunala konsumtionsutgifterna har reviderats upp har de kommunala utgifterna för investeringar och transfereringar till hushåll reviderats ned. Förändringen av de interna transaktionerna förklaras bl.a. av den ovan nämnda aviserade redo- visningsförändringen av stödet till kommunerna (se även avsnitt 4.3 och 6.3). Regeringen föreslår i denna proposition inte en exakt nivå uttryckt i miljarder kronor för utgiftstaket för staten . Orsakerna till detta anges i avsnitt 4.1.1. Med anledning av att något utgiftstak för staten inte föreslås i denna proposition, föreslår regeringen inte heller någon beräkning av taket för den offentliga sektorns utgifter . Regeringen avser att föreslå en beräkning av taket för den offentliga sektorns utgifter i budgetpropositionen . Som andel av BNP beräknas taken för den offentliga sektorns utgifter minska kontinuerligt till följd av att BNP- tillväxten för åren 20042007 bedöms bli högre än den potentiella BNP-tillväxten. Tabell 4.7 Tak för den offentliga sektorns utgifter 20032007 Tak för den offentliga Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Taket för den offentliga sektorns utgifter baseras på ett preliminärt utgiftstak för staten . 4.1.3Överskott i den offentliga sektorns finanser Regeringens förslag: Den offentliga sektorns finansiella sparande skall uppgå till av BNP 2005. Skälen för regeringens förslag: Finanspoliti- kens främsta uppgift är att lägga grunden för hög tillväxt och full sysselsättning genom att upp- rätthålla sunda offentliga finanser. gäller ett överskottsmål för de offentliga finan- serna på av BNP i genomsnitt över konjunkturcykeln. Ett överskott på innebär att statsskulden kan minska som andel av BNP som tillgångar byggs upp i form av fonder inom det allmänna pensionssy- stemet. Därigenom skapas buffertar för att möta de framtida demografiska påfrestningarna på de offentliga välfärdssystemen och för att säker- ställa finansieringen av dessa utan att skatte- trycket behöver öka. Ett överskott på ger dessutom en marginal till underskotts- gränsen på av BNP i EU:s . På kort sikt påverkas de offentliga finanserna av konjunkturläget. I en nedåtgående konjunk- tur minskar överskottet. Skattebaserna och där- med de offentliga inkomsterna utvecklas svagt. De offentliga utgifterna blir högre genom ökade kostnader för arbetslösheten. En försvagning av de offentliga finanserna innebär att lågkonjunkturens negativa effekter på hushållens inkomster dämpas. Efterfrågan på varor och tjänster kan hållas uppe. Det omvända gäller i en högkonjunktur. Det finns således automatiskt verkande faktorer i den offentliga ekonomin som bidrar till att dämpa konjunktursvängningarna och stabilisera den ekonomiska utvecklingen. Det s.k. produktionsgapet utgör en indikator på konjunkturläget. Produktionsgapet mäts som skillnaden mellan BNP och den långsiktigt håll- bara (potentiella) produktionsnivån vid normalt resursutnyttjande. I en högkonjunktur över- stiger BNP den potentiella produktionsnivån produktionsgapet är positivt och det finns risk för överhettning och stigande inflation. I ett svagt konjunkturläge understiger BNP den potentiella produktionsnivån och arbetslösheten är hög. Genom att justera överskottet för konjunk- turläget kan ett underliggande, strukturellt, över- skott beräknas. Det strukturella överskottet ut- gör en indikator på läget i förhållande till det övergripande målet. Det strukturella överskottet bör normalt ligga av BNP, men kan understiga om aktiva finanspoli- tiska stimulanser sätts in i en lågkonjunktur som stöd för penningpolitiken. I en högkonjunktur kan det strukturella överskottet behöva överstiga för att motverka överhettning. Det bör understrykas att beräkningarna av såväl pro- duktionsgap som strukturellt sparande är behäf- tade med osäkerhet. ekonomiska vårproposition angav regeringen att ett preciserat mål för överskottet bör föreslås för nästkommande budgetår. Re- geringen anförde också att det preciserade målet skall bestämmas med hänsyn till såväl konjunk- turläget som läget i förhållande till det övergri- pande överskottsmålet. Vid uppföljningen av målet under löpande budgetår skall eventuella revideringar av kon- junkturprognosen beaktas för att undvika att fi- nanspolitiken förstärker konjunktursvängning- arna. I budgetpropositionen föreslog regeringen att målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn 2004 skulle fastställas till av BNP, vilket också beslu- tades av . I propositionen angavs även att målet skulle omprövas mot bakgrund av den framtida konjunktursituationen. Jämfört med bedömningen i budgetproposi- tionen förutses BNP-tillväxten nu bli väsentligt starkare . Resursutnyttjan- det i ekonomin, mätt med produktionsgapet, förbättras emellertid endast marginellt . finns outnyttjade resurser i ekonomin eftersom sysselsättningen inte har förbättras. Det finns mot den bakgrun- den ingen anledning att ompröva det tidigare fastställda målet på av BNP i överskott. Eftersom det faktiska sparandet för- väntas uppgå till bedöms överskotts- målet således . Inriktningen av finanspolitiken 2005 innebär att överskottet i de offentliga finanserna beräk- nas uppgå till av BNP. För att inte äventyra det övergripande målet bör överskottet inte tillåtas understiga av BNP. med lämnas en viss marginal för osäkerhet i prognoserna. redovisas i bilaga 2 Svensk ekonomi en kalkyl som innebär att resursutnytt- jandet ökar så att produktionsgapet successivt sluts. Framskrivningen av de offentliga finanserna bygger på beslutade och aviserade åtgärder (se avsnitt 4.3). Kalkylen innebär att överskottet i de samlade offentliga finanserna förstärks till av BNP 2007. Det innebär en för- bättring . Hela förstärkningen beror på det förbättrade konjunkturläget. uppgår det genomsnittliga överskottet till av BNP. Tabell 4.8 Finansiellt sparande i offentlig sektor Procent av BNP, om inget annat anges Finansiellt sparande, miljarder kronor Strukturellt sparande, miljarder kronor Finansiellt sparande, genomsnitt Källor: och . 4.2Makroekonomiska förutsättningar BNP-tillväxten bli , vilket också är De offentliga finanserna påverkas i hög grad av hur ekonomin utvecklas i och i omvärl- den. En högre BNP leder normalt till ökade skatteinkomster, eftersom viktiga skattebaser som löner och hushållens konsumtionsutgifter är relaterade till BNP. De totala reala utgifterna re- duceras vanligen av en högre BNP-tillväxt, ef- tersom exempelvis utgifterna för arbetslöshets- ersättningen minskar vid ökad aktivitet i eko- nomin. Om BNP-nivån däremot blir lägre mins- kar normalt skatteinkomsterna som transfereringsutgifterna tenderar att öka. Bedömningen är att högre BNP till följd av fler arbetade timmar i ekonomin medför att den offentliga sektorns finansiella sparande ökar med ca eller med av BNP, varav större delen av för- ändringen avser förändrade skatteinkomster. Det motsatta gäller vid en minskning av BNP. Käns- ligheten kan dock variera kraftigt mellan åren be- roende på hur olika BNP-komponenter utvecklas i förhållande till varandra. De offentliga finan- serna är exempelvis mer känsliga för en föränd- ring i hushållens konsumtion än om konjunktu- ren påverkas genom utrikeshandel. En BNP-ökning som i huvudsak beror på en ökad produktivitet har inte en lika gynnsam effekt på de offentliga finanserna som en ökning som beror på fler arbetade timmar, eftersom de offentliga lönekostnaderna och inkomstberoende transfereringar i det förra fallet tenderar att öka i nästan samma takt som skatteunderlaget. De statliga utgifterna påverkas av förändringar av arbetslöshet, löner och priser. En tiondels procentenhet högre öppen arbetslöshet ökar ut- gifterna för arbetslöshetsförsäkringen med om- . En ökning av pris- och lönenivån medför att utgif- terna under utgiftstaket ökar med . Den fulla utgiftseffekten av förändrade priser och löner inträffar med eftersläpning. I tabell 4.9 redovisas de centrala makroeko- nomiska förutsättningarna för budgetberäkning- arna. De makroekonomiska prognoserna finns i sin helhet återgivna i bilaga 2 Svensk ekonomi. väntas BNP-tillväxten öka med 3,5 pro- cent. Ökningen är högre än vad som förutsågs ekonomiska vårproposition. Den främsta orsaken till upprevideringen är ett högre bidrag från utrikeshandeln. högre än beräknat i vårpropositionen. Det beror framför allt på att såväl hushållens konsumtion som offentlig konsumtion nu antas bli något starkare än vad som tidigare prognostiserades. Tabell 4.9 Makroekonomiska förutsättningar Prognoser års ekonomiska vårproposition anges inom paren- tes (1,6) (2,5) (2,6) (2,5) (2,0) (0,4) (1,4) (2,0) (38,6) (39,3) (39,4) (39,9) (111,8) (115,6) (117,2) (121,8) (2,0) (2,0) (2,2) (2,1) (4,9) (5,5) (5,3) (4,9) (2,1) (2,4) (2,1) (1,7) (0,9) (0,4) (0,5) (0,4) (3,4) (3,2) (3,2) (3,5) (2,5) (2,9) (3,6) (4,0) (4,1) (4,1) (4,5) (4,8) (3,0) (2,6) (3,0) (3,8) 1Årlig procentuell volymförändring. 4Årlig procentuell förändring. 5Inkomstindexet visar den genomsnittliga reala förändringen av pensionsgrun- dande inkomster och inkomster över intjänandetaket mul- tiplicerat med förändringen i KPI för . 6Procent av arbetskraften. 7Arbetade timmar i lönesumman skiljer sig definitionsmässigt från totalt arbe- tade timmar, bl.a. till följd av att egenföretagare inte ingår i lönesumman. I ett medelfristigt perspektiv, dvs. , är det svårt att förutsäga konjunktursväng- ningar. Beräkningarna bygger i stället på antagan- det att det i utgångsläget finns outnyttjade resur- ser som kan tas i anspråk utan att det uppstår in- flationsdrivande löneökningar. Tillväxttakten 2006 kan därmed överstiga den potentiella till- växten på . Inflationsprognosen har reviderats upp , främst beroende på att priserna på olja och vissa andra importvaror nu beräknas bli högre. Den något högre inflationen leder även till en högre nivå på prisbasbeloppet 2006, vilket med- för högre transfereringsutgifter. Inkomstindex har justerats upp, huvudsakligen till följd av högre pris- och löneutveckling, vilket medför högre utgifter för ålderspensionssyste- met än vad som prognostiserades i vårproposi- tionen. Den öppna arbetslösheten beräknas uppgå till av arbetskraften, vilket är 0,1 pro- centenheter högre än bedömningen i vårpropo- sitionen. Upprevideringen är en följd av att ut- budet på arbetskraft varit något högre än väntat. väntas den öppna arbetslös- heten minska för att 2007 uppgå till av arbetskraften. Platserna i de arbetsmarknadspolitiska pro- grammen har reviderats ned något innevarande år och reviderats upp 2005 och 2006 jämfört med beräkningen i vårpropositionen. Räntenivån beräknas öka under beräkningspe- rioden. 6-månadersräntan beräknas stiga och 5-årsräntan med 1 procent- enhet . I tabell 4.10 redovisas såväl effekterna för de offentliga finanserna som effekterna på de takbe- gränsade utgifterna av nu föreslagna eller avise- rade utgifts- och inkomstförändringar i förhål- lande till den politik och det regelverk som ekonomiska vårproposition baserades på. Konjunkturuppgången påverkar arbetsmark- naden med viss fördröjning. krävs därför särskilda insatser för att hålla tillbaka arbetslösheten. Flera åtgärder före- slogs eller aviserades ekonomiska vår- proposition. Insatserna inriktades framför allt på att öka sysselsättningen och pressa tillbaka den öppna arbetslösheten. Utöver förslagen i vårpro- positionen stimuleras nu kommunsektorn med ett utökat tillfälligt sysselsättningsstöd . Därtill utökas ramen för de arbets- marknadspolitiska programmen. På inkomstsi- dan stimuleras hushållens konsumtion med bland annat sänkta inkomstskatter. Regeringens förslag och aviseringar i denna proposition innebär att mer resurser tas i anspråk på ett antal områden på budgetens utgifts- och inkomstsida. Samtliga här redovisade åtgärder ingår i den inkomst- respektive utgiftsberäkning för 20042007 som redovisas i kapitel 5 respek- tive 6. Trots en god konjunkturutveckling innevarande och kommande år kvarstår alltjämt höga utgifter för arbetslösheten och ohälsoområdet. Detta medför ett ansträngt statsfinansiellt läge. Enligt regeringens bedömning krävs utgiftsbe- gränsande åtgärder för att klara utgiftstaken och 2005 (se avsnitt 4.3.2). Även sedan dessa åtgärder har vidtagits är utgiftsläget ansträngt. Regeringen följer därför noggrant den löpande utgiftsutvecklingen och kommer att vidta ytterligare åtgärder om utgiftstaken skulle hotas. har en rad reformer för ökad tillväxt och rättvisa beslutats eller föreslagits för åren 20042006. I avsnitten 4.3.1 och 4.3.3. redo- visas de tillkommande satsningar och besparingar som föreslås eller aviseras i denna proposition och som påverkar inkomsterna och utgifterna 20052007 (se även tabell 4.10). Därutöver redovisas översiktligt i avsnitt 4.3.4 de satsningar samt förslag till finansiering som tidigare be- slutats eller aviserats tillsammans med nu före- slagna eller aviserade utgifts- och inkomst- förändringar (se även tabell 4.11). 4.3.1Nu aviserade och föreslagna utgifts- och inkomstförändringar En redovisning av nu aviserade och föreslagna utgifts- och inkomstförändringar återfinns i ta- bell 4.10. I det följande redovisas förändringar med budgetmässigt stora konsekvenser. Under delar av 2005 och 2006 avser kommun att genomföra ett försök med trängselskatter. Syftet är i första hand att påverka trafikmängden och öka framkomligheten under de högtrafikerade delarna av dygnet. För att fi- nansiera försöket föreslår regeringen att ett nytt anslag förs upp på statsbudgeten under utgifts- område 2 Samhällsekonomi och finans- förvaltning. Från detta anslag skall upphand- lingen av det tekniska systemet för uppbörden av trängselskatten finansieras. Därutöver skall ansla- get täcka såväl kommuns som tra- fikhuvudmannens (lokaltrafik AB, SL) och vissa statliga myndigheters kostnader för försöket. De ersättningar som skall betalas ut regleras i separata avtal mellan staten och berörda aktörer. Vidare skall anslaget täcka utbetalningar motsvarande de skatteintäkter som försöket genererar minus avskrivningar på gjorda investeringar. Denna återföring skall ut- betalas till trafikhuvudmannen för investeringar i kollektivtrafiken i regionen. Inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exeku- tion föreslår regeringen att och kro- nofogdemyndigheterna tillförs sammanlagt 2005 för att bättre kunna bevaka statens fordringar till följd av förändrade för- månsrättsregler avseende skatter. Vidare föreslås anslaget till öka med 2005 och 2006 till följd av ökade insatser för hantering av ärenden om den tillfälliga skatte- reduktionen för byggnadsarbeten (ROT-avdrag). anslag beräknas öka med för att möjliggöra en effektivare bekämpning av storskalig smuggling samt annan gränsöverskridande organiserad brottslighet. Inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet föreslår regeringen att kriminalvårdens anslag ökas med för att skapa fler platser, förbättra vårdinnehållet och säkerheten samt ge utrymme för en fortsatt satsning mot narkotika. För att förstärka personskyddet före- slås att anslaget till Säkerhetspolisen ökas med . Vidare föreslås bl.a. att anslagen till polisorganisationen och domstolsväsendet förstärks med 100 respektive 110 miljoner kro- nor 2005. Sammanlagt ökar anslagen till rättsvä- sendet med 2005. Reger- ingen avser att ytterligare öka anslagen inom utgiftsområdet till totalt 2006 och 2007. Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet minskas, i enlighet med förslag i den kommande försvarspolitiska propositionen med 2005, 2006 samt 2007. Inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd beräknas biståndsanslaget öka från av BNI av BNI . Det motsvarar en ökning med och med , beräknat utifrån nuvarande makroeko- nomiska antaganden. Inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyk- tingar ökar anslagen med 2005, framför allt för att minska handläggningsti- derna och ärendebalanserna för asylärenden inför en ny instans- och processordning. Den nya in- stans- och processordningen innebär att över- prövningen av asylärenden överförs till de all- männa förvaltningsdomstolarna och skall gälla från . tillförs resurser för de arbetsuppgifter som verket väntas få med anledning av regeringens förslag i propo- sitionen Prövning av verkställighetshinder i ut- länningsärenden (prop. 2003/04:59). Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg kommer en satsning på missbru- karvården benämnd "Kontrakt för livet" att genomföras med inriktning på ökade insatser för de mest utsatta missbrukarna. Satsningarna upp- går till 2005, 2006 och 2007. De senaste årens ökning av tillgången på nar- kotika och den ökade alkoholkonsumtionen är oroande. Regeringen föreslår därför ökade insat- ser för åtgärder inom ramen för alkohol- och narkotikapolitiska insatser med 2005. beslöt att en ny samman- hållen statlig myndighet, , in- rättas och att de allmänna för- säkringskassorna inordnas i denna myndighet tillsammans med . Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjuk- dom och handikapp föreslår regeringen satsning på med 2005 för fortsatta prioriterade insatser inom framför allt ohälsoområdet.