prop · GS032 · 2004-09-16 00:00:00 — Regeringen anser att innebörden av självständighets- och inflytandemålet täcks av de nya två övergripande målen. Regeringen bedömer att det inriktningsmål som föreslår bör formuleras som ett perspektiv vid utformande av all offentlig verksamhet för ungdomar. Med ungdomars verkliga tillgång till välfärd avser regeringen ungdo- mars möjlighet till en god materiell, kulturell och social levnadsstandard. Med detta menas en formell rätt till goda levnadsvillkor, men även en verklig tillgång till dem. En viktig aspekt av ungdomars tillgång till väl- färd är också goda förutsättningar för fysisk och psykisk hälsa. Skydd från utsatthet för brott, mobbning, diskriminering och andra former av kränkande behandling utgör också viktiga delar i välfärdsmålet. Med ungdomars verkliga tillgång till makt avser regeringen ungdo- mars möjlighet att påverka såväl samhällsutvecklingen i stort som sina egna liv och sin närmiljö bland annat i frågor som rör boendemiljö, skolmiljö, arbetsmiljö, kamratkrets och familj. Ungdomar skall ha infly- tande dels för att inflytande är en demokratisk rättighet i sig, dels för att deras kunskaper, erfarenheter och värderingar är en värdefull resurs för samhället. Den nationella ungdomspolitiken skall verka för att alla ungdomar, oavsett kön, etnicitet, kulturell eller socioekonomisk bakgrund, ålder, bostadsort, sexuell läggning eller eventuella funktionshinder, ges verklig tillgång till välfärd och makt. Fyra perspektiv för offentlig verksamhet för ungdomar Regeringen delar synpunkt att det finns viktiga aspekter av ungdomars levnadsvillkor som är svåra att formulera i termer av mätbara mål. Det är regeringens mening att faktorer som inte kan mätas inte heller bör formuleras som mål. Icke desto mindre kan de vara viktiga utgångspunkter för hur offentliga verksamheter utformas och avstämningspunkter när verksamheterna skall följas upp. Regeringen ser fyra perspektiv som, trots att de inte på något enkelt sätt kan formuleras i mätbara mål, bör utgöra viktiga utgångspunkter för utformningen av all offentlig verksamhet för ungdomar. Dessa är resursperspektivet, rättig- hetsperspektivet, självständighetsperspektivet samt mångfaldsperspek- tivet. Ungdomar har unika kunskaper, erfarenheter och värderingar. Det är regeringens övertygelse att dessa kunskaper är av värde för att skapa ett samhälle som präglas av hållbar social och ekonomisk tillväxt, jämställd- het och rättvisa. Samhällets insatser för ungdomar bör syfta till att ung- domars resurser, skapande förmåga och entreprenörskap utvecklas och tas tillvara i den offentliga sektorn, i företagen, på arbetsmarknaden, i eget företagande och i folkrörelserna. I praktiken innebär detta att ung- domar skall ges verkliga möjligheter att delta i, och påverka utform- ningen av, verksamheter på samma villkor som övriga grupper i samhäl- let. Att skapa sådana möjligheter handlar inte bara om innehållet i insat- serna utan också om hur insatserna planeras och genomförs. Det finns inget entydigt sätt att bedöma i hur stor utsträckning ungdomar tas till- vara som en resurs i planering och genomförande av offentliga verksam- heter, eller hur väl ungdomar uppmuntras till egna initiativ och entrepre- nörskap. Ändå bör dessa centrala ungdomspolitiska ambitioner genom- syra hela samhällets bemötande av ungdomarna. Detta är vad regeringen menar med att den nationella ungdomspolitiken bör utgå från ett resurs- perspektiv. Utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor får emellertid inte endast motiveras med att ungdomar skall kunna bidra till samhället. Lika viktigt är att ungdomar har samma rätt till goda levnadsvillkor som övriga med- borgare. Med goda levnadsvillkor avses att ungdomars mänskliga rättig- heter skall skyddas och främjas samt att de skall tillförsäkras social och ekonomisk trygghet, god hälsa och möjlighet till utveckling. Inte minst handlar det om rätten att vara med och påverka sitt eget liv, sin närmiljö och samhällsutvecklingen i stort. Detta är vad som avses med rättighets- perspektivet i den nationella ungdomspolitiken. FN:s konvention om bar- nets rättigheter utgör en viktig utgångspunkt för all offentlig verksamhet som påverkar barn och unga och därmed även för den nationella ungdomspolitiken. Ungdomstiden kännetecknas av en successiv utveckling mot ökad självständighet och oberoende. Med oberoende menas inte bara en frigö- relse från föräldrarna utan även frånvaron av andra faktorer som skapar beroende eller minskar individens handlingsutrymme. Detta kan gälla bland annat stereotypa könsroller, missbruk, tvång, förtryck, diskrimine- ring, påtryckningar av olika slag och brist på ekonomiska resurser eller kunskapsresurser. Offentliga insatser skall stödja ungdomars möjligheter till självständighet och oberoende. Detta är vad som avses med självstän- dighetsperspektivet. En mångfald av värderingar och livsstilar bland ungdomar är värdefullt och bör bejakas inom demokratins ramar. Ungdomar varken kan eller skall passa in i enhetliga mallar. Ungdomars förutsättningar och villkor varierar bland annat beroende på kön, etnisk, kulturell eller socioekono- misk bakgrund, ålder, bostadsort, sexuell läggning och eventuella funk- tionshinder. Alla insatser för samordning, styrning och uppföljning av offentliga insatser för ungdomar skall ta hänsyn till att ungdomar i många avseenden är en heterogen grupp. All offentlig verksamhet för ungdomar bör bejaka mångfalden och sträva efter lika rättigheter och möjligheter för alla. Regeringens mål och ambitioner inom andra sektorsövergripande områden såsom jämställdhets-, integrations-, mino- ritets-, folkhälso-, handikapp-, storstads-, barn- samt den regionala utvecklingspolitiken påverkar därför den nationella ungdomspolitiken. Detta utgör mångfaldsperspektivet i den nationella ungdomspolitiken. Det är slutligen viktigt att understryka att arbetet med att nå en lång- siktigt hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens samlade politik och i detta sammanhang har den nationella ungdomspolitiken en viktig roll att spela. Det gäller inte minst utifrån ett demokrati- och rättvi- seperspektiv. Ungdomspolitikens ambitioner integreras i övriga politikområden Regeringen delar i huvudsak och Statskontorets bedömningar när det gäller det nuvarande styrsystemets utformning. Den nuvarande ungdomspolitiken har spelat en viktig roll för att uppmärk- samma och belysa ungdomars levnadsförhållanden, men styrsystemet behöver utvecklas. Såväl ungdomspolitikens övergripande mål som del- målens relation till mål inom andra politikområden har i vissa fall varit otydliga. Därmed har de inte på ett tillfredsställande sätt förstärkt styr- ningen och uppföljningen av den nationella ungdomspolitikens målsätt- Prop. ningar på det sätt som avsågs. Erfarenheter visar att funktionen för, och relationen mellan, de olika komponenterna i det nuvarande styrsystemet (övergripande mål, delmål samt goda exempel) har varit otydlig. Delmålen har dessutom endast i varierande grad varit mätbara. Det nuvarande styrsystemets tredje komponent, goda exempel, har vis- serligen inspirerat och spridit kunskap om tillvägagångssätt för den Men de har inte upplevts som något effek- Slutligen har otydligheter i ansvarsfördelningen mellan de statliga aktörerna i systemet lett till ytterligare svagheter i styr- Regeringens föreliggande förslag och bedömningar innebär att styrsy- stemet förtydligas genom en enhetlig och genomlyst struktur för den Åtgärder som påverkar ungdomars levnadsvillkor vidtas inom många politikområden. ungdomspolitiken är därför ett sektorsövergripande politikområde vars måluppfyllelse är beroende av verksamheter inom övriga politikområden samt av hur insatser inom olika politikområden och myndigheter påver- Regeringen anser därför att en bärkraftig ungdomspolitik bäst förverkligas genom att de politikområden som rör ungdomars lev- nadsvillkor också beaktar ungdomars särskilda förutsättningar och Regeringen delar därmed inte förslag att särskilda delmål bör formuleras för ungdomspolitiken. insatser skall integreras i verksamheten hos alla politikområden som är av relevans för ungdomars levnadsvillkor. Detta innebär att ungdomspo- litik skall utgå från befintliga mål inom dessa politikområden. innebär också att de politikområdesmål som ungdomspolitiken omfattar redan är redovisade till genom till exempel budgetpropositio- nen, där regeringen redovisar mål och inriktning för samtliga Att den nationella ungdomspolitiken utgår från politikområdenas egna mål klargör att varje politikområde ansvarar för att förverkliga och följa upp de av beslutade övergripande ungdomspolitiska målen inom ramen för sin ordinarie verksamhet. Som en följd av förslaget kom- mer därför myndigheternas arbete med ungdomspolitiken att förenklas Att den nationella ungdomspolitiken inte har egna del- mål utan att dess målsättningar istället integreras i övriga politikområden innebär också utmaningar. En viktig uppgift för ungdomspolitiken blir därför att tillhandahålla en helhetsbild av ungdomars levnadsvillkor och följa hur olika insatser inom olika politikområden tillsammans påverkar utvecklingen för ungdomars levnadsvillkor. uppgift blir också att utifrån detta samordna regeringens verksamhet i det breda spann av politik och samhällsfrågor som påverkar ungdomars lev- Syftet är att säkerställa att verksamheten samverkar för att uppnå de Ungdomspolitiken skall också driva på för att ungdomspolitikens övergripande mål och perspektiv skall genomsyra övriga politikområdens verksamhet. Ungdomspolitiken skall bidra till att alla offentliga insatser som syftar till att förbättra ungdomars levnadsvillkor baseras på goda kunskaper om Huvuddelen av uppföljningarna av ungdomars livssituation Prop. 2004/05:2 sker inom respektive politikområde. bör generera sådan ny samlad kunskap om ungdomars livssituation som inte kan erbjudas genom uppföljningar inom de enskilda politikområ- dena. Skillnader inom ungdomsgruppen, särskilt i villkoren för flickor respektive pojkar skall uppmärksammas. Ungdomspolitiken skall också förmedla kunskap mellan myndigheter och politikområden och bidra till att dessa kunskaper används som underlag för relevanta åtgärder inom ramen för den sektorsspecifika styrningen. Regeringen delar bedömning att en bestående nationell ledningsgrupp skulle kunna innebära fördelar i samordningsar- Regeringen anser emellertid att fördelarna inte är tillräckligt stora för att motivera de kostnader och den arbetsbörda som en sådan grupp Fem huvudområden för samordning och redovisning av den nationella ung- Den nationella ungdomspolitikens uppgift är att verka för samverkan och samordning av regeringens politik för ungdomar. verksamhetsstyrningen skall ske inom ramen för den ordinarie mål- och resultatstyrningen i staten. För att strukturera ungdomspolitiken föreslår regeringen fem huvudområden för analys, samordning och redovisning. Dessa huvudområden motsvarar delvis föreslagna Huvudområdena är utformade så att de är sektorsövergripande till sitt innehåll och därmed möjliggör tvärsektoriella analyser av ungdomars levnadsvillkor och kan belysa samband mellan politikområden som på- verkar ungdomars levnadsvillkor. Hänsyn har också tagits till vad ung- domar generellt själva anser är viktiga områden för deras levnadsvillkor. attityd- och värderingsstudie De kallar oss unga (2003:1) och de dialogforum som ungdoms- ministern haft med ungdomar och ungdomsorganisationer under bered- ningen av denna proposition utgör underlag för valet av huvudområden. Även betänkandet Unga utanför (SOU 2003:92) om de ungdomar som varken studerar, arbetar eller söker arbete samt de inlägg som inkommit på webbplats i projektet givit värdefulla bidrag till valet av huvudområden för samordning och redo- Huvudområdena möjliggör också en systematisk kunskapsuppbyggnad och en kunskapsförmedling mellan politikområden och bidrar därigenom till en effektivare uppföljning av den nationella ungdomspolitiken. Regeringen instämmer därmed inte i Statskontorets bedömning att huvudområdena skall fungera som verksamhetsområden. I avsnitt 6.2. följer en beskrivning av huvudområdenas innehåll. Vissa viktiga frågor för ungdomars levnadsvillkor hanteras inom ramen för politikområdet ungdomspolitik. ungdomsorganisationernas utveckling och villkor samt internationellt samarbete på ungdomsområdet, såsom ungdomsutbyten och volontär- verksamhet, sådana frågor. Detsamma gäller för utvecklingen av lokal ungdomspolitik och frågor kring ungdomsforskning samt utveckling av ungdomars möjligheter till inflytande. Inom ungdomspolitiken kan också kompletterande åtgärder vidtas i syfte att bidra till verksamheten för ungdomar inom andra politikområden. I budgetpropositionen presenterar regeringen mål inom olika politikområden. Regeringens bedömning av vilka av dessa mål som är väsentliga för ungdomars välfärd och makt inom huvud- områdena återges i bilaga 13. En sektorsövergripande ungdomspolitik som utgår från sektorsspecifika mål måste kunna prioritera frågor där behovet av insatser är särskilt vik- tiga för ungdomars levnadsvillkor. Regeringen avser därför att redovisa vilka frågor som prioriteras i arbetet för att förbättra ungdomars levnadsvillkor. Detta bör normalt ske i budgetpropositionen. I samband med en sådan prioritering kommer regeringen ange ett tillvägagångssätt för hur prioriteringarna skall uppnås. Förhållandet mellan politikområdena ungdomspolitik och barnpolitik Regeringens insatser för att förverkliga åtagandena enligt FN:s barnkon- vention samordnas inom det sektorsövergripande politikområdet barn- politik. Dess uppgift är att på ett övergripande strategiskt plan initiera, driva på och samordna processer med målsättningen att barnkonventio- nen, dess anda och intentioner skall genomsyra alla delar av regeringens politik och alla samhällsverksamheter som rör barn och unga. Med barn avses varje flicka och pojke under . Regeringens insatser för att uppnå de ungdomspolitiska målen för ungdomar mellan samordnas inom politikområdet ungdoms- politik. Ungdomspolitiken skall uppmärksamma, ta initiativ och verka för att åtgärder vidtas i frågor som har särskild betydelse för ungdomar och ungdomars levnadsvillkor. Ungdomspolitiken skall också generera och förmedla kunskaper om ungdomars levnadsvillkor som inte erbjuds av sektorsspecifika uppföljningar. utgör en väsentlig grund för den nationella ung- domspolitiken. Ungdomspolitiken har således en viktig uppgift i att bidra till förverkligandet av för ungdomar . En viktig aspekt av ungdomars liv är att de går igenom en successiv frigörel- seprocess för att bli allt mer självständiga och ansvarstagande individer för att bli myndiga medborgare och därmed formellt vuxna. är det viktigt att tydliggöra att ungdomar är en resurs i samhället och samhället bör bejaka ungdomars vilja att ta ett självständigt ansvar. Både ungdomspolitiken och barnpolitiken bidrar med detta resurs- och självständighetsperspektiv. Barnpolitiken och ungdomspolitiken har särskilda beröringspunkter i och med att målgrupperna för politikområdena till viss del sammanfaller. För att intentioner skall förverkligas är det viktigt att ungdomspolitiken och barnpolitiken samverkar i syfte att uppnå effekti- vitet i såväl resursanvändning som resultat. Det kan till exempel gälla samordning av statistik för barn och ungdomar, uppföljningar av barns och ungdomars levnadsvillkor, metodutveckling och annan verksamhet Prop. 2004/05:2 riktad till kommuner och landsting samt uppdrag till Syftet med huvudområden för samordning och redovisning är att möjlig- göra en systematisk samordning och kunskapsbildning och en effektivare uppföljning av ungdomars levnadsvillkor. Huvudområdena är utformade så att de skall möjliggöra tvärsektoriella analyser av ungdomars levnads- villkor och belysning av samband mellan de mål inom olika politikområ- den som är relevanta för ungdomspolitiken. Regeringen föreslår en indelning i fem huvudområden för analys, samordning och redovisning. Dessa huvudområden är: -lärande och personlig utveckling, -hälsa och utsatthet, -inflytande och representation, -egen försörjning, och -kultur och fritid. 6.2.1Lärande och personlig utveckling Att utvecklas som människa och skaffa sig nya kunskaper är en viktig aspekt av välfärden. Alla ungdomar skall därför ha goda möjligheter till lärande och personlig utveckling. Kunskap är också en förutsättning för att kunna utöva inflytande och utgör därmed ett viktigt instrument för att förverkliga målet om att ungdomar skall ha tillgång till makt. skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Grundläggande mål för regeringens arbete med grundskola och gymnasieskola är att skolan skall ge alla kunskap och utveckling och att alla elever har rätt och möj- lighet till framsteg. Alla barn och ungdomar, oberoende av kön, geogra- fisk hemvist, sexuell läggning, sociala och ekonomiska förhållanden eller funktionshinder, skall ha tillgång till en likvärdig utbildning av hög kva- litet. behöver fler människor som utvecklar sin initiativförmåga, handlingskraft, kreativitet och självtillit, sitt entreprenörskap och sin problemlösningsförmåga liksom sin förmåga att samarbeta i grupp. Allt detta är viktiga grundstenar för individens personliga utveckling och för samhällsutvecklingen. Dessa egenskaper är inte bara viktiga att ha som egenföretagare, utan också som samhällsmedborgare, i arbetet, i organisationen och . Såväl skola som föreningsliv är viktiga arenor där ungdomar kan utveckla dessa färdigheter. Grundläggande kunskaper i informationsteknikens användning är vik- tiga för att undvika att vissa grupper av ungdomar utestängs från arbetsmarknaden. Målsättningen är att alla som går ut skall uppnå behörighet att fortsätta i gymnasieskolan och att alla som går ut gymnasieskolan skall vara behöriga för högre studier. Kommunerna har ansvar för genomförandet av utbildningen bland Prop. annat i grundskola och gymnasieskola. Det finns skillnader mellan och inom kommuner när det gäller resultat och kvalitet. betygsstatistik har visat på förbättrade resultat för såväl elever med utländsk bakgrund som för elever med svensk bakgrund, samt för både pojkar och flickor. Det är dock fortfarande oacceptabla skillnader i resultat mellan dessa grupper. Regeringen har genomfört en mängd insatser för att skapa en skola med trygghet och studiero utan mobbning, sexuella trakasserier och annan kränkande behandling. Regeringen anser att alla former av kränkande behandling är oacceptabel och har vidtagit en rad åtgärder för att stödja skolor och kommuner i detta arbete. avser att även i fortsättningen aktivt stödja en positiv utveckling på detta Regeringens långsiktiga mål är att hälften av en årskull skall ha lan skall breddas. En jämn könsfördelning bland såväl studenter som per- Även en breddad social och etnisk rekrytering efter- För att fler elever skall välja att gå till högskolan måste det fin- nas utbildningsalternativ som naturligt länkar samman med gymnasiala Även utanför högskolan måste det finnas kortare yrkesutbildningar som bygger på gymnasieskolan och som utvecklas i takt med arbetslivets behov. Lärande sker inte bara inom det formella utbildningssystemet. utvecklas och skaffar oss kunskap och information inom folkbildningen, i arbete och föreningsliv, i hemmet och genom massmedierna. ord, i social samvaro med andra människor. skaffa och tillgodoräkna sig kunskaper och erfarenheter även utanför det formella utbildningssystemet skall stödjas. Föreningslivet utgör en särskilt viktig arena för lärande och utveckling för ungdomar, inte minst när det gäller kunskaper om och förmåga till Alla ungdomar, både pojkar och flickor, skall ha goda möjligheter att utvecklas i demokratiska folkrörelser och i den Regeringen vill understryka betydelsen av att ung- domars egna initiativ inom föreningslivet och folkbildningen tas till vara och stöds med olika medel och metoder såväl lokalt som nationellt. Personlig utveckling genom deltagande i kulturlivet och genom eget kulturellt skapande skall stödjas. Tillgång till olika kulturella och estetiska uttrycksmedel och upplevelser bidrar till att ungdomar utvecklas och blir självständiga och kritiskt tänkande människor. Ungdomars kunskap, motivation och tilltro till den egna förmågan måste stödjas genom att förutsättningar ges till entreprenöriell verksam- het såsom start och utveckling av organisationer, social och kulturell verksamhet samt eget företagande. IT som pedagogiskt verktyg är cen- tralt för nya innovativa lärprocesser och stöder formandet av kreativa och Såväl ungdomar som vuxna växer i möten med andra kulturer. domars möjlighet att skaffa sig kunskap om och möta olika kulturer och livsstilar inom landet skall främjas. Goda förutsättningar bör även skapas för ungdomars deltagande i studier utomlands, internationella ungdoms- utbyten och volontärverksamheter. Särskilt de ungdomsgrupper som har sämre förutsättningar för att skaffa sig internationella erfarenheter skall prioriteras. Mål inom utbildningspolitiken, näringspolitiken, folkrörelsepolitiken och kulturpolitiken som påverkar ungdomars möjligheter till kunskap, lärande och personlig utveckling skall samlas i detta huvudområde. Även frågor inom andra politikområden som handlar om kunskaper och lärande kan inkluderas i huvudområdet. Både den faktiska och den upplevda hälsan påverkar i hög grad individens eget liv, men också hennes perspektiv på samhället och möjligheten till delaktighet. Ungdomar är inte en homogen grupp, utan individer med olika förutsättningar. Alla ungdomar, oavsett kön, etnici- tet, kulturell och socioekonomisk bakgrund, sexuell läggning eller funk- tionshinder, skall ges lika förutsättningar till en god hälsa och trygga lev- nadsvillkor. Den fysiska hälsan är över lag god i , såväl bland ungdomar och barn som bland vuxna. En oroande utveckling är dock den ökande andelen överviktiga och fysiskt inaktiva barn och ungdomar. Skolan har en viktig uppgift att under skoldagen ge utrymme för fysisk aktivitet och erbjuda bra skolmåltider, men också att ge eleverna goda kunskaper om relationen mellan hälsa, mat och fysisk aktivitet. En inaktiv livsstil och ohälsosamma matvanor är inte endast ett hälso- problem begränsat till barn- och ungdomsåren, utan riskerar att leda till en sämre hälsa i vuxenlivet. Idrottspolitiken har en viktig roll i att ge ungdomar möjlighet att motionera och idrotta för att på så sätt främja en god folkhälsa. Möjligheter måste skapas för ungdomar till spontan fysisk aktivitet. Regeringen stödjer insatser för breddad rekrytering i idrottsrö- relsen och för samarbete mellan idrottsföreningarna och kommunerna. Att bekämpa missbruk av alkohol, narkotika och tobak bland ungdomar har en hög prioritet för regeringen. Psykisk ohälsa och psykosomatiska besvär såsom stress, ängslan, oro, ångest, sömnproblem och huvudvärk ökar i oroande omfattning bland ungdomar, inte minst hos flickor och unga kvinnor. Unga kvinnor är den grupp i samhället som uppvisar den största ökningen av självrapporterad psykisk ohälsa. Flickor drabbas även i högre grad än pojkar av depres- sioner, liksom av ätstörningar, bulimi och anorexi. Många faktorer och miljöer kan påverka ungdomars psykiska ohälsa och det är därför nöd- vändigt att arbeta sektorsövergripande för att bromsa den negativa utvecklingen. Självmord är den näst vanligaste dödsorsaken bland ung- domar i och självdestruktiva handlingar som att skära sig före- faller ha ökat i omfattning speciellt bland flickor. Eftersom flickors och pojkars villkor och uttryckssätt ofta skiljer sig åt är det viktigt att i allt arbete med ungdomar ha ett tydligt genusperspektiv för att kunna upp- märksamma och tolka båda könens signaler, inte minst när det gäller psykisk ohälsa. Utanförskapet för unga homo- och bisexuella och trans- personer återspeglas i den upplevda hälsosituationen för dessa grupper.