prop · GR031d9 · 2004-01-01 00:00:00 — i har även tillförts för hanteringen av bidragen till kommunerna och samt till en arbetsgrupp vid som skall följa upp och utvärdera de regionala åtgärderna. Vidare har domstolsväsendet tillförts för ökade tolk- och översättningskostnader på grund av de nya rättigheter som följer av minoritetspolitiken. Inom minoritetspolitiken är inflytandet för de nationella minoriteterna av stor betydelse. Bl.a. hålls samrådsmöten med företrädare för regeringen och minoriteternas organisationer. Organisationer som företräder nationella minoriteter har tilldelats för att stärka deras möjligheter till inflytande i frågor som berör dem. Fördelningen av medlen baseras på de enskilda organisationernas behov. Av redovisningarna från minoritetsorganisationerna framgår att medlen har använts till skiftande ändamål, bl.a. mötesverksamhet, informationsinsatser samt till åtgärder som syftar till att förbättra kunskaperna i det egna språket. Tillgängliga medel har dock inte helt motsvarat organisationernas behov av stöd. En arbetsgrupp har på regeringens uppdrag gjort en samlad översyn av minoritetsorganisationernas möjligheter till stöd. Arbetsgruppen har redovisat promemorian Ett sammanhållet bidragssystem för etniska organisationer (Ds 2003:10). Promemorian har remissbehandlats. Romerna som grupp drabbas särskilt hårt av fördomar och diskriminering. Regeringen gav därför Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) i uppdrag att genomföra ett särskilt arbete för att förebygga och motverka diskriminering av romer. Uppdraget skall redovisas . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 inrättade regeringen för romska frågor som ett rådgivande organ till regeringen. Rådet har en bred romsk representation med företrädare för alla större romska grupper i landet. Huvuddelen av rådets ledamöter är romer. I rådet ingår också företrädare för , och . Ordförande i rådet är integrations- och demokratiministern. Rådets uppgift är att vara nationellt pådrivande i arbetet med att främja romernas situation i det svenska samhället. Rådet skall ta de initiativ som följer av att romerna numera är en nationell minoritet och chib har erkänts som minoritetsspråk. Barnperspektivet skall genomsyra rådets arbete med utgångspunkt i FN:s konvention om barnets rättigheter. I arbetet skall även jämställdhetsperspektivet vara vägledande med inriktning på att romska kvinnor och män skall ges lika möjligheter och förutsättningar. För att stärka de romska kvinnornas situation och öka deras delaktighet finns en informell arbetsgrupp med företrädare för och romska kvinnor. finns en särskild arbetsgrupp med uppgift att samordna frågor inom ramen för minoritetspolitiken. För ett fördjupat samarbete mellan och om minoritets- och minoritetsspråksfrågor finns en finsk-svensk arbetsgrupp . Ordförandeskapet växlar mellan länderna och innehar ordförandeskapet . Arbetsgruppen har överlämnat en rapport till regeringen från /2002. Rapporten innehåller vissa slutsatser och förslag till åtgärder. Bl.a. anser arbetsgruppen att det finns skäl att överväga förutsättningarna för och konsekvenserna av att utvidga lagstiftningen om rätt att använda finska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar till vissa områden utanför det nuvarande förvaltningsområdet, t.ex. . För att stärka de nationella minoriteterna och stödja minoritetsspråken är insatser utanför politikområdet av största betydelse. En rad åtgärder som rör minoritetspolitiken har vidtagits, bl.a. inom områdena språk, arkivfrågor, 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 massmedier, utbildning, demokrati och mänskliga rättigheter, äldreomsorg och kulturverksamhet. I betänkandet Mål i mun (SOU 2002:27) föreslås bl.a. att en ny myndighet för språkvårdande uppgifter, språkråd, skall bildas. Avsikten är att myndigheten skall ta över de uppgifter som ligger på och men att även språkvårdande arbete för andra minoritetsspråk skall omfattas. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . I betänkande Arkiv för alla nu och (SOU 2002:78) föreslås bl.a. åtgärder för att bevara dokument på minoritetsspråken. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Programföretagen i allmänhetens tjänst har ett stort ansvar för att beakta språkliga och etniska minoriteters behov. I sändningstillstånden för public serviceföretagen (), () och () som gäller , framgår att företagens insatser för de språkliga och etniska minoriteterna skall öka. Enligt sändningstillstånden skall samiska, finska, meänkieli och chib ha en särställning. Av propositionen som ligger till grund för sändningstillstånden framgår vidare att programföretagen skall ta hänsyn till att även jiddisch har status som minoritetsspråk. I syfte att öka kunskapen om området har regeringen gett i uppdrag att kartlägga och analysera situationen för medier som riktar sig till främst invandrare och nationella minoriteter i . Uppdraget har redovisats till regeringen i rapporten (). Rapporten bereds i . Inom skolområdet pågår utvecklingsarbete för att förbättra undervisningen för de nationella minoriteterna. Arbetet består dels av insatser för kompetensutveckling av pedagogisk personal i förskola och skola, dels av utveckling av läromedel och utarbetande av ordbaser och lexikon för de olika språken. Utvecklingen sker i samråd med representanter för minoriteterna. har Myndigheten för skolutveckling övertagit ansvaret för utvecklingsarbete för de nationella minorite- terna som tidigare låg på . Ett ökat erfarenhetsutbyte med övriga nordiska länder eftersträvas. Regeringen har beslutat om en fyraårig försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning i årskurserna 79. Syftet är att minska de stora skillnader som beror på elevernas sociala och etniska bakgrund. Projektet stöds och följs upp av Myndigheten för skolutveckling. Regeringen har gett till för uppbyggnaden av ett finskt språk- och kulturcentrum i . Syftet är att stärka finska språket och den sverigefinska minoritetens ställning i . Folkhögskolornas och studieförbundens verksamhet har stor betydelse för de nationella minoriteterna. En nationell utvärdering av folkbildningen pågår som även omfattar folkbildningens roll för de nationella minoriteterna. Utredningen skall lämna sitt slutbetänkande . Inom området för demokratipolitik överlämnade regeringen skrivelsen En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 2001/02:83) till . I skrivelsen, som lyfter fram de nationella minoriteterna som en prioriterad fråga, betonas vikten av utbildning och information om mänskliga rättigheter. Regeringen verkar för att anställda inom olika delar av den offentliga förvaltningen får del av sådan utbildning. Information om minoriteternas rättigheter och andra mänskliga rättigheter sprids på en rad sätt, bl.a. via regeringens webbplats. har också information om handlingsplanen gjorts tillgänglig på de nationella minoritetsspråken. Behovet av äldreomsorg på andra språk än svenska har uppmärksammats eftersom det inte är ovanligt att äldre förlorar kunskaperna i det sist inlärda språket men behåller kunskaperna i sitt modersmål. har 2001 redovisat ett uppdrag att kartlägga och redovisa hur olika kommuner organiserat och genomfört äldreomsorg för finsktalande. Av rapporten framgår bl.a. att en anpassad äldreomsorg kan erbjudas äldre finsktalande utan att det medför större kostnader. Frågan om vilka åtgärder som skall vidtas med anledning av rapporten övervägs inom . När det gäller kulturverksamhet finns stora och olika behov inom minoritetsgrupperna. tillförs det statliga stödet till litte- ratur och kulturtidskrifter för att de nationella minoriteterna skall kunna beaktas särskilt vid fördelningen av stödet. tillförs därutöver för insatser som syftar till att främja de nationella minoriteternas språk och kultur. Inom ramen för samepolitiken görs insatser för att uppnå målet att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Insatserna omfattar bl.a. stödet till och sameskolorna. En nationell informationssatsning pågår om samerna som urbefolkning i och samernas kultur. Regeringen har gett i uppdrag att utveckla och etablera ett permanent nationellt informationscentrum för samefrågor . Som en del av ovan nämnda informationssatsning beslöt regeringen om ett särskilt informationsprojekt benämnt Konkreta informationsvägar om samer och samisk kultur. Inom ramen för informationsprojektet bereds bl.a. frågan om en inventering av hur samiska frågor behandlas i läromedel och lärarhandledningar för samhällsorienterande ämnen i årskurserna 49 samt aktiviteter som avser utbildning/fortbildning av lärare och skolpersonal om samer och samisk kultur. Projektet skall senast avge slutredovisning med förslag till fortsatta åtgärder och aktiviteter. Åtgärder inom samepolitiken redovisas närmare under utgiftsområde 23. Målet för minoritetspolitiken är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. För att utvärdera de regionala insatserna har regeringen gett i i uppgift att följa tillämpningen av lagarna om rätt att använda samiska, finska och meänkieli. Det är också angeläget att bedöma om de nationella minoriteterna har fått bättre möjligheter till inflytande utifrån rådande samrådsformer och tilldelade medel för inflytande. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Även framöver är det nödvändigt att följa upp de nationella åtgärder som har vidtagits bl.a. inom språk, kultur och utbildning. Ett påtagligt resultat av minoritetspolitiken är en större självmedvetenhet inom minoritetsgrupperna. Minoriteternas ökade möjligheter till inflytande har lett till växande aktivitet bland minoritetsgrupperna, bl.a. bildandet av Sverigefinländarnas delegation som ett organ för den sverigefinländska minoriteten, etablerandet av flera nya romska riksorganisationer och initiativ till ett språkvårdsorgan för meänkieli. finns också en ökad medvetenhet om de nationella minoriteterna, men kunskapen om minoritetspolitikens mål och innehåll behöver förbättras. Då det gäller de regionala insatserna finns en arbetsgrupp vid i som följer i vilken utsträckning lagarna om rätt att använda samiska, finska och meänkieli används. skall redovisa hur statsbidraget till kommunerna och fördelats samt resultaten av de regionala insatserna och kostnaderna för dem. skall också redovisa hur arbetet för att följa upp och utvärdera de regionala åtgärderna bedrivits. Av framgår att efter samråd med berörda kommuner och fördelat det statsbidrag på som avsatts för merkostnader med anledning av minoritetsspråkslagstiftningen. Fördelningen av statsbidraget har varit oförändrad sedan det infördes under . har på uppdrag av arbetsgrupp genomfört en studie där den enskilde brukaren av minoritetsspråk utgör utgångspunkten för undersökningen. Av en rapport från studien framgår bl.a. att enskilda språkanvändare anser att det finns brister både i förvaltningsmyndigheternas kompetens i att hantera ärenden på minoritetsspråken och i informationen om möjligheten att nyttja minoritetsspråket i kontakt med myndigheterna. De avgörande hindren enligt rapporten ligger dock i attityder och värderingar om språkanvändningen i kontakten mellan myndigheternas anställda och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Andra orsaker är lingvistiska faktorer som avsaknad av ord och uttryck i minoritetsspråken generellt och brister i språkanvändarens eget vokabulär samt en osäkerhet om vilka krav som kan ställas gentemot respektive förvaltningsmyndighet. I studien konstateras att situationen för de olika nationella minoritetsspråken inte i alla avseenden är likadan. I rapporten föreslås att en mer samlad insats görs som berör fler språkdomäner än bara myndighetskontakter för att ge stöd åt minoriteterna. Arbetsgruppen vid i har fört fram flera faktorer som bidrar till att man inte kan påvisa någon egentlig ökning av användandet av minoritetsspråken i kontakter med myndigheter och domstolar. Lagstiftningens krav på muntlig översättning har ännu inte gått fram till alla myndigheter och enskilda förväntar sig inte att de myndighetskontor som ligger utanför förvaltningsområdet skall ha personal med kunskaper i minoritetsspråken. Avgörande är också att minoritetsspråken huvudsakligen har varit vardagsspråk i den lokala miljön. Därtill kan det ligga en psykologisk spärr som gör det svårt att använda det egna minoritetsspråket i kontakter som har skötts på svenska. arbetsgrupp genomför tillsammans med en konferens för myndigheter, kommuner och i i syfte att öka kunskaperna kring minoritetsfrågor, stimulera till ökade insatser och initiativ för minoritetsspråken men även för att skapa underlag för en mer samlad insats för minoritetsspråken i länet. Frågan om en utvidgning av förvaltningsområdet för samiska har tagits upp i olika sammanhang. Regeringen har gett i i uppdrag att förutsättningslöst utreda konsekvenserna av en eventuell utvidgning av förvaltningsområdet för samiska så att det omfattar några kommuner inom de södra delarna av det traditionella samiska språkområdet, det sydsamiska området. Uppdraget har redovisats i en rapport till regeringen som bereds i . Ett nytt bidragssystem för organisationer Flera av organisationerna som representerar de nationella minoriteterna har inte tillräckliga medel för att kunna ta tillvara gruppens intressen. Några av organisationerna får betydande stöd från medan andra organisationer inte har någon sådan möjlighet. Mot denna bakgrund har inom utretts om ett sammanhållet bidragssystem bör skapas för minoritetsorganisationer och andra organisationer bildade på etnisk grund som bedriver verksamhet för att upprätthålla kultur, identitet och språk. Ett förslag om ett nytt sådant bidragssystem har lämnats i en rapport till regeringen. föreslås som möjlig bidragsfördelare. Förslaget har remissbehandlats och bereds med inriktning på att ett nytt bidragssystem skall kunna tillämpas . Resultaten från undersökningen som arbetsgruppen vid i genomfört visar att användandet av minoritetsspråk i kontakter med domstolar och myndigheter är förknippade med vissa svårigheter. Användandet försvåras såväl av attityder och värderingar som av språkliga hinder. Som en följd av att minoritetsspråken huvudsakligen har varit vardagsspråk i den lokala miljön är språkkunskaperna hos somliga brukare inte tillräckliga. saknas också viktiga formella ord. Vad gäller de regionala insatserna är det angeläget att få djupare kunskap om de enskildas förutsättningar att utnyttja de rättigheter och möjligheter som lagstiftningen medför. Informationsinsatserna behöver också förbättras. Frågan om att utvidga förvaltningsområdet för finska till vissa områden utanför det nuvarande förvaltningsområdet, bl.a. Mä- lardalen, kommer att utredas. För att målet för minoritetspolitiken skall kunna förverkligas krävs att samtliga nationella minoriteters behov och intressen beaktas i alla delar av landet och på alla nivåer i samhällsförvaltningen. Det gäller såväl statliga myndigheter som kommuner och landsting. Åtgärder kommer därför att vidtas för att öka kunska- pen om minoritetspolitiken och diskutera politikens konkreta genomförande på olika nivåer i samhällsförvaltningen, särskilt på den kommunala nivån. Eftersom minoritetspolitiken är ett ungt politikområde finns det ännu inte tillräckliga underlag för att dra heltäckande slutsatser om politikområdets resultat och behov av utveckling. Ett fortsatt arbete för utvärdering av insatserna bör därför göras. Det är väsentligt att minoritetspolitiken genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv och att hänsyn tas till kvinnors och mäns olika förutsättningar och behov. saknas dock underlag för att bedöma utvecklingen ur ett könsperspektiv. Denna fråga bör tas upp i det fortsatta uppföljnings- och utvärderingsarbetet. Även ett barn- och ungdomsperspektiv bör beaktas i arbetet. har inte haft några invändningar när det gäller i läns verksamhet avseende nationella minoriteter. 6.9.147:1 Åtgärder för nationella minoriteter 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Huvuddelen av anslaget används som statsbidrag till kommunerna och inom de områden i som utpekats som förvaltningsområden för samiska respektive finska och meänkieli. Medlen fördelas av i som även tilldelats medel för hanteringen av bidragen till kommunerna och samt för den arbetsgrupp vid som skall följa och utvärdera lagarnas tillämpning. Anslaget täcker också kostnader för inflytande för nationella minoriteter och vissa uppföljningsinsatser. Minoritetspolitiken är ett förhållandevis nytt politikområde och det finns behov av att utveckla verksamheten. Regeringen bedömer att verksamheten bör fortsätta utvecklas i enlighet med intentionerna i den minoritetspolitiska propositionen och målet för politikområdet. Tabell 6.3 Härledning av anslagsnivå för 2004-2006, för 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter Anvisat 2003 statsbudget 1 Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10).