prop · GS035 · 2004-09-24 00:00:00 — Med denna insatsorganisation som grund, innehållande bl.a. personal, materiel och anläggningar, har Försvarsmakten beräknat och fastställt de för grundorganisationen dimensionerande faktorerna. Dessa är för mark- stridsförbanden och amfibieförbanden den årliga volymen totalförsvars- pliktiga, för sjöstridskrafternas enheter antalet fartyg i drift samt för flygstridskrafterna antalet flygtimmar för de kvalificerade flygsystemen. Därefter har en grundorganisationshypotes med ett principiellt produk- tionsutlägg utformats för att bedöma om det är möjligt att utbilda och öva den föreslagna insatsorganisationen inom den givna grundorganisations- hypotesen. Efter detta har de kostnadsdrivande produktionsfaktorerna, dvs. personal- och hyreskostnaderna, beräknats och fastställts. Personal- behovet grundar sig på insatsorganisationens behov, behovet av personal för internationella uppgifter samt behovet av personal för att bibehålla och utveckla nödvändig kompetens. Detta gör att det totala personal- behovet i Försvarsmakten överstiger insatsorganisationens behov. 2004/05:5 slutningsvis har Försvarsmakten beräknat samtliga kostnader för grund- organisationen, inklusive utbildnings- och övningskostnaderna. Regeringen har haft denna planeringsprocess och metod som utgångs- punkt i beredningen av denna fråga. I budgetunderlaget redovisade Försvarsmakten följande ekono- miska fördelning för perioden 2007 (2008). (Miljoner kronor i prisläge genomförandepris 2004). Anslag/Anslagspost/ + - 0 mdkr Tabellen visar enbart anslagsposten 6:1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Övriga reduceringar för att hålla de angivna planerings- ramarna avsågs bli genomförda inom materielområdet (anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling). För varje ekonomisk nivå har först ett förslag till en insatsorganisation . Kostnaderna för förbandsverksamhet och materiel har där- efter beräknats och avvägts för att inrymmas inom ekonomisk ram. Skälet till den trappvisa minskningen av förbandsanslaget är att reduceringar avseende personal- och hyreskostnader faller ut först efter en uppsägningstid som enligt gällande författningar och avtal kan variera från någon månad upp till . Regeringen konstaterar att planeringsalternativen minus och plus i budgetunderlaget endast är överslagsmässigt beräknade. Dessa nivåer är därmed inte produktions- planerade i samma utsträckning som alternativet oförändrad ekonomisk nivå och alternativet minus . Vidare framgår det av budgetunderlaget att reduceringarna i förbandsverksamheten främst består av personal-, totalförsvarsplikts- och hyreskostnader. I Försvarsmaktens budgetunderlag med särskilda redovis- ningar, som lämnades till regeringen , redovisas bl.a. följande om grundorganisationsutvecklingen. Försvarsmakten fram- håller att långsiktighet och effektivitet bör vara styrande för grund- organisationsutvecklingen. Med långsiktighet avses att organisationen är hållbar i mer än en treårsperiod under förutsättning att likartad verksam- Integration av funktioner och system utgör viktiga element i den framtida strukturen. Vidare anför myndigheten att grund- Prop. 2004/05:5 principen för utveckling av grundorganisationen bör vara att driftkost- naderna successivt skall minska. Detta kan innebära att det på kort sikt krävs investeringar och andra kostnadsdrivande åtgärder för att principen skall kunna realiseras. bör enligt myndigheten innehålla kompetens och förmåga att skapa förutsättningar att realisera intentionerna i det nätverksbaserade insatsförsvaret. För att åskådliggöra kopplingen mellan förbanden i insatsorganisa- tionen och de grundorganisatoriska utbildningsplattformarna redovisar regeringen i nedanstående tabell vid vilken typ av plattform olika förband utbildas och övas. Det skall påpekas att de förband som anges i tabellen endast är en exemplifiering. Det är alltså inte fråga om en full- ständig redovisning av insatsorganisationens förband. Operativa lednings- och underhålls- HKV med operativ insatsledning och Insatsledning , , Luft, Info, Log Luftvärnsbataljon 97/70 Luftvärnsbataljon 70 M (mod) Radarflyggrupp (FSR 890) Helikopterbataljon mark/sjöoperativa Försvarsmakten redovisar i budgetunderlaget också målen för grund- organisationen 2008 i de fyra ekonomiska nivåer som regeringen hade angivit i planeringsanvisningarna. vilka allmänna faktorer i form av kompetens (operativa krav) som styr Prop. 2004/05:5 grundorganisationsutvecklingen, nämligen ekonomi, försvarsmakts- gemensam utbildning samt verksamhetsvisa faktorer i form av lednings-, markstrids-, sjöstrids-, luftstrids- och logistikförband samt hemvärns- och frivilligverksamhet. Myndigheten redovisar vidare, för samtliga ekonomiska nivåer, den årliga volymen totalförsvarspliktiga som ligger till grund för planering och beräkning av grundorganisationen. Med detta som grund utarbetade Försvarsmakten en övergripande dimensionering av grundorganisationen i de fyra ekonomiska nivåerna. Mekaniserat regemente inkl inter- 1) H = huvudbas, = sidobas Övriga redovisningar från Försvarsmakten I sitt budgetunderlag redovisar Försvarsmakten bl.a. en utred- ning rörande militärdistriktsorganisationen (MD). Utredningen har sett över ansvaret för territoriell ledning, beredskap, insatser, lokal och regio- nal samverkan med civila myndigheter samt utbildningen av hemvärn och frivilligorganisationer. Utredningen har också lämnat förslag om hur en anpassning kan göras till nya krav och förutsättningar. Denna anpass- ning innebär att kostnaderna för skulle reduceras. Utredningen har redovisat tre handlingsvägar. Den första handlingsvägen innebär att bibehålls, men med vissa personella reduktioner. Den andra handlingsvägen inne- bär att bibehålls, men att MD-staberna sammanförs med något förband och att utbildningsansvaret för hemvärnsförband och stödet till frivilligorganisationerna förs över till aktuell förbandschef. Den tredje handlingsvägen innebär att avvecklas och att operativa insatsledningen (OPIL) inom Högkvarteret tar över ansvaret för den territoriella verksamheten. Försvarsmakten förordar i budgetunderlaget att militärdistrikten . 2004/05:5 utvecklas till en ledningsorganisation för territoriell verksamhet, men med en lägre ambitionsnivå . -de kvarvarande militärdistriktens stabsfunktioner samordnas inom garnison, -antalet militärdistrikt reduceras, -militärdistriktsgrupperna utgå ur insatsorganisationen samt över- föras till förband och enbart ges utbildningsuppgifter och -sex till sju militärdistriktsgrupper avvecklas/alternativt sammanslås med annan grupp samt -ansvaret för mobiliseringsledning överföras till förband. Försvarsmakten kompletterade budgetunderlaget med ytter- I detta underlag lämnar Försvars- makten sin syn på den fortsatta reformeringen. Förslaget innehåller bland annat en redovisning av konsekvenserna av en utveckling av en snabb- insatsförmåga inom Europeiska unionen, personalförsörjning, total- försvarspliktsutbildning och förbandsutbildningssystem, materielförsörj- ning, försvar mot terrorism, ekonomi samt Försvarsmaktens syn på den fortsatta processen. har Försvarsmakten utrett vissa frågor som är av betydelse för utformningen av den framtida grundorganisationen. Regeringen vill i detta avsnitt kort peka på några av dessa utredningar. redovisade Försvarsmakten förslag till regeringen om baseringen av Försvarsmaktens helikoptrar. I en debatt i anförde försvarsministern att baseringen av Försvarsmaktens helikoptrar skall ses i ett större sammanhang och att denna prövning bör ske försvarsbeslut. På det sättet, framhöll försvarsministern, kan frågan om helikoptrarnas basering få en med försvaret i övrigt sam- ordnad lösning. utredde Försvarsmakten förutsättningarna för och konsekvenserna av att organisera ett försvarsmaktsgemensamt under- hållsregemente och ett försvarsmaktsgemensamt ledningsregemente. Grundat på utredningens resultat anser Försvarsmakten att utvecklingen långsiktigt skall riktas in mot att dessa försvarsmaktsgemensamma enheter organiseras. utredde Försvarsmakten också dels förutsättningarna för och konsekvenserna av att utbilda till samtliga säkerhetsförband vid en utbildningsplattform, dels förutsättningarna för att skapa ett framtida markstridscentrum som under Högkvarteret har ett samlat ansvar för utveckling, utbildning och träning av chefer, staber och förband inom markstridsfunktionen. Härutöver utredde Försvarsmakten Försvarsmaktens centrala ledning samt militärdistriktsorganisa- tionen. Vidare slutfördes /04 utredningen om förut- sättningarna för att koncentrera försvarsmaktgemensam teknisk utbild- ning till en gemensam teknisk skola. Regeringen återkommer till dessa frågor i senare avsnitt. redovisade Försvarsberedningen sin rapport för en ny tid (Ds 2004:30). För att möjliggöra en god förståelse för resone- om grundorganisationens utformning redovisar regeringen här relevanta delar av Försvarsberedningens rapport. I rapporten behandlar Försvarsberedningen insatsorganisationens utveckling och framhåller följande. Det är viktigt att medverkar i uppbyggnaden av EU:s krishanteringsförmåga, inklusive förmågan till I arbetet med att höja ambitionen för Försvarsmaktens förmåga till internationella insatser bör det svenska bidraget till utveck- lingen av en europeisk snabbinsatsförmåga, på kort sikt, ses som det enskilt viktigaste inslaget. Uppbyggnaden av insatsförband med hög tillgänglighet förstärker också en mycket viktig kvalitativ aspekt av utvecklingen av insatsorganisationen och förmågan till väpnad strid. Det konkreta målet för Försvarsmaktens verksamhet på kort och medellång sikt, är att skapa användbara och tillgängliga insatsförband. Förändringar bör kunna göras jämfört med den insatsorganisation som är beslutad för försvarsbeslutsperioden 2004. antalet förband som typer av förband. Vidare är förmågan att göra insatser, främst internationella, på kort och medellång sikt den enskilda faktor som mest kommer att påverka Försvarsmaktens verksamhet. Försvarsberedningen anser att det är vanskligt att göra närmare bedöm- ningar av den långsiktiga utvecklingen i insatsorganisationen i termer av antal förband inom existerande förbandstyper och utveckling av nya Dock ingår redan flera nya förband som är tänkta att utveckla helt eller delvis ny förmåga, bl.a. säkerhetsbataljon, IT-säkerhet, luft- buren bataljon och NBC-kompani. Det är enligt beredningen särskilt viktigt att fortsätta utvecklingen av dessa förband för att Försvarsmakten bättre skall kunna möta en mer mångfacetterad hotbild. beredningen att det är nödvändigt att fortlöpande kritiskt pröva behovet av de förbandstyper som finns , relaterat till den säkerhetspolitiska utvecklingen och de ekonomiska restriktionerna. I rapporten redovisar Försvarsberedningen bl.a. följande om grund- Även om nedläggning av kaserner och flyttning av verksamhet till större garnisonsenheter ger små nettobesparingar på kort sikt, är de ändå enligt beredningen nödvändiga för att undvika de framtida kostnader för underhåll och renoveringar m.m. som skulle finnas om alla nu befintliga fastighetsbestånd, övningsfält m.m. skulle Ett högre utnyttjande av befintliga fastigheter, personella resurser och infrastruktur bör i sin tur leda till ökad effektivitet. Försvarsmaktens budgetunderlag, fortsätter Försvarsberedningen, anges att sammanslagning av verksamheter på kort sikt kan komma att kräva Detta överensstämmer med erfarenheterna från de senaste Strävan är dock att sänka driftskostnaderna långsiktigt. Försvarsberedningen konstaterar att det inte finns tillräckligt underlag för att beredningen skall göra några närmare analyser av Försvars- maktens budgetunderlag avseende behovet av utbildningsplattformar. Beredningen inskränker sig därför till att konstatera att den kraftiga reduktion av insatsförband som Försvarsmaktens förslag innebär kommer att medföra tillhörande reduceringar av grundorganisationen. platser där Försvarsmakten funnits kommer verksamheter Försvarsberedningen betonar vikten av att den lösning som presenteras av regeringen är långsiktigt hållbar. Antaganden inför omstruktureringen om besparingar och effektivitetsvinster borde, enligt beredningen, vara dokumenterade så att de går att följa upp. Försvarsberedningen pekar vidare på kopplingen mellan grund- organisationen och utbildnings- och övningsverksamheten samt på att färre förband i insatsorganisationen kommer att innebära färre etablisse- mang i grundorganisationen. Kvarvarande delar av grundorganisationen måste enligt beredningen vara lokaliserade så att goda övnings- och utbildningsförutsättningar kan skapas. Enligt beredningen bör förmåga att uppträda i förband på lägst bataljonsnivå och stridskraftsgemensamt uppträdande samt kompetens att leda förband prioriteras. Vidare bör större och stridskraftsgemensamma förbandsenheter övas regelbundet, då även kontrakterad och färdigutbildad personal bör kunna kallas in. , anför beredningen, utbildas inte en hel bataljon på någon plats i arméstridskrafterna och stridskraftsgemensamma övningar, exempelvis mellan flyg och arméförband, sker i liten eller ingen omfattning. Detta måste enligt Försvarsberedningen betraktas som ett systemfel. Försvarsberedningen delar Försvarsmaktens uppfattning att militär- distriktsorganisationen behöver förändras och reduceras. Beredningen anser att huvudalternativet bör vara att lägga ned hela militärdistrikts- organisationen och föra över de återstående uppgifterna till andra delar av Försvarsmakten såsom utbildningsförbanden i grundorganisationen och den operativa insatsledningen. Den regionala territoriella verksam- heten och försvarsplaneringen bör enligt beredningen i reducerad omfatt- ning föras över till andra delar av Försvarsmakten, liksom utbildnings- verksamhet för hemvärnet och stödet till frivilligorganisationerna. I fråga om ledningsorganisationen anför Försvarsberedningen bl.a. att betydande rationaliseringar och besparingar bör göras inom ledning och försvarsförvaltning. I Försvarsmaktens underlag är 30 procents personal- reduktion vid Försvarsmaktens centrala ledning en förutsättning i alla ekonomiska nivåer. Enligt Försvarsberedningens uppfattning bör dock nivån för reduktionen vara högre än så. Eftersom den insatsorganisation som skall övas och ut- bildas samt personal- och materielförsörjas kommer att bli avsevärt mindre än dagens insatsorganisation bör det ske en anpassning av de samlade resurserna för förvaltningen. Betydande besparingar och rationaliseringar bör kunna ske, anser Försvarsberedningen. Med Försvarsmaktens budgetunderlag och övriga redovisningar, Försvarsberedningens rapport samt det övriga underlag som arbets- gruppen har utarbetat, inhämtat eller tillställts, och som ingår i regeringens beslutsunderlag, kan regeringen nu redovisa en inriktning avseende utformningen av den framtida grundorganisationen. Regeringen redovisar på annan plats i denna proposition överväganden och förslag om ekonomi och om utformningen av insatsorganisationen m.m. Med detta som grund och med tillämpning av den arbetsmodell som redovisats har inriktningen avseende den framtida grundorganisationen kunnat utformas. Traditionellt har frågor om Försvarsmakten behandlats i ordningen led- ningsförband, arméstridskrafter, marinstridskrafter och flygstridskrafter inklusive helikopterförband. Efter ett omfattande utredningsarbete inrättades myndigheten . De tidigare omkring 100 myndigheterna under regeringen slogs ihop till en enda myndighet. Statsmakterna har betonat att Försvarsmakten inte längre består av olika försvarsgrenar utan utgörs av en gemensam för- svarsmakt. Som en följd av detta har statsmakternas strävan varit att åstadkomma försvarsmaktsgemensamma lösningar och därmed integre- ring av likartade verksamheter mellan de tidigare försvarsgrenarna. Regeringen anser att ett samlat försvarsmaktsperspektiv måste genom- syra inte bara verksamhetens bedrivande utan också hur frågor om Försvarsmaktens grundorganisation behandlas och redovisas. Integratio- nen av myndighetens olika delar måste bli uppenbar både i teorin och i praktiken. Regeringen vill åter understryka betydelsen av det försvars- maktsgemensamma. En strävan har därför varit att söka möjligheter att genom integrering skapa en mer rationell och effektiv verksamhet och försvarsmakt. Regeringen anser vidare, som en utgångspunkt, att effektivitet och långsiktighet skall vara styrande för utvecklingen av Försvarsmaktens grundorganisation. Med långsiktighet avses att organisationen är hållbar under förutsättning att likartad verksamhet genomförs. Integration av funktioner och system utgör viktiga element i den framtida strukturen. behövs det färre organisations- enheter än för att försörja insatsorganisationen och därutöver nöd- vändiga kompetenser. Med ett färre antal utbildningsplatser ökar betydel- sen av att de kvarvarande enheterna erbjuder goda utbildningsbetingelser inom ramen för låga fasta kostnader och att de klarar framtida miljökrav. Metod och geografisk viljeinriktning Det är viktigt att inriktningen avseende grundorganisationen är spårbar i meningen att de olika delarna kan härledas till de faktorer som skall styra grundorganisationens utformning. För att göra denna spårbarhet tydlig har regeringen använt följande analysmetod. Inledningsvis har alla organisationsenheter granskats mot följande faktorer. De två sist nämnda faktorerna nedan utgör en sammanfattande värdering av de sex första faktorerna. -Integrerad garnison/organisationsenhet, -Hyreskostnad 2008, -Behov av nyinvesteringar, -Sammanfattande faktorer: *Rationell och effektiv plattform, *Långsiktigt hållbar enhet. Arbetet har därefter bedrivits i två steg. I ett första steg i analysarbetet har regeringen utgått bl.a. från de krav som ställs på insatsorganisationens förband att kunna uppträda i de olika miljöer när det gäller klimat, geografi och hydrografi som landet representerar samt det förhållandet att de för Försvarsmakten nödvändiga kompetenserna måste kunna vidmakthållas och utvecklas. Med utgångspunkt i de olika geografiska förutsättningar som råder avseende bland annat terrängens utseende, klimatologiska och hydro- grafiska förhållanden anser regeringen att utbildning och övrig verksam- het skall genomföras i olika regioner för att insatsorganisationens personal sammantaget skall ha kompetens och förmåga att uppträda i hela landet. För markstridsförbanden innebär detta att verksamhet skall kunna genomföras i såväl norra och mellersta som . För de förbanden innebär detta att verksamheten skall kunna genomföras i såväl som . För flygförbanden innebär detta att verksamheten skall kunna genomföras i såväl norra som . Det är särskilt viktigt att förmåga och kompetens att genomföra väpnad strid i eller i anslutning till bebyggd miljö och i subarktisk miljö ges prio- ritet. För att uppnå de operativa kraven när det gäller att övervaka territorium är det enligt regeringen nödvändigt att förband har baseringsmöjligheter för att kunna lösa uppgifter främst i och i . Flygförband skall, med motsvarande krav som grund, vara baserade i norra och . Regeringen anser vidare att grundorganisationen skall utformas så att de för Försvarsmakten nödvändiga kompetenserna vidmakthålls och utvecklas. Detta bör ske vid särskilda plattformar för att skapa förutsätt- ningar för att kunna utvecklas mot för funktionen specifika kompetens- centrum. Regeringen vill framhålla ytterligare en aspekt som är av grund- läggande betydelse. Regeringen har tidigare i denna proposition redovisat sina säkerhetspolitiska utgångspunkter och frågor om framtida hot. Dessa förhållanden måste också i nödvändig utsträckning återspeglas när det gäller utformningen av grundorganisationen. har enligt regeringen särskild aktualitet när det gäller militära förband och två största städer. och är på olika grunder av stor betydelse för . Regeringen nöjer sig här med att peka på två sådana väsentliga grunder. Den ena är att är huvudstad med säte för bl.a. regering och riksdag. Den andra är att har största hamn. Den förändrade hotbilden innebär bl.a. att de s.k. nya hoten fått en allt större aktualitet. Hotutvecklingen och de två storstädernas position leder enligt regeringen till att det är nödvändigt att tillförsäkra att det finns utbildade militära förband och resurser med uppgift att kunna uppträda i de två nämnda storstadsområdena. Sammantaget leder detta till att regeringen redan i det första steget av analysarbetet har kunnat fastslå att ett antal organisationsenheter för arméstridskrafterna och flygstridskrafterna bör bibehållas och således ingå i den framtida grundorganisationen. I ett andra steg har sedan övriga organisationsenheter ytterligare värderats mot de nämnda faktorerna. Regeringen har efter detta steg kunnat fastslå vilka övriga organisationsenheter som bör bibehållas och Prop. 2004/05:5 ingå i den framtida grundorganisationen. Det bör redan här påpekas att regeringen anser att organisationsenheten Högkvarteret skall bibehållas och vara fortsatt lokaliserad till . Frågor om Högkvarteret eller denna organisationsenhets inre organisa- tion och uppgifter kommer fortsättningsvis inte att behandlas i detta sammanhang. Överväganden kring vissa dimensionerande förutsättningar Regeringen anser det är av central betydelse att grundorganisationens kapacitet medger att insatsförbandens operativa förmåga kan skapas genom utbildning och övningar. Det är vidare nödvändigt att utbild- ningen kan genomföras inom ramen för den stridsenhet i vilken för- banden skall verka. Det är för arméstridskrafterna och amfibiekåren som regel inom allsidigt sammansatt bataljonsstridsgrupp, för sjöstrids- krafterna inom division/stridsgrupp och för flygstridkrafterna inom divisions ram. Det framtida utbildnings- och övningssystemet bör vara utformat så att statsmakternas krav på insats och beredskap och Försvarsmaktens behov av kompetenser därutöver kan innehållas. Kraven på personaluppfyllnad av insatsorganisationen, internationella insatser, beredskap, territoriell integritet och kompetensutveckling bör vara styrande för den årliga pro- duktionen av totalförsvarspliktiga. Den grundorganisationsstruktur som regeringen redovisar är inriktad mot en volym om ca 10 000 total- försvarspliktiga. Inom ramen för utbildningssystemet vill regeringen inleda med att behandla frågan om funktionsutbildning inom markstridsförbanden i för- hållande till en med de mekaniserade förbanden integrerad utbildning. Regeringen konstaterar att det vid utbildningsplattformarna har gjorts ibland omfattande investeringar för den specifika utbildningen. Platt- formarna är vidare utformade för en viss volym totalförsvarspliktiga. Inom ramen för den framtida volymen totalförsvarspliktiga som skall gälla är det väsentligt att skapa en rationell utbildningsverksamhet. Detta innebär att kapaciteten måste utnyttjas optimalt. Regeringen anser att ett system med separata utbildningsplattformar för respektive funktion principiellt bättre sörjer för att kompetensen bibehålls och utvecklas än ett system med integrerade plattformar. I en försvarsmakt som kommer att reduceras skapas bäst förutsättningar för kompetensutveckling m.m. om den ifrågavarande verksamheten samlas på ett ställe och inte sprids ut på flera ställen. Sammantaget anser regeringen att fördelarna blir större med ett system med separata utbildningsplattformar för respektive funk- tion än ett system med plattformar med verksamhet integrerad med mekaniserad utbildning. Utgångspunkten bör därför vara att denna inriktning tillämpas. skall understrykas att när det gäller funktioner med begränsad verksamhetsvolym kan det vara mer fördel- aktigt med en integrerad verksamhet. Synsättet medför således att funktionen i allmänhet prioriteras före en Prop. 2004/05:5 integrerad verksamhet. Detta innebär emellertid inte att olika enheter inte