prop · GR031 · 2004-01-01 00:00:00 — För att öka användningen av design som utvecklingskraft har regeringen förstärkt resurserna till Stiftelsen Svensk Industridesign. Medlen är avsedda för samverkansprojekt i näringslivet. Vidare skall medlen användas till förberedelserna inför det utlysta . Arbetet med att stärka tillgänglighets- och användaraspekten inom arkitektur, form och design fortsätter. Kortare handläggningstider vid miljöprövning Många nyetableringar och utbyggnader av tillverkningsanläggningar kräver prövning enligt och . Handläggningstiden för dessa prövningar är ofta mycket lång, vilket medför kostnader för företagen. I syfte att korta handläggningstiderna utan att hälso- och miljöskyddskraven åsidosätts har fått i tilläggsdirektiv att effektivisera och förenkla miljöprövningen. Insatser för miljödriven utveckling och miljöteknikexport Regeringen gör en satsning på miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport. Miljötekniksektorn är ett av framtidens tillväxt- områden med en snabbt växande världsmarknad. För att skall bli ännu bättre på att utveckla och kommersialisera produkter och tjänster inom miljöteknik behövs starkare länkar mellan den offentliga och privata sektorn. En väl fungerande konkurrens En väl fungerande konkurrens är en förutsättning för en effektiv näringspolitik. En fungerande konkurrens leder till ökad sysselsättning och lägre priser. Arbetet med att effektivisera och modernisera det konkurrens- rättsliga regelverket fortsätter och kartellbe- kämpningen har fortsatt hög prioritet. ekonomi är i stor utsträckning beroende av exportindustrin och utländska direkt- investeringar. I en allt mer internationaliserad värld ökar kraven på ett aktivt handels- och investeringsfrämjande. har även i fortsättningen i uppgift att prioritera främjandet av svenska ekonomiska intressen i utlandet. En central faktor för tillväxten är infrastrukturinvesteringar. Dimensioneringen av de slutgiltiga anslags- nivåerna återkommer regeringen till i samband med ekonomiska vårproposition och allra senast i budgetpropositionen . har i samband med de planer som inkommit till regeringen avseende 2004 till 2015 indikerat att en anslagsökning med ca över behöver skjutas till för att klara de av regeringen utpekade projekten, de redan pågående projekten och projekt långt gångna i planeringen. Utgångspunkten är att området ges särskilt hög prioritet och att de av prioriterade projekten kan genom- föras enligt ursprunglig tidsplan. Full sysselsättning står högst på regeringens dagordning. Det är bara genom en uthålligt hög sysselsättning som en god välfärd, rättvis fördelning och jämställdhet kan värnas. satte regeringen och upp målet att andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen i åldern skulle öka från 2004. Regeringen bedömde då att det behövdes en årlig tillväxt på , och att antalet reguljärt sysselsatta i åldern behövde öka för att målet om 80 procents reguljär sysselsättning skulle nås. Den utvecklingen har överträffats. BNP- tillväxten har varit i genomsnitt och den reguljära sysselsättningen i åldersgruppen har ökat med i genomsnitt . Utvecklingen av andelen sysselsatta belyses i diagram 1.5. För att sätta fokus på förbättringar för de utsatta grupperna i samhället formulerade regeringen ekonomiska vårproposition ett rättvisemål om att antalet socialbidrags- beroende skall halveras. Målet innebär att antalet helårsbidrag skall halveras från 115 1999 till 57 2004. Socialbidragsberoende är ett uttryck för ekonomiska och sociala klyftor. Det medför bristande ekonomisk självständighet och ekonomisk utsatthet för individen. Detta rättvisemål kompletterar sysselsättningsmålet. Utvecklingen av antalet socialbidrag belyses i diagram 1.6. Diagram 1.5 Reguljärt sysselsatta i åldern Källa: (). Diagram 1.6 Antal helårspersoner med socialbidrag har antalet helårsbidrag minskat med 29 000, dvs. Sysselsättningsutvecklingen är avgörande för behovet av socialbidrag. För att nå socialbidragsmålet är det nödvändigt, men inte tillräckligt, att nå sysselsättningsmålet. I bilaga 3 avstäms socialbidragsmålet. Trots denna positiva utveckling är utsikterna små att nå de båda målen 2004. Den reguljära sysselsättningen bedöms bli 2004. En viktig förklaring är den försvagade internationella ekonomins återverkningar i . Andra förklaringar är att antalet studerande samt nettoinvandringen ökat sedan målet fastställdes. Den försämrade konjunkturens negativa effekter på sysselsättningen leder till ökade svårigheter att nå även socialbidragsmålet. Den gynnsamma sysselsättningsutvecklingen för invandrare ökar dock chanserna. Dessutom får regeringens insatser för ökad sysselsättning positiva effekter. Sysselsättningen är central också ur ett jämställdhetsperspektiv. I bilaga 4 redovisas fördelningen av ekonomiska resurser mellan män och kvinnor. Kvinnors förvärvsgrad är lägre än mäns, och kvinnor arbetar deltid i väsentligt större utsträckning än män. var sysselsättningsgraden bland män , medan den bland kvinnor var . Även om dessa nivåer i ett internationellt perspektiv är höga, är de inte tillräckliga. Bland kvinnorna arbetade lång deltid (20 till ), medan motsvarande andel för män var . Regeringen står fast vid målen om 80 procents sysselsättning och halverat socialbidrags- beroende. En hög sysselsättning och minskat socialbidragsbehov är en rättvisefråga. Över 1 miljon människor är beroende av sociala ersättningar för sin försörjning. De kan inte påverka sin inkomst och levnadsstandard. Till följd av otillräcklig utbildning, hälsobesvär, ålder eller diskriminering har de hamnat utanför arbetslivet. För att nå sysselsättningsmålet och social- bidragsmålet måste sysselsättningen öka för alla grupper, men särskilda insatser behövs för följande grupper: Ungdomar: Sysselsättningen bland ungdomar har fallit kraftigt . var av ungdomarna i åldern sysselsatta. är motsvarande siffra . Till stor del beror detta på att fler studerar vidare vilket är en positiv utveckling. måste åtgärder vidtas för att öka genomströmningen i utbildningen och inte i onödan försena ungas inträde på arbetsmarknaden. Ungas vilja att arbeta och att kombinera arbete och studier måste tas till vara bättre. Det är angeläget att kvaliteten i insatserna för arbetslösa ungdomar utvecklas och att ansvarsfördelningen tydliggörs. I samband med gymnasiepropositionen som överlämnas kommer regeringen att ta ställning till de arbetsmarknadspolitiska ungdoms- programmen. Invandrare: Alla skall ha samma rätt och möjlighet att försörja sig med eget arbete. Invandrares sysselsättningsgrad är lägre än för befolkningen i övrigt. Utvecklingen varierar dock inom denna grupp. För både utländska medborgare och utlandsfödda har sysselsättningen ökat snabbare än för de som varit svenska medborgare sedan födseln. Den utvecklingen har dock vänt och mellan och sjönk sysselsättningen något mer för personer med utländskt medborgarskap än för de med svenskt medborgarskap. Sammantaget har utvecklingen varit bättre för de utlandsfödda. Dessa har ökat sin sysselsättningsgrad från . Sysselsättningsgraden varierar starkt beroende på ursprungsland. Även vistelsetiden i är av stor betydelse. Sysselsättningsgraden är högst bland personer som haft svenskt medborgarskap sedan födseln och lägst bland personer med utländskt medborgarskap. Regeringens mål är att sysselsättningsgraden för utrikes födda skall öka och närma sig den för hela befolkningen. Arbetslösa: Arbets- och kompetenslinjen är grunden för svensk arbetsmarknadspolitik. Arbetsmarknadspolitiken skall tydligare inriktas på huvuduppgifterna platsförmedling, insatser för att motverka arbetskraftsbrist och åtgärder för de personer som står längst bort från arbetsmarknaden. var i genomsnitt ca 38 000 personer långtidsinskrivna vid arbets- förmedlingen. Ungefär 45 000 ungdomar i åldern var arbetslösa. Arbetslösheten i är låg i ett internationellt perspektiv men höga välfärdsambitioner ställer högre krav på en framgångsrik arbetslöshetsbekämpning. Äldre: Andelen äldre i befolkningen ökar. Den största befolkningstillväxten kommer att ske i åldersgruppen . Sysselsättningsgraden i denna åldersgrupp var 2002 , vilket är betydligt lägre än genomsnittet på för befolkningen som helhet. Sjuka: Långtidssjukskrivningen fortsätter att öka. Det finns nu 135 000 personer som varit sjukskrivna längre än och dessutom ca 495 000 personer som har sjuk- och aktivitets- ersättning. Sjukfrånvaron måste bringas ned för att minska den enskildes lidande, ge fler chansen att försörja sig genom eget arbete och för att minska samhällets kostnader. För långsiktigt hög sysselsättning måste utvecklingen av sjuk- frånvaron brytas. ekonomiska vårproposition föreslog regeringen en rad insatser för ökad sysselsättning. Uppföljningen visar att åtgärder finns på flertalet områden. Regeringen avser att åter- kommande följa upp och redovisa resultaten av föreslagna insatser. Arbetet med att nå sysselsättningsmålet fort- sätter. Budgetöverenskommelsen med sam- arbetspartierna innehåller insatser som gynnar tillväxt och sysselsättning. På en rad områden behövs bättre analyser av hur arbetsutbudet kan ökas och efterfrågan stimuleras. Regeringen föreslår nu ytterligare sysselsättningsinsatser. -Sänkt skatt för småföretagare Fler och växande företag är avgörande för en god sysselsättningsutveckling. Genom lättnader i de så kallade 3:12-reglerna skall skatten sänkas för småföretagare med sammantaget . -Stärkt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting För att trygga och utveckla vården, skolan och omsorgen behövs tillräckliga resurser. Det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting förstärks . Det kommer positivt att påverka både sysselsättningen i välfärdsektorn och kvaliteten i verksamheten. En väl fungerande och modern infrastruktur är en central faktor för tillväxt och sysselsättning. Infrastrukturinvesteringar skall ges hög prioritet . Investeringar behövs i vägar, järnvägar och bredband. -Bättre undervisning i svenska för invandrare För att underlätta etableringen på arbetsmarknaden för personer som invandrat behövs bra undervisning i svenska för invandrare (sfi). saknar 9 av 10 sfi- lärare adekvat utbildning. Regeringen kommer därför att uppdra åt Myndigheten för skolutveckling att genomföra en riktad kompetensutveckling för sfi-lärare. Det är viktigt att förkorta arbetslös- hetstiderna. Myndigheternas respektive den enskildes ansvar skall göras tydligare och enhetligare. Regeringen återkommer med förslag så att intentioner med de individuella handlingsplanerna får ett tyd- ligare genomslag. Regeringen avser att ge ett uppdrag att jämföra olika utbildningar för att ta fram ett förslag till en förkortad vidareutbildning för vårdpersonal i vården och omsorgen. De åtgärder som vidtagits och som kommer att vidtas för att uppnå målet att halvera sjukfrånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning bidrar till syssel- sättningsmålet. En vanlig dag är det uppskattningsvis 830 000 personer som är sjukskrivna eller som får aktivitets- eller sjukersättning. Regeringen anser det nödvändigt och möjligt att avsevärt minska denna grupp. I avsnitt 1.5.2 redovisar regeringen nya förslag för att minska sjukfrånvaron och bromsa ökningen av antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Regeringen och partierna bakom budget- propositionen är överens om vikten att hålla tillbaka den öppna arbetslösheten och att målet om full sysselsättning ligger fast. -Bättre styrning av arbetsmarknadspolitiken noggrant följa utvecklingen på arbetsmarknaden Regeltillämpningen skall av rättviseskäl inte vara olika över landet. Regeringen avser att förbättra styrningen genom att tydliggöra verksamhetens mål och ändra regelverket. -Möjligheter för äldre att fortsätta arbeta De äldres kompetens och arbetsvilja måste tas tillvara bättre. Flera utredningar har visat på betydelsen av ekonomiska drivkrafter för de äldres intresse att stanna kvar i arbetslivet. Regeringen skall se över möjligheterna till förändringar i regler för att öka de äldres drivkrafter och möjligheter att fortsätta förvärvsarbeta. -Kartläggning av avtalsförmåner Avtalsgrundade förmåner ger en kompletterande ekonomisk trygghet för äldre men kan också påverka äldres intresse för att fortsätta att arbeta. De avtalsbaserade ersättningssystemen skall kartläggas och påverkan på arbetsutbudet analyseras. Förbättrade vidareutbildningsmöjligheter kan bidra till att minska personalbristen i vården och omsorgen och till att stimulera och vidta åtgärder för att pressa ner den öppna arbetslösheten. Inriktningen är att antalet platser i de arbetsmarknadspolitiska programmen skall vara nivå. Utvecklingen skall följas löpande. Regeringen avser även att i samband med ekonomiska vårproposition redovisa ytterligare åtgärder för att nå målet att av befolkningen skall vara reguljärt sysselsatta på den öppna arbets- marknaden. Sjukfrånvaron är för hög. Orsakerna är flera: hårdare krav i arbetslivet vilket bl.a. medfört sämre psykosocial arbetsmiljö, brister i försäkringskassornas och arbetsgivarnas rehabiliteringsarbete, väntetider inom hälso- och sjukvården, ändrade attityder till sjukskrivning, en åldrande arbetskraft samt bristande incitament för arbetsgivare, hälso- och sjukvård och sjukskrivna att motverka sjukfrånvaro. krävs åtgärder på en rad områden och åtgärderna måste följas noga och löpande förbättras. Om regeringens mål att till 2008 halvera frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning inte uppnås, kommer viktiga välfärdssatsningar att trängas undan. En första avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa, samt en närmare beskrivning av målet och hur det skall mätas ges i bilagan Avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa (volym 6, utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp). Sjukdom med påföljande sjukfrånvaro är ett stort problem för den drabbade. Sjukfrånvaron har dessutom stora samhällsekonomiska konsekvenser. har kostnaderna för sjukfrånvaron ökat kraftigt. har antalet sjukpenningdagar minskat. Antalet långtidssjukskrivna har dock fortsatt att öka. Särskilt kvinnor är kraftigt överrepresenterade bland de långtidssjukskrivna. Antalet personer med sjukersättning fortsätter också att öka. Kostnadsutvecklingen belyses i diagram 1.7. Diagram 1.7 Kostnader för sjukfrånvaron Anm.: Sjukersättning hette tidigare förtidspension. gick av all sjukpenning till kvinnor. hade andelen ökat till . Motsvarande siffror för aktivitets- och sjukersättning (tidigare förtidspension) är 2003. Denna överrepresentation förstärks om man beaktar att kvinnor i genomsnitt får en ersättning som är lägre än männens både när det gäller sjukpenning och sjukersättning. Partierna bakom budgetpropositionen är överens om att det är viktigt att den negativa ohälsoutvecklingen bryts och att kostnaderna för ohälsa minskar. Ett system baserat på ekonomiska drivkrafter för att minska ohälsoproblematiken skall införas senast . När ett sådant system och andra åtgärder har införts kan kostnaderna för ohälsan reduceras. Då förbättras förutsättningarna för bl.a. en återgång till tidigare ersättningsnivåer i sjukförsäkringen. Regeringen avser att 2004 återkomma med ett förslag till tidpunkt för återställande av sjukpenningsnivån och ett slopande av den tredje sjuklöneveckan. Nivån på det föreslagna utgiftstaket gör det möjligt att återställa ersättningsnivån . Slutligt ställningstagande tas i budgetpropositionen . En arbetsgrupp med företrädare för Social- demokraterna, bereder skyndsamt frågan. Åtgärder som har genomförts Ett antal åtgärder har genomförts för att minska ohälsan och bryta kostnadsutvecklingen. De viktigaste är: -Obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron i årsredovisningar gäller fr.o.m. . -Vad gäller det förebyggande arbetsmiljö- arbetet har regeringen bl.a. beslutat om stöd till utvecklingsprojekt inom den offentliga sektorn och tillsatt en särskild utredare för att se över vissa frågor om företagshälsovården. -I en särskild proposition (prop. 2002/03:89) som antagit redovisade regeringen förslag om förändringar inom sjuk- försäkringen för ökad hälsa i arbetslivet. Precisionen vid sjukskrivning skall öka genom att heltidssjukskrivning undviks, avstämningsmöten med den försäkrade och berörda parter införs, beslutsunderlagen förbättras, utbildningen i försäkringsmedicin förstärks och försäkringsläkarna blir fler och ges en förändrad roll. Rehabiliterings- utredning från arbetsgivaren görs obligatorisk och tiden med vilande sjukersättning vid arbete förlängs från ett till . -Sjuklöneperioden har fr.o.m. förlängts till dag 21. Beslut har tagits om att införa ett högkostnadsskydd för mindre företag. -Beräkningen av ersättningen vid sjukskriv- ning i form av sjukpenning ändrades . minskades genom att den bas vilken sjukpenningen beräknas på reducerats. -Sjukpenningen till arbetslösa har justerats så att den från inte skall överstiga den högsta arbetslöshetsersättningen. -Många långtidssjukskrivna har ett arbete de inte kan återgå till. För att underlätta för dessa personer att åter komma i arbete inrättas en form av anställnings- stöd. En tidsbegränsad subvention av lönen för de långtidssjukskrivna som får en anställning hos en annan arbetsgivare införs. Stödet skall gälla de långtidssjukskrivna vars arbetsgivares rehabiliteringsansvar har överförts till . -skall senast efter sjukanmälningsdagen ha utrett om det finns förutsättningar för att ge den försäkrade sjukersättning eller aktivitetsersättning i stället för sjukpenning. -Vården har fått extra resurser för ökad tillgänglighet om sammanlagt . -Försäkringskassorna har fått ekonomisk förstärkning för att klara sitt arbete. -Regeringen har tidigare aviserat att en teknisk översyn av reglerna om karensdag skulle genomföras, som en av åtgärderna för ökad hälsa i arbetslivet. En promemoria upprättades inom Social- departementet. Promemorian har remiss- behandlats. Löneavdragets storlek vid sjukdom och beräkningen av detta regleras i kollektivavtalen. Regeringen kommer därför att diskutera frågan med arbetsmarknadens parter. -och Riksförsäkr- ingsverket lämnade på regeringens uppdrag ett principförslag om inrättande av en ny permanent verksamhet inom . Det skall främst kunna vara fråga om stöd i samband med anställning och praktik i arbetslivet, men också vägledning och andra insatser för dem som behöver byta arbete. Verken föreslår t.ex. ett nytt anställningsstöd, rätt till tjänstledighet för sjukskrivna anställda för att pröva annat arbete, stöd till utbildning och högriskskydd för arbets- givare. Regeringen avser att inhämta synpunkter innan ställning kan tas till möjligheterna till ett genomförande. Åtgärder som bör genomföras De åtgärder som redan genomförts bidrar till att klara målet att halvera antalet sjukdagar. Målet är dock ambitiöst och det står klart att det krävs ytterligare åtgärder. Arbetsgivarnas ekonomiska drivkrafter att minska ohälsan förstärks Regeringen och partierna bakom budget- propositionen är överens om att det är viktigt att den negativa ohälsoutvecklingen bryts och att kostnaderna för ohälsa minskar. Ett system baserat på ekonomiska drivkrafter för att minska ohälsoproblematiken skall därför införas . Regeringen anser att arbetet med att förändra socialförsäkringens administration är en mycket viktig åtgärd för att öka effektiviteten i arbetet med att minska ohälsan i arbetslivet så att det nationella målet om halverad sjukfrånvaro kan uppnås till 2008. Ökat ansvar för den enskilde att medverka till återgång till arbetslivet samt åtgärder mot fusk och missbruk Den som är sjukskriven eller har aktivitets- eller sjukersättning har ett ansvar att medverka till åtgärder som gör det möjligt att återfå arbetsförmågan. Försäkringskassorna har begränsade möjligheter att agera till exempel då en sjukskriven inte vill delta i rehabilitering. Det är vidare av fundamental betydelse att transfereringar utbetalas endast till den som är berättigad och då till rätt belopp. I annat fall äventyras transfereringens legitimitet. har redovisat en enkät som visar att över hälften av befolkningen tror att fusk med olika ersättningar och bidrag inom socialförsäkringen är allmänt före- kommande. För att få bättre underlag för hur reglerna tillämpas kommer en arbetsgrupp att bildas inom . Arbetsmiljöarbetet och arbetets organisation behöver förbättras. Ett antal åtgärder har aviserats och påbörjats. företagshälsovården och tillsynen på arbets- miljöområdet. Stöd kommer att ges till utvecklingsprojekt vad avser samverkan mellan arbetsgivare i det förebyggande och rehabiliterande arbetet. Regeringen kommer att följa arbetsmarknadens parters initiativ och åtgärder på området, bl.a. hur initiativ inom trepartssamtalen fullföljs. Sjukersättning högst i taget I budgetpropositionen aviserade reger- ingen att en tidsbegränsning av sjukersättningen skulle införas vad avser nya beslut om ersättning. Frågan har därefter beretts inom och sändes en promemoria med sådant förslag ut på remiss. En viktig remissynpunkt som framfördes, bl.a. från de fackliga organisationerna, var att de arbetsrättsliga aspekterna på förslaget inte var tillräckligt belysta. Frågan har därför beretts vidare och regeringen anser att det är nödvändigt att inhämta arbetsmarknadens parters syn på frågans lösning och därefter möjligt återkomma till med ett förslag. Bättre stöd till och uppföljning av personer med sjukersättning Bland personer med sjuk- och aktivitetsersätt- ning finns det personer som har arbetsförmåga kvar givet att man kan finna ett annat arbete och ge det stöd som behövs. Här finns en potential att öka sysselsättningen som bör tillvaratas. Därför bör samtliga personer med sjuk- och aktivitetsersättning efterhand bli föremål för en ny prövning av arbetsförmågan och få erbjudanden om stöd. 1.6Reformer för rättvisa och trygghet Trygga människor vågar mer. En väl utbyggd välfärd som ger trygghet i förändringen skapar förutsättningar för en mer dynamisk ekonomisk utveckling. Välfärden skall därför fortsätta att byggas ut i den takt ekonomin medger. Parallellt med de utgiftsbegränsningar som aviserades genomförs både och ett antal viktiga välfärdsreformer. Det handlar om höjda pensioner, fler lärare och andra specialister i skolan, förbättrade studiebidrag, allmän förskola samt mer pengar till vården och omsorgen. Därutöver görs satsningar på miljö och infrastruktur, bostadsbyggande, rättsväs- endet och höjt bistånd. De viktigaste reform- områdena framgår av tabell 1.7. Tabell 1.7 Beslutade och aviserade reformer Budgeteffekt i förhållande till föregående år Vård, skola och omsorg 1 Inklusive lånefinansierade investeringar. 1.6.1Barn och unga framtid Trygghet och goda villkor för barnen och deras familjer är en viktig del av välfärden. Satsningar på barn och ungdomar är att investera . och sker viktiga förbättringar. infördes allmän förskola för fyra- och femåringar. Alla barn har därmed rätt till avgiftsfri förskola motsvarande . Maxtaxereformen har också bidragit till att barnfamiljerna fått kraftigt sänkta avgifter för barnomsorgen. Särskilda resurser satsas även fortsättningsvis på personalförstärkningar för att värna kvaliteten i verksamheten. uppföljningar av maxtaxereformen har visat att regeringens ambitioner har infriats. Kvaliteten har upprätthållits. Fler barn tar del av förskolan, men det ökade antalet barn har inte påverkat barngruppernas storlek eller barnens vistelsetid. Inte heller har personaltätheten påverkats negativt. Föräldraförsäkringen stärks både och . Förlängningen av föräldraförsäkringen med får genomslag . har grundnivån i föräldraförsäkringen höjts till per dag och en ytterligare höjning till per dag föreslås . När det ekonomiska läget så medger avser regeringen att gå vidare och stärka föräldra- försäkringen ytterligare genom att höja inkomsttaket i försäkringen. Studiebidraget har utökats från 9 . Det innebär mer för familjer med en tonåring på gymnasiet. De viktigaste satsningarna på barn och unga framgår av tabell 1.8. Tabell 1.8 Satsningar på förskolan och skolan