prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — Tabell 8.10 Förslag till minskade resurser 2004 avseende anslagen för grundutbildning Med anledning av att enskilda myndigheter skall kompenseras för avgifter för revisionen som utförs av , föreslås att utgiftsområdesramen ökar med ytterligare 2004. Beräkningen av kompensationen baseras på de beräknade kostnaderna 2002 för årlig revision. Kompensationen har sedan pris- och löneomräknats till prisnivå. Respektive lärosäte kommer genom detta att erhålla en anslagsökning som fördelas till anslagen för grundläggande högskoleutbildning respektive forskning och forskarutbildning. Anslagsökningen fördelas proportionellt mellan dessa båda anslag för varje enskilt lärosäte. För anslagen till grundläggande högskoleutbildning innebär detta en uppräkning av per capitaersättningarna . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 8.11 Förslag till ökade resurser 2004 med anledning av avgifter till den nya 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer bör för vara: Tabell 8.12 Ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer Humanistiskt, teologiskt, Naturvetenskapligt, tekniskt, 1Utbildning inom det allmänna utbildningsområdet samt övrig verksamhetsförlagd utbildning. 2Avser journalist- och bibliotekarieutbildningar samt praktisk-estetiska kurser inom bl.a. lärarutbildning med inriktning mot samt utbildning vid /vid . För kurser som ges inom ramen för gäller en extra ersättning om per helårsstudent. (Se kapitlet Insatser, avsnittet Grundläggande högskoleutbildning.) De ovan redovisade förändringarna avseende grundutbildningsanslagen innebär att ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer har räknats upp avseende pris- och löneomräkning. Vidare har en uppräkning på gjorts av per capitaersättningarna till följd av den ändrade finansieringen av . Enligt nuvarande regler skall universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare med tillstånd att utfärda examina beakta behovet av särskilt pedagogiskt stöd för studenter med funktionshinder. Lärosätena kan hos ansöka om bidrag för stöd till studenter med funktionshinder. Av anslagna medel för grundläggande högskoleutbildning skall lärosätena vid behov avsätta medel för ändamålet. Den tidigare kraftiga utbyggnaden av högskolan har inneburit ett ökat antal studenter vilket också ökat antalet funktionshindrade i högskolan. Mot bakgrund av att antalet funktionshindrade ökat, har några lärosäten anmält att de som lärosätena skall avsätta i resurser inte längre räcker. Den andel som lärosätena avsätter till funktionshindrade bör öka från till . Regeringens förslag: Högskolelagen (1992:1434) ändras så att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om försöksverksamhet som avviker från organisatoriska bestämmelser i lagen. Ärendet och dess beredning: Inom har upprättats en promemoria med förslag till ändring i högskolelagen (1992:1434) som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall få meddela föreskrifter om att försöksverksamhet får anordnas vad gäller organisationen inom högskolan. Universitet och högskolor samt har beretts tillfälle att lämna synpunkter på författningsförslaget. och 25 lärosäten har lämnat synpunkter på förslaget, varav 22 instanser tillstyrker förslaget och de övriga har inget att erinra mot det. Skälen för regeringens förslag: Högskolelagen (1992:1434) ger universitet och högskolor omfattande möjligheter att besluta om den interna organisationen och anpassa den till lokala och innehållsliga förutsättningar. har det skett en kraftig utbyggnad av högskolan i vilket har förändrat både högskolans samhällsuppdrag och villkoren för högskolans verksamhet. De stora satsningarna på universitet och högskolor ställer nya krav på högskolans inre organisationsformer. av samverkan mellan lärosätena och det omgivande samhället har vuxit fram, liksom behov av tvärvetenskapligt samarbete. Ett lärosätes ledning ansvarar för utformningen av den interna organisationen och för att finna den organisation som passar de egna behoven bäst. Det är angeläget att lärosätena överväger lämpliga organisationsformer med hänsyn till inriktning, storlek och enhetlighet av verksamheten. har i en skrivelse uppmärksammat regeringen på behovet av att de nuvarande reglerna om högskolans beslutande organ bör ses över. Verket har därvid särskilt framhållit att samverkan med det omgivande samhället och tvärvetenskaplighet har kommit att framstå som allt viktigare för universitet och högskolor. Många lärosäten arbetar aktivt med att integrera dessa aspekter i verksamheten och i beslutande organ. Verket har emellertid erfarit att den nuvarande regleringen av beslutande organ val till sådana organ, sammansättningen av dem och uppgifterna för dem i vissa fall kan uppfattas förhindra att aspekter som samverkan och tvärvetenskaplighet kan få spela den roll som anses önskvärd. Detta har även aktualiserats i vissa av verkets tillsynsärenden. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I anslutning till översyn av det särskilda organet för lärarutbildning har några lärosäten kommenterat den nuvarande regleringen och menar att organisationen skall stödja och inte motverka den utveckling som ett lärosäte strävar efter att åstadkomma. Det har vidare framhållits att om de organisatoriska lösningarna inte stämmer överens med regelverket bör detta reformeras för att bättre stämma överens med principerna för mål- och resultatstyrning. högskolelag (1977:218), som upphävdes , innehöll bestämmelser om försöksverksamhet. Möjligheter till försöksverksamhet finns i andra lagar inom utbildningsområdet t.ex. skollagen (1985:1100) och studiestödslagen (1999:1395). Nuvarande utformning av högskolelagen ger emellertid inte något utrymme för att på försök pröva nya organisationsformer. En sådan möjlighet bör finnas. Högskolelagen föreslås därför ändras så att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om försöksverksamhet som avviker från organisatoriska bestämmelser i lagen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166 Studiestödet är en del av utbildningspolitiken och skall bidra till att förverkliga målen för detta område. Verksamheten skall bidra till att personer kan studera utan att begränsas av sina ekonomiska resurser eller av funktionshinder. Inom studiestödsverksamheten finns åtta transfereringsanslag som i huvudsak finansierar bidrag till studerande. De studiestöd som når flest personer är studiehjälp och studiemedel. Dessa stöd är generella och rättighetsstyrda. Därtill finns vissa stöd som riktar sig till speciella grupper i samhället. Dit hör bl.a. rekryteringsbidrag till vuxenstuderande, bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk, bidrag till vissa studiesociala ändamål samt bidrag till vissa organisationer m.m. Studiestöden administreras i huvudsak av (). Myndigheten beviljar studiestöd i form av bidrag och lån samt har hand om återbetalningsverksamheten i fråga om lån. Även andra myndigheter och organisationer fyller viktiga funktioner inom området. Talboks- och (TPB) hanterar bidrag till produktion av studielitteratur för synskadade och andra läshandikappade högskolestuderande och hanterar bidrag till kostnader vid viss föräldrautbildning i teckenspråk. inrättades () som har till uppgift att pröva överklaganden inom studie- Vidare hanterar utbildningsstöd (Sisus), i (LO) och () bidrag vid korttidsstudier. Staten satsar i form av bidrag och räntesubventioner till studerande på gymnasienivå och eftergymnasial nivå. Villkoren för dessa bidrag regleras främst i studiestödslagen (1999:1395), men också i andra lagar och förordningar. För förvaltningsändamål anslås till studiestödsmyndigheterna. Kostnaden för administrationen av studiestödet hänförs huvudsakligen till CSN:s verksamhet. Målet för studiehjälpen är att minska betydelsen av ekonomiska, geografiska och sociala hinder för gymnasiala studier. Studiehjälpen består av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg. Studiehjälpen lämnas huvudsakligen till ungdomar i gymnasieskolan. Studiebidraget är ett generellt bidrag. Extra tillägg är ett behovsprövat bidrag som studerande från inkomstsvaga hushåll kan ansöka om. Likaså är det statliga inackorderingstillägget till studerande utanför det offentliga skolväsendet behovsprövat. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166 precis som det allmänna barnbidraget. Studiemedel, i form av bidrag och lån, skall verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Stödet skall ha en utjämnande verkan mellan individer och grupper i befolkningen och bidra till ökad social rättvisa. Studiemedel skall ha en god effekt på samhällets ekonomiska hushållning . Avsikten med studiemedelssystemet är att alla studerande, oavsett utbildningsnivå, skall kunna finansiera sina studier med studiemedel. Totalbeloppet, summan av bidrag och lån, är detsamma för alla studerande och uppgår vid heltidsstudier till per studiemånad. Bidragbeloppet är skattefritt. Den generella bidragsdelen utgör av totalbeloppet per studiemånad. Till vuxenstuderande på grundskole- och gymnasienivå kan dock ett bidrag med högre belopp lämnas. Det högre bidraget utgör av totalbeloppet per studiemånad. Det finns också en möjlighet för den som är eller äldre att ansöka om tilläggslån. Studiestödssystemet kompletteras av andra stödformer som riktar sig till särskilda grupper. Rekryteringsbidraget vid vuxenstudier syftar till att rekrytera vuxna personer som bedöms ha behov av kompletterande utbildning på grundläggande och gymnasial nivå. Den nya stödformen kan lämnas fr.o.m. . Rekryteringsbidraget är ett särskilt bidrag som enligt lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande kan lämnas vid studier på grundskole- eller gymnasienivå med samma totalbelopp som studiemedel. Ett högre belopp kan lämnas till studerande som före studierna haft en inkomst som är högre än prisnivå. Ytterligare bestämmelser om bidraget finns i förordningen (2002:744) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Som ett led i studiestödsreformen har de särskilda vuxenstudiestöden särskilt vuxen- studiestöd (svux), särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) och särskilt utbildningsbidrag (ubs) avvecklats. innevarande år upphörde övergångsreglerna för de sista vuxenstuderande med undantag för ubs som upphörde . Detta innebär att studiefinansieringen för vuxenstuderande på olika nivåer nu är mer sammanhållet än . Många vuxenstuderande kan få studiemedel med det högre bidraget och personer som inte studerat tidigare kan i vissa fall rekryteras till studier med hjälp av det nya rekryteringsbidraget. Avsikten med bidrag vid korttidsstudier är att via uppsökande verksamhet rekrytera kortutbildade till studier av mindre omfattning för att på så sätt skapa intresse och förutsättningar för en fortsatt längre kompetenshöjande utbildning. Bidrag vid korttidsstudier består av korttidsbidrag och internatbidrag samt bidrag till studerande inom särvux. Bidraget vid korttidsstudier och bidraget till studerande inom särvux lämnas per dag med ett belopp som är knutet till prisbasbeloppet. Innevarande år motsvarar detta . Internatbidraget lämnas med den faktiska kostnaden dock högst med . Målen för de myndigheter som har att hantera studiestöden är att upprätthålla en god balans mellan effektiv ärendehantering, god service och hög rättsäkerhet. Specifika mål för varje myndighet uppställs i instruktion och regleringsbrev. De nordiska samarbetsministrarna beslutade att genomföra en utredning för att sammanställa nordbornas rättigheter till studiefinansiering. I rapporten uppmärksammades studiestödsområdet som ett område där vissa gränshinder för enskilda fortfarande existerar i det nordiska samarbetet. En särskild nordisk arbetsgrupp med experter på studiestödsområdet från respektive land har därför tillsatts med uppgift att bl.a. kartlägga skillnaderna mellan de nordiska ländernas lagstiftning vad gäller möjlig- heten att få studiestöd vid studier i annat nordiskt land. Arbetsgruppen har lämnat en rapport. Det regelverk som inom EG styr prövning av rätten till svenskt studiestöd är främst förordning (EEG) nr 1612/68, om arbetskraftens fria rörlighet och den domstolspraxis som utvecklats på området. Regelverket fastställer rätten till sociala förmåner för migrerande arbetstagare eller egenföretagare och deras familjemedlemmar. pågår förhandlingar om ett nytt direktiv som syftar till att samla två förordningar (bl.a. förordning nr 1612/68) och nio direktiv om fri rörlighet för EU-medborgare och deras familjemedlemmar till en enda rättsakt. Med anledning av regeringsrättens praxis behöver anpassningar göras beträffande reglerna för återbetalning av studielån för utomlands bosatta. För att åstadkomma en likabehandling behöver ändringar göras i äldre lagstiftning eller i övergångsbestämmelserna. Regeringen har därför gett CSN i uppdrag att göra en översyn av bestämmelser om återbetalning av studielån. Uppdraget skall redovisas . Regeringen avser att tillkalla en utredning om diskriminering och annan kränkande behandling inom skolväsendet m.m. Enligt EG-direktivet mot etnisk diskriminering krävs bl.a. diskrimineringsförbud i fråga om sociala förmåner. Utredaren skall därför även analysera studiestödsområdet och överväga samt föreslå nödvändiga författningsändringar för att genomföra det aktuella EG-direktivet. Regeringen har även för avsikt att tillkalla en särskild utredare för att granska regleringen och användningen av personregister och annan behandling av personuppgifter vid CSN och andra myndigheter inom studiestödsområdet. Avsikten är att utredaren skall lämna förslag till de författningsändringar som behövs för den framtida behandlingen av personuppgifter i denna verksamhet. Studiehjälpssystemet har varit föremål för en särskild översyn. Uppdraget slutredovisades genom betänkandet Ekonomiskt stöd vid ungdomsstudier (SOU 2003:28). I regleringsbrevet har regeringen gett CSN i uppdrag att följa utvecklingen och effekterna av det nya studiestödssystemet. Uppdraget skall redovisas . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166 9.3.2Insatser inom andra verksamhetsområden fungerar studiestödssystemen tillsammans med andra trygghetssystem. Förändringar i ett trygghetssystem får ofta följdverkningar inom andra områden. Regeringen tillkallade en särskild utredare som fick i uppdrag att göra en analys av studerandes ekonomiska och sociala situation under den samlade studietiden, inklusive studieuppehåll (dir. 2002:120). Utredaren skall, mot bakgrund av de studerandes skiftande sociala situation, kartlägga samspelet mellan studiestödssystemet och andra förmånssystem som socialförsäkringssystemet inklusive bostadsbidragssystemet samt det ekonomiska biståndet enligt socialtjänstlagen och arbetslöshetsförsäkringen. I tilläggsdirektiv har utredningen fått i uppdrag att analysera förutsättningarna för att införa ett barntillägg till studerande (dir. 2003:13). skall den studiesociala utredningen lämna sitt betänkande. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att se över bestämmelserna om skyddstiden för sjukpenninggrundande inkomst (dir. 2001:104). SGI-utred- ningen har tidigare lämnat sitt slutbetänkande där en ny försäkringsstruktur skisseras med planer på att kunna ordna en särskild försäkringslösning för studerande. Utredningens slutbetänkande (SOU 2003:50) Sjukpenninggrundande inkomst skydd och anpassning är föremål för remissbehandling. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166 Tabell 9.1 Antal studiestödstagare och utbetalda belopp 2002 för de största studiestöden1 2002 (mnkr) 2002 (mnkr) Källa: CSN, Årsredovisning, 1999 till 2002 1Jämförelser med tidigare statistik över antalet studerande per utbildningsnivå är inte fullt ut jämförbar, beroende på att svux och svuxa har avskaffats och att det högre bidraget i studiemedelssystemet har tillkommit. Antalet stödtagare redovisade för olika skolformer är högre än en nettoräknad redovisning eftersom en person kan ha läst på flera skolformer och räknats under varje skolform. 2Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Under fick 927 671 studerande studiestöd. har, utöver de studerande som redovisas i tabellen, fler än 17 000 personer fått bidrag vid korttidsstudier och nästan 900 högskolestuderande med synskada eller läshandikapp försetts med studielitteratur. Vidare har cirka 270 föräldrar fått bidrag till kostnader för utbildning i teckenspråk. Slutligen har 330 funktionshindrade gymnasieelever fått bidrag till kostnader för studier vid riksgymnasierna. lämnades studiehjälp till 398 721 personer, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Antalet personer som fick inackorderingstillägg ökade med , medan det behovsprövade extra tillägget till elever från hushåll med låga Utgiften för studiehjälpen har under uppgått till . har antalet studerande med studiemedel ökat med nästan 37 000, motsvarande , till 472 879 personer. Majoriteten återfinns i eftergymnasiala studier. Könsfördelningen bland studiemedelstagarna är i stort sett oförändrad jämfört , dvs. majoriteten är kvinnor. är , vilket är en minskning jämfört med . Intresset för att förlägga studier utomlands är fortsatt hög. Utlandsstudier bedrivs huvudsakligen på eftergymnasial nivå. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166 utlandsstuderande med studiemedel stabiliserats kring 30 000 personer. Cirka 311 000 studerande i fick studiemedel på eftergymnasial nivå . Av dessa studerar cirka 288 000 i grundläggande högskoleutbildning. Till övrig eftergymnasial utbildning räknas bland annat kvalificerad yrkesutbildning. studerade 266 356 personer med studiemedel på eftergymnasial nivå. Av dessa har drygt 1 120 personer beviljats det högre bidraget. Det högre bidraget ges på eftergymnasial nivå enbart till utbildningsprogram som leder till yrkesteknisk examen, specialpedagogexamen och specialpedagogisk påbyggnadsutbildning. studerade 77 766 på grundskole- eller gymnasienivå med studiemedel. Av dessa hade den högre bidragsnivån. Drygt hälften av dem som studerade på grundskolenivå med studiemedel har haft det högre bidraget, vilket motsvarar drygt 6 200 personer. Utgiften för studiemedel uppgick till , vilket inne-fattar utgifter för studiemedelsräntor och avskrivningar. Tabell 9.2 Antalet studerande med studiemedel (högre bidraget) fördelade efter nivå och kalenderhalvår. Källa: CSN, Årsredovisning 2002 1 Antalet studiemedelstagare redovisade för olika nivåer är högre än en nettoräknad redovisning eftersom en person kan ha läst på flera nivåer och räknats under varje nivå. Möjligheten till studielån, bland studiemedelstagare och vuxenstudiestödstagare, har utnyttjats av omkring 381 200 personer . Lånebenägenheten, dvs. studerande som tar lån i förhållande till antalet studerande som tar emot bidrag, varierar beroende på utbildningsnivå. På grundskole- och gymnasienivå har benägenheten att låna sjunkit till , vilket är lägre än föregående år. På eftergymnasial nivå har av studiemedelstagarna nyttjat lån, vilket är lägre än 2001. Utlandsstuderande har haft den högsta lånebenägenheten. av de studerande utnyttjade lånemöjligheten (se tabell 9.3 Lånebenägenhet i procent). Tabell 9.3 Lånebenägenhet i procent 1999 - 20021 Källa: CSN, Årsredovisning 2002 1 Lånebenägenheten är något annorlunda på terminsnivå och varierar även mellan höst- och vårttermin. I studiemedelssystemet finns möjlighet till ett tilläggslån för studerande som är eller äldre. Tabell 9.4 Totalt antal studerande med tilläggslån fördelade efter nivå och kalenderhalvår Källa: CSN, Årsredovisning 2002 utnyttjade drygt 19 000 personer denna möjlighet. Som tabell 9.4 visar är antalet med tilläggslån störst för gruppen i eftergymnasiala studier. är tre olika återbetalningssystem i bruk parallellt. Det totala antalet låntagare var cirka 1,4 miljoner personer. Låntagarnas skuld till CSN uppgick vid samma tillfälle till . CSN:s upplåning hos () för lån beviljade 1989-2001 utgjorde och för det nya studielånet 17,4 miljarder 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166 Skillnaden mellan låntagarnas skuld till CSN och CSN:s skuld till RGK beror på att myndigheten betalar låntagarnas obetalda räntor till RGK med anslagsmedel. prövades 232 000 nedsättningsärenden avseende återbetalning av studielån, vilket är något lägre än föregående år. Utgiften för lån utgörs främst av ränte- och avskrivningar av studielån. Antalet studerande med särskilt utbildningsbidrag (ubs) har minskat med drygt 15 800 personer jämfört med föregående budgetår. Vidare har antalet studerande med särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) minskat med ungefär 39 500. Utgiften för verksamheten uppgick till . Efterfrågan på information om studiestöd har under det senaste verksamhetsåret varit omfattande. Frågeställningarna har dessutom varit komplexa, vilket ställt stora krav på de två studiestödsadministrerande myndigheterna. Nedan redovisas nyckeltal för CSN:s och ÖKS verksamhet. Tabell 9.5 Nyckeltal för CSN:s verksamhet Källa: CSN, Årsredovisning 1999 till 2002. Som framgår av tabell 9.5 uppvisar CSN, för nästan alla typer av studiestöd, en ökande andel ärenden som avklarats . Jämfört med 2001 har också antalet besvarade samtal ökat markant. Uppgifterna om antalet besök på myndighetens webbsida och användandet av webbsvar visar på en allt större efterfrågan av information beträffande studiestödet. Tabell 9.6 Nyckeltal för ÖKS verksamhet Ordf + vice Ordf Källa: ÖKS, Årsredovisning 2001 och 2002. har varit ÖKS första hela verksamhetsår. Detta innebär att resultatjämförelser med 2001, som endast avser , måste göras med försiktighet. Cirka 4 600 ärenden inkom till nämnden . Den genomsnittliga handläggningstiden ligger inom den sjätte veckan, vilket är något längre än mål om en genomsnittlig handläggningstid . Av inkomna ärenden avsåg merparten överklaganden i studiemedelssystemet och en mindre del studiehjälpen. Drygt 340 överklaganden har avsett studiehjälp, 2 180 studiemedel på gymnasial nivå och 2 040 studiemedel på eftergymnasial nivå. Nio ärenden har avsett rekryteringsbidrag till vuxenstuderande och bidrag vid korttidsstudier. Studiestöd är av stor betydelse för att förmå medborgare att börja studera. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166 stöden utgör en av många insatser som syftar till att rekrytera till utbildning och att minska snedrekryteringen kan dess effekter inte fångas genom enkla resultatmått. Enligt regeringens bedömning har dock insatserna inom studiestödsområdet som helhet bidragit till att målen för utbildningspolitiken har kunnat uppnås. Efterfrågan av studiestöd har stått i nära relation till verksamhetens utveckling. Antalet personer i de olika stödformerna förutom vuxenstudiestöden uppvisar en ökad volym jämfört med . Det färre antalet studerande med vuxenstudiestöd på grundskole- och gymnasienivå beror huvudsakligen på att stöden är under avveckling och på ett minskat antal platser inom vuxenutbildningen. Ökningen av antalet mottagare av studiebidraget är starkt förknippat med befolkningsutvecklingen i berörd ålder. Enligt () befolkningsstatistik kommer antalet i åldersgruppen att öka ytterligare kommande år. Med dagens höga andel direktövergångar mellan grund- och gymnasieskola innebär detta en fortsatt ökning av antalet mottagare av studiehjälpen . börjar av ungdomarna i gymnasieskolan, vilket innebär att i stort sett samtliga går vidare till gymnasiala studier. Behovet av ett extra tillägg till hushåll med låga inkomster har sjunkit . Studiehjälpens syfte att bland annat motverka hinder av ekonomisk, social och geografisk karaktär får därmed anses uppfyllda. Studiehjälpssystemet berördes inte av den studiestödsreform som trädde i kraft . Någon genomgripande översyn av lagstiftningen har inte gjorts på länge och CSN har pekat på behovet av en samlad översyn av studiehjälpssystemet.