prop · GR031d20 · 2004-01-01 00:00:00 — Kunskapsunderlaget bidrar bl.a. till större förståelse och engagemang i lokalt kulturmiljöarbete. Både och fortsätter sina samarbeten med de tre storstadslänen inom ramen för ordinarie verksamhet. Regeringen kommer även fortsättningsvis att följa samarbetet mellan kulturinstitutionerna och de kommuner som omfattas av storstadssatsningen. Storstadspolitikens framtida inriktning har förtydligats via skrivning i den ekonomiska vårpropositionen. De erfarenheter som uppnåtts skall tas till vara och omvandlas till ordinarie strukturer. Regeringen lägger därför stor vikt vid att kulturmyndigheter och institutioner strävar efter att utveckla samverkan med kommuner, andra myndigheter och aktörer i övriga samhällssektorer som omfattas av storstadspolitiken. Inom näringspolitiken utgår stöd till (). Syftet är att åstadkomma en lämplig teknisk terminologi för svenska förhållanden. Språkvårdande insatser görs av flera myndigheter och stöd till detta ges av Klarspråksgruppen. Stöd till språkteknologisk forskning lämnas inom ramen för forskningspolitiken. Insatser för minoritetsspråken och teckenspråket görs bl.a. inom ramen för minoritetspolitiken och handikappolitiken. Regeringen har med anledning av propositionen Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79), lämnat förslag till åtgärder som syftar till att öka tillgängligheten för funktionshindrade inom kulturlivet. Mot denna bakgrund har och fått ett särskilt sektorsansvar för handikappfrågor inom sina respektive verksamhetsområden. Det löpande EU-arbetet på kulturområdet domineras av Kultur 2000-programmet respektive MEDIA-programmet. Kultur 2000-programmet omfattar alla konst- och kulturområden utom de audiovisuella medierna film, tv och video. Programmet löper och den totala budgeten är . tilldelades projekt med svensk huvudorganisatör ca ur programmet. Därutöver tilldelades ca till projekt med svenska medorganisatörer. MEDIA-programmet ger stöd till den europeiska audiovisuella industrin i syfte att stärka dess konkurrenskraft och öka spridningen av europeiska verk. Programmet löper och har en totalbudget på . har erhållit ca i stöd från programmet. EU fördelar även medel från strukturfonderna till projekt med kulturanknytning. har EU inom olika insatsområden bidragit med totalt ca till svenska projekt med kulturanknytning. EU bidrar även till vård av det svenska odlingslandskapet. Stödet utgår till värdefulla natur- och kulturmiljöer i och i anslutning till samt till biologisk mångfald och kulturhistoriska värden i betesmarker och slåtter- Dessutom utgår stöd till natur- och kulturvärden i renskötselområdet. utbetalades ca till hävd av värdefulla natur- och kulturmiljöer medan ca utbetalades för skötsel av betesmarker och slåtterängar. Totalt omfattade budgeten för det nordiska kultursamarbetet 2002 . De största budgetposterna är de två fonderna som delar ut stöd till projekt: och Nordisk film- och TV-fond. fördelade bidrag till 239 projekt. Nordisk film- och TV- fond bidrog bl.a. med stöd till produktion av 24 långfilmer. fördelades medel från kulturministrarnas särskilda medel för strategiska satsningar till projekt på temat det mångkulturella samhället i . Denna satsning fortsätter 2003, därutöver ges även medel till projekt för främjande av digital innehållsproduktion. Under det svenska ordförandeskapet i prioriteras särskilt de mångkulturella aspekterna av kultur- och mediesamarbetet och arbetet med en analys av kultursamarbetet som ett led i revideringen av handlingsplanen Nordiskt kultursamarbete vid årtusendeskiftet. är en av arrangörerna bakom konferensen om ungas integration och inflytande i ett mångkulturellt som äger rum . Vi- dare prioriteras designfrågorna, framför allt genom den stora utställning av nordisk design som öppnas i . Regeringen beslutade att ratificera konvention om åtgärder för att förbjuda och förhindra olovlig införsel, utförsel och överlåtande av äganderätt till kulturegendom. Som en uppföljning av den stora of Culture i , för vilken den stod värd, anordnade Svenska unescorådet ett expertmöte i under temat Cultural Policies for Development. I mötet deltog representanter för ett hundratal länder. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Det informella (on Cultural Policy) är ett internationellt forum genom vilket nationella kulturministrar kan utbyta erfarenheter och åsikter om aktuella kulturpolitiska frågor. Nätverket som omfattar ca 50 länder har framför allt renodlat diskussioner om betydelsen av kulturell mångfald och identitet för social och ekonomisk utveckling. Man har vidare arbetat med utvecklandet av en internationell konvention för kulturell mångfald. hölls det femte INCP-minis- termötet i . Ett resultat av mötet var bl.a. att nätverket skulle arbeta för att skall ta över det fortsatta arbetet med en internationell konvention. Frågan om en internationell konvention för kulturell mångfald behandlades vid . generalkonferens kommer att ta ställning i frågan vid sitt möte . Arbetet på kultur- och utbildningsområdet sker inom de fyra styrkommittéerna för utbildning, högre utbildning, kultur och kulturarvsfrågor. På kulturarvsområdet antogs ett arbetsprogram för styrkommittén för perioden 20022004. Arbetet innebär en uppföljning av konventioner gällande bl.a. arkitekturfrågor, arkeologifrågor och landskapsfrågor. har bl.a. deltagit i projekt vars övergripande syfte är att öka och underlätta kontakter mellan kulturarvsinstitutioner i hela . Genom projektets Internetportal tillgängliggörs aktuell information som kulturmiljölagstiftning, policydokument och uppgifter om administration och organisation inom kulturarvsområdet. Inom kulturområdet prioriteras för ett projekt om dialog mellan kulturer och konfliktförebyggande åtgärder. Teater, dans och musik Teater- och konsertbesöken har ökat kontinuerligt under . Enligt den senaste statistiken över kulturvanorna i går av befolkningen på teater 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 minst en gång och besöker en konsert. Många av teater-, dans- och musikinstitutionerna gör särskilda satsningar på att nå nya publikgrupper, inte minst barn och ungdomar. Andra institutioner och fria grupper inriktar sig på att lyfta fram konstnärliga uttryck från andra kulturer än den traditionellt västerländska. Tack vare en väl utbyggd institutionell infrastruktur finns förutsättningar att nå ut med ett varierat och kvalitativt utbud av teater och musik till landets alla delar. Det regionala nätet av tea- ter-, dans- och musikinstitutioner fick en förstärkt ekonomisk bas 2002, då området tillfördes i reformmedel. har vid bidragsgivningen 2002 prioriterat förstärkningar av musikteaterinstitutionerna samt de minsta länsteatrarna i och på . Ett rikt urval av scenkonst och musik året runt är dock huvudsakligen förbehållet invånarna i storstadsområdena och länens huvudorter. Turnéverksamhet är därför ett viktigt komplement. En stor del av de fria grupperna turnerar regelbundet, särskilt de grupper som spelar för barn och ungdomar. Enligt den senaste statistiken spelas nästan hälften av de statsstödda teatergruppernas föreställningar på turné utanför hemkommunen. Regeringen har successivt ökat stödet till de fria grupperna, som uppgick till ca (inklusive de arrangerande musikföreningarna). Sammanlagt fördelades ca till de fria teater-, dans- och musikgrupperna , varav teatergrupperna stod för ca . har i sin bedömning av ansökningarna strävat efter en tydligare relation mellan den planerade verksamheten och beviljat bidrag. Detta också för att bidra till rimligare anställningsvillkor. har vissa grupper beviljats treåriga produktionsstöd, i syfte att ge grupperna bättre förutsättningar för långsiktig planering. Staten har ansvar för att nationalscenerna och övriga riksinstitutioner ges realistiska förutsättningar att fullgöra sina breda uppdrag. Nationalscenerna redovisar en fortsatt positiv publikutveckling och höga beläggningsgrader. Operan har vidtagit åtgärder för att förbättra sitt ekonomiska resultat. De engångsmedel som anvisades Operan och för riktade insatser i syfte att nå en publik utanför resulterade för Operans del i ett samarbete mellan Operan, Rikskonserter och Folkparkerna, och för del med utökade satsningar för barn och unga och hemsidan. turnerade delar av internationella gästspel inom landet. Rikskonserter erhöll extra anslag för riktade regionala insatser och utveckling av den mångkulturella musiken. Regeringen ser positivt på att antalet konserter i bl.a. ökat samt att Rikskonserter bedriver ett riktat aktivt arrangörsarbete för den mångkulturella musiken vilket resulterat i ett utökat antal konserter. De nationella kulturpolitiska målen förutsätter även ett hållbart nätverk av regionala och lokala kulturinstitutioner. De regionala och kommunala huvudmännen har det avgörande inflytandet över verksamhetens omfattning och inriktning och därmed också det ekonomiska ansvaret för regionens institutioner. Staten har dock medverkat till uppbyggnaden av det regionala institutionsnätet och ger ett omfattande årligt verksamhetsstöd. Genom prioriterade satsningar har dansen fått en allt starkare position inom kulturlivet, trots att konstarten lider av avsaknaden av en fast regional struktur. innebar dock ett särskilt uppsving för konstarten. Stödet till de fria dansgrupperna förstärktes och genomförde en lyckad seminarieserie med benämningen Danslyssning. Denna låg sedan till grund för den av och arrangerade danshearingen . Det framkom då att man på dansområdet inte självklart bör eftersträva samma typ av infrastruktur som t.ex. teaterområdet. I syfte att öka spridningen av danskonst i hela landet, fördjupa samverkan mellan regionala institutioner och organisationer samt förbättra de fria koreografernas och dansarnas arbetsmarknad har statens insatser på dansområdet förstärkts och följs upp av ytterligare satsningar i årets budgetproposition. Statens insatser på musikområdet är främst av generell karaktär. Genom att olika musikgenrer utövas i skilda miljöer och under skilda förutsättningar omfattas de dock i varierande grad av det statliga stödet. Den s.k. klassiska musiken har av tradition en stark ställning inom de offentligstödda musikinstitutionerna, medan andra musikformer främst tillhör det fria musiklivet. Det är regeringens bedömning att de senaste årens satsning på arrangörsföreningarna har gynnat bredden och mångfalden i musiklivet. Den svenska scenkonsten har genomgått både förändring och utveckling . Genom den institutionella utbyggnaden, de fria gruppernas och de lokala arrangörernas verksamhet har antalet besökande ökat inom hela teater-, dans- och musikområdet. Sammantaget bedömer regeringen att den statliga bidragsgivningen på teater-, dans- och musikområdet har haft stor betydelse för utvecklingen, sett i förhållande till de kulturpolitiska målen för verksamheten. Litteraturen, läsandet och språket Läsvaneundersökningar visar att bok- och tidskriftsläsning har stor utbredning i befolkningen. En undersökning från visar dock att andelen bokläsare i inte ökat , efter det att mervärdeskatten på böcker sänkts från , men att befintliga läsare har ökat sitt läsande. Framförallt har sporadiska läsare övergått till att läsa oftare. Av branschstatistik framgår också att medlemsförlagens försäljning av böcker är fortsatt mycket hög. Ökningen var , vilket innebär totalt 35,6 miljoner sålda böcker . Antalet nya titlar och nya upplagor ökade dessutom något . Även originalutgivningen av barn- och ungdomslitteraturen har ökat. Branschstatistiken visar därutöver att bokklubbarnas försäljning mattats och att förlagens försäljning till bokhandeln spelar en allt större roll. Förlagens försäljning till biblioteken uppvisar dock en fortsatt svag utveckling, som enligt branschen kan förklaras med att en växande del av bibliotekens inköp sker från bokhandeln. Av tredje delrapport (SOU 2003:76) framgår att mervärdesskattesänkningen har lett till billigare böcker och tidskrifter. Enligt () mätningar har bokpriserna generellt sjunkit med 8,1 ± och priserna på tidskrifter har sjunkit med 8,8 ± . Förutsatt att branschen har en genomsnittlig kostnadsökning, som motsvarar konsumentprisindex generellt samt en oförändrad marginal skall prissänkningen vara för böcker och för tidskrifter. När det gäller olika litteraturkategorier noteras att prissänkningen fått bättre genomslag 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 för skönlitteratur och barnlitteratur men sämre för facklitteratur. Även prissänkningen för olika tidskriftskategorier varierar. bedömning av SCB:s mätresultat vad avser böcker är försiktig med hänvisning till framförallt vissa osäkerhetstal och titelurval. SCB understryker även att prisförändringen för hela perioden skall ses som preliminär då helårsuppgifter ännu inte finns tillgängliga. Regeringen fäster fortsatt stor vikt vid att en sänkt mervärdesskatt får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker och tidskrifter. arbete med att verka för detta och följa utvecklingen är därför av stor betydelse. Ett mål för kommissionens arbete är att läsandet skall öka i alla grupper, vilket också är ett uttalat litteraturpolitiskt syfte med den sänkta mervärdesskatten på böcker och tidskrifter. bedömning är att försäljningsökningen är en indikation på att läsningen i samhället har påverkats av en sänkt mervärdesskatt, men att de undersökningar som gjorts inte visar att bokläsandet har breddats till nya grupper. skall enligt sina direktiv slutligt redovisa sitt uppdrag . har givit regeringen till känna att samtliga stödformer inom anslaget Litteraturstöd utvärderas så att det tydligt framgår om målsättningen med stöden har uppfyllts (bet. 2002/03:KrU1, rskr. 2002/03:57). Regeringen kan i det sammanhanget konstatera att på eget initiativ genomfört flera utvärderingar av de statliga stöden på litteraturområdet och att det kan finnas anledning att analysera dessa närmare. Det gäller t.ex. en utvärdering av det utvidgade stödet för utgivning och distribution av litteratur som infördes . Regeringen avser att genomföra en sådan fördjupad analys av rapporter och kommer vid behov även att låta genomföra särskilda utvärderingar för att kunna bedöma om målsättningen med stöden inom anslaget Litteraturstöd har uppfyllts. Därefter avser regeringen att återkomma till med en redovisning. kunde av förlagens bidragsansökningar om stöd till utgivning och distribution bifallas. Inköpsstöd till folk- och skolbibliotek utgick till 271 kommuner . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Staten ger årliga bidrag till den regionala biblioteksverksamheten för en kompletterande medieförsörjning, rådgivning, information, fortbildning och specialtjänster i syfte att främja utvecklingen av kommunbiblioteken i regionen. Bidrag till utvecklingsprojekt som syftar till strategiskt utvecklingsarbete för att stärka folkbibliotekens ställning och att förändra och förnya bibliotekens olika verksamheter har prioriterats . har också tagit initiativ till ett nätverk på nationell nivå med berörda myndigheter i syfte att utveckla samarbete och därigenom främja tillgången till biblioteksservice vid folkbiblioteken för de vuxenstuderande. Regeringen bedömer att länsbiblioteken har en fortsatt mycket viktig uppgift när det gäller att stödja de lokala folkbibliotekens utveckling av särskilda områden, t.ex. barn och unga, funktionshindrade och mångkulturella miljöer. Läns- och regionbiblioteken har också en viktig uppgift för olika samverkansformer på regional nivå när det gäller att öka utbudet och kunskapen om Internettjänster, upphandla databaslicenser, finna nya former för att förenkla och förbättra informations- och medieförsörjningen m.m. Av årsredovisning m.fl. skrivelser framgår att flera initiativ till samverkan tagits av t.ex. länsbiblioteken på grund av framför allt utvecklingen av ny teknik och ett ökat antal vuxna studerande. Statligt bidrag utgår till En bok för alla AB för utgivning av kvalitetsböcker till lågt pris. Utgivningens inriktning är skönlitteratur för vuxna, barn och ungdomar. En omfattande ombudsverksamhet har byggts upp på arbetsplatser och inom föreningslivet. uppgick antalet bokombud till ca 3 000 personer. I syfte att förbättra tillgången till barn- och ungdomslitteratur förstärktes anslaget till En bok för alla och utgivningen har därefter uppgått till 30 titlar för barn och ungdom och 20 titlar för vuxna. Det låga priset, titelbredden, utgivningens kvalitet och det etablerade varumärket samverkar med en väl fungerande läsfrämjande verksamhet som visar på positiva resultat. Regeringens bedömning är att avtalet mellan staten och En bok för alla AB bör omförhandlas för perioden t.o.m. med oförändrad inriktning. Utlåningen av DAISY-talböcker från Talboks- och (TPB) har ökat och utgör i dagsläget av TPB:s totala utlåning av talböcker. Likaså har antalet punktskriftslåntagare i likhet ökat. Försäljningen, förslagen till förvärv samt aktiviteten hos utskrivningstjänsterna på punktskrift har varit fortsatt hög. När det gäller lättlästa böcker har försäljningen till bokhandel och bibliotek ökat . Upplagan för nyhetstidningen 8 SIDOR ökade och tidningen fortsätter att möta mycket positivt gensvar från målgrupperna. Talboks- och och nyhetsinformation och litteratur medverkar till att funktionshindrade kan ta del av litteratur, tidskrifter och nyheter. Syftet med statens stöd till kulturtidskrifter och prenumerationsstöd till folkbiblioteken är att garantera en kulturellt värdefull mångfald i utbudet och öka tillgängligheten. Statistiska undersökningar visar att tidskriftsläsandet har ökat och att det finns tecken på att antalet kulturtidskrifter blir fler, trots, i vissa avseende, fördyrad distribution och minskat antal biblioteksprenumerationer. Med utgångspunkt i kulturtidskriftskatalogen, , finns ca 530 tidskrifter varav ett 80-tal utgörs av webbtidskrifter. Jämfört med föregående år är det en ökning med 60 tidskrifter. Regeringen anser att det statliga stödet till kulturtidskrifterna med stor sannolikhet har medverkat till ökad bredd och tillgänglighet. De relativt små statsbidragen är en förutsättning för många kulturtidskrifters existens. Väsentligt för kulturtidskrifternas positiva utveckling är också de statliga insatserna i form av kulturtidskriftskataloger och olika utvecklingsprojekt. Ett fortsatt problem för kulturtidskrifterna är bl.a. att finna fungerande distributionsformer. Tidskriftsverkstäderna har dock utvecklat sin kompetens när det gäller distribution och marknadsföring. ger också Nätverkstan Ekonomitjänst och i bidrag i syfte att nya distributions- och marknadsföringsåtgärder prövas. När det gäller kulturtidskrifternas möjlighet till produktion och distribution avser regeringen att fortsätta den dialog med kulturtidskrifterna som påbörjats. Totalt inkom 249 ansökningar om produktions- och utvecklingsstöd . Det är en ökning jämfört . av ansökningarna om produk- tionsstöd och av ansökningarna om utvecklingsstöd bifölls . Ett internationellt litteraturpris till minne instiftades av staten . Priset är ett årligt internationellt barn- och ungdomslitteraturpris på som bl.a. kan utgå till författare och illustratörer. delades det första litteraturpriset ut vid en för allmänheten öppen ceremoni på . Verksamheterna vid och bedrivs i enlighet med de syften som staten har med bidragsgivningen. Nämnderna har stor betydelse för att en aktiv språkvård och språkforskning bedrivs. Regeringen avser att återkomma till med förslag på åtgärder i syfte att öka förutsättningarna för en långsiktig språkpolitik. Utvecklingen inom samtidskonstområdet är stark och genom den statliga bidragsgivningen får utställningslivet i landet ett viktigt stöd och fler människor ges möjlighet att ta del av utbudet. Enligt den senaste kulturvaneundersökningen har besöken på konstutställningar och konstmuseer ökat . av alla män och av kvinnorna besöker en konstutställning . har konstens tillgänglighet ökat på många orter och i många miljöer över hela landet. har även riktade insatser utförts för att öka och förbättra tillgängligheten till föremåls- och arkivsamlingar inom området. I arbetet med att skapa en arena för samtidskonst har ett antal regionala museer använt det statliga stödet till museipedagogiskt utvecklingsarbete inom området bildkonst. Alla regioner med länskonstnärer har genomfört länskonstnärsmöten, där diskussioner förts om den regionala strukturen för konsten. För att öka tillgängligheten inom området främst med barn- och ungdomsinriktade prioriteringar har särskilda insatser inom bildkonstpedagogiken utförts framför allt utifrån verksamheten på museer och konsthallar. Konstmuseer och konsthallar är företrädesvis lokaliserade till landets större städer. Detta får till följd att storstadsbor oftare går på konstutställningar än personer bosatta i mindre orter men även sociala skillnader är påtagliga när det gäller tillgängligheten på bildkonstområdet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 hållandet utjämnas något av den kontakt med bildkonsten som möjliggörs genom den omfattande utställningsverksamheten inom de konstfrämjande organisationerna på arbetsplatser, privata gallerier och i föreningslivet över hela landet, även om detta arbete bedrivs med betydligt mindre resurser. Genom statens inköp av bildkonst berikas den offentliga miljön i vid mening. Konstinköpen har också stor ekonomisk betydelse för såväl konstnärer som gallerier och andra försäljningsställen. Det stöd till konstinköp som fördelas till och parker, bygdegårdar och nykterhetsorganisationernas samlingslokaler berör många. Förutom miljontals besökare i landets omkring 2 400 föreningshus och folkparker, berörs även de många yrkesverksamma konstnärer som inbjuds att delta i inköpsutställningarna. Statens konstråds verksamhet styrs till stor del av nybyggandet i landet. Det statliga byggandet har främst varit inriktat på universitet och högskolor, där en rad konstprojekt också genomförts. Genom samverkan med bl.a. kommunerna bidrar till att sprida samtidskonst till icke-statliga miljöer med stor offentlighet, t.ex. bostadsområden, skolor och trafikmiljöer. mål att sprida kvalificerade uppdrag till många konstnärer ger ökade försörjningsmöjligheter för konstnärer i hela landet. Dessutom gör rena konstinköp. förvärvade konst samt fördelade uppdrag till konstnärer för . har vid bidragsfördelningen på bild- och formområdet 2002 lagt särskild vikt vid verksamheter som främjar konstnärernas villkor och möten med publiken. I synnerhet prioriteras verksamheter som når olika publikkategorier och ger ökade möjligheter att se bildkonst över hela landet, liksom verksamheter som utvecklar olika metoder och samverkansformer eller innebär erfarenhetsutbyte nationellt och internationellt. Regeringens samlade bedömning är att statens insatser för bildkonsten har haft stor betydelse för utvecklingen inom området. Trots avsaknaden av en central struktur på bild- och formområdet bidrar insatserna till att göra den samtida bildkonsten tillgänglig för så många som möjligt, som förutsättningar ges för hög kvalitet i det konstnärliga arbetet. är behovet av utställningslokaler för olika former av bild- och formkonst stort, i synnerhet för den 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 nyskapande och oetablerade konsten i landet. Av särskild vikt för bild- och formområdets utveckling är även det konstfrämjande arbetet att göra inbrytningar i nya publikgrupper. Arkitektur, form och design har etablerat arkitekturen och förstärkt dess position som ett angeläget kunskapsområde såväl bland allmänheten som inom statliga myndigheter, kommuner, organisationer och företag. Regeringen bedömer att det nationella handlingsprogrammet för arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117) bl.a. har bidragit till att öka kunskapen om vikten av god arkitektur. På grund av miljöproblem i de nya museilokalerna stängde sin publika verksamhet på . beräknas museet kunna återinviga sina ordinarie lokaler.