prop · GR031d32 · 2004-01-01 00:00:00 — Stor inverkan på varuimporten har även exporten av varor. Exporten av bearbetade varor väntas öka med i genomsnitt under prognosåren vilket ökar industriföretagens behov av att importera insatsvaror. Hushållens konsumtion fortsätter att utvecklas positivt i linje med utvecklingen de senaste ett och ett halvt åren. Eftersom priserna på importerade produkter sjunkit är det sannolikt att konsumtionen alltmer riktas in mot importerade, snarare än inhemskt producerade, varor. I likhet med exporten av varor är även importen av varor till viss del beroende av utvecklingen inom teleproduktmarknaden. Det exakta sambandet mellan export och import av teleprodukter är svårt att fastställa, eftersom det i många fall rör sig om olika typer av varugrupper, men samvariationen dem emellan är stark. Således motsvaras den senaste tidens svaga teleproduktexport av en svag import av teleprodukter. minskade importen inom denna varugrupp . Den totala varuimporten exklusive teleprodukter var däremot i det närmaste oförändrad jämfört med året innan vilket kan jämföras med en minskning om då teleprodukterna inkluderas. Marknaden för telekomprodukter bedöms återhämta sig under loppet av 2004 (se även fördjupningsruta s. 37) och först då väntas importen inom denna sektor komma att ge ett positivt bidrag till den totala varuimporten. Sammantaget stiger den importviktade efterfrågan såväl som som priserna på importerade varor väntas utvecklas mer dämpat än priserna på inhemskt producerade varor. Importen väntas fortsätta att öka och med fallande varuimport bedöms importen av varor totalt öka och . På grund av en ny insamlingsmetod är utfallen för tjänstehandeln under de senaste kvartalen ovanligt osäkra. De nya metoderna har också gett upphov till stora variationer i tidsserien, vilket medför att framskrivningar av utvecklingen är behäftade med stor osäkerhet. Resandet verkar emellertid stabiliseras, vilket understryks av att branschorganisationer och företag antyder en viss återhämtning av resandet mot slutet av innevarande år. I takt med att den inhemska och internationella konjunkturen stärks, ökar varuhandeln vilket i sin tur torde medföra att efterfrågan på transporttjänster stiger. När företagens vinster förbättras och investeringarna ökar, antas behovet av olika konsulttjänster också stiga. Redan nu verkar t.ex. den finansiella sektorn se en ökad efterfrågan på finansiella tjänster. Dessutom är tjänsteinnehållet i exportindustrins försäljning stort, vilket indikerar att även tjänstehandeln påverkas positivt av en ökad varuhandel. Nettoexporten av tjänster under har under innevarande år utvecklats starkt, vilket har medfört att tjänstehandeln ger ett positivt bidrag om till BNP-tillväxten innevarande år. Även 2004 beräknas nettoexporten av tjänster ge ett svagt positivt bidrag för att därefter, under kalkylåren, ge ett svagt negativt bidrag. Bytesbalansöverskottet uppgick till 2002. Det motsvarar av BNP. Det stora överskottet beror främst på den goda utvecklingen av varuhandeln med länder utanför euroområdet, vilket i sin tur har understötts av en gynnsam relativprisutveckling. Handelsbalansen väntas stärkas, vilket främst beror på att svenska exportpriser inte bedöms sjunka i samma utsträckning som . Den främsta bidragande orsaken till den starka bytesbalansen är dock den förbättrade tjänstebalansen. Med tanke på den osäkerhet som har uppstått i och med de nya insamlingsmetoderna bör dessa uppgifter dock tolkas försiktigt. 2003/04:1 BILAGA 2 Faktorinkomsterna och de löpande transfereringarna, där bl.a. EU-avgiften ingår, bidrar till att bytesbalansen minskar. Det finansiella sparandet, vilket utgörs av bytesbalansen och kapitaltransfereringarna, beräknas öka som andel av BNP, från 2002 till 2003, för att öka ytterligare till . Miljarder kronor, löpande priser, om ej annat anges -0,7 -26,5 -24,8 -26,1 -18,7 -14,8 -17,0 -2,1 -2,3 -2,0 -16,6 -12,5 -15,0 -27,0 -15,8 -20,7 -0,7 -9,7 -6,0 Anm.: Bytesbalansen visas enligt definition. 1Finansiell sparande utgörs av bytesbalans och kapitaltransfereringar. Källor: och . En geografiskt uppdelad handelsbalans visar att det främst är handeln med länder utanför euroområdet som har gett upphov till det stora bytesbalansöverskottet. I diagrammet nedan visas hur handelsnettot utvecklats gentemot länder inom och utom euroområdet. Diagram 4.2 Handelsnetto som andel av BNP EU, exkl. euroområdet Anm.: är exkluderat från beräkningarna. Bruttonationalinkomsten, BNI, erhålls genom att till BNP i löpande priser addera svenska inkomster från utlandet och subtrahera utländska inkomster i . BNI ligger till grund för beräkningar av bl.a. biståndsanslag och avgiften till EU. Till följd av att räntebetalningarna till utlandet är höga är BNI lägre än BNP, men skillnaden beräknas minska framöver. Miljarder kronor, löpande priser 1Löner, kapitalavkastning, subventioner och skatter netto gentemot utlandet. Källor: och . 2003/04:1 BILAGA 2 Telekombranschen har varit behäftad med en krisstämpel. Ett exempel på detta är största exportbolag . Efter att bolagets försäljning minskat och , spår i likhet med andra systemleverantörer att världsmarknaden för deras huvudprodukt, mobilsystem, kommer att falla med åtminstone eller mer . Det har dock kommit vissa försiktiga signaler från både leverantörer och operatörer om att situationen kommer att förbättras . Finns det fog för denna försiktiga optimism och därmed även en bättre exportutveckling för svenska telekomprodukter? En stor del av svaret på frågan står att finna hos mobiloperatörerna. De stora europeiska mobiloperatörerna lider fortfarande av en hög skuldsättning. Den uppstod kring då bolagen bl.a. bjöd över varandra i samband med tilldelningen av licenser för utbyggnaden av den tredje generationens mobilsystem (), samt genomförde många dyra företagsköp. Den senaste tidens nyhetsflöde pekar på att situationen är på väg att förbättras. Operatörerna har amorterat ned sina skulder och den finansiella situationen har därigenom stabiliserats, vilket också illustreras av den senaste tidens minskade krediträntedifferenser. : Räntedifferens företagsobligationer utgivna av teleopera- Anm.: Swapränta=referensränta för krediter. Förutsättningarna för att investeringarna i mobilsystem ska återhämta sig bedöms ha förbättrats. Det finns redan vissa tecken på ökade investeringar bland de operatörer som har genomfört förhållandevis stora besparingar och dessutom har en förhållandevis låg skuldsättning. Den kanske främsta drivkraften för ytterligare investeringar i mobilsystem är att ökad konkurrens på mobilmarknaden kan komma att leda till lägre priser, vilket därmed bidrar till ökade samtalsvolymer. Ökade samtalsvolymer kräver i sin tur ytterligare investeringar i mobilnäten, dvs. Vad händer då med mobiloperatörernas lönsamhet om priserna sänks och volymerna ökar? Den allmänna uppfattningen bland operatörer och analytiker är att priselasticiteten för mobilsamtal är mindre än 1. Med andra ord, om en operatör sänker sitt pris så kommer inte volymökningen att kompensera inkomstbortfallet från prissänkningen. Det skulle innebära att den genomsnittliga intäkten per användare sjunker. Om priserna på mobiltelefoni sjunker och närmar sig priset för fast telefoni kan den positiva substitutionseffekten emellertid komma att överträffa den negativa effekten från priselasticiteten. Exempel från , där mobilsamtalspriserna fallit och priset på mobilsamtal är lägre än i , tyder på detta. Där har lägre priser bidragit till en markant ökning av samtalstrafiken i samband med att användarna gått från att använda sin fasta telefon till att i allt större utsträckning använda sin mobiltelefon. Det är troligt att operatörerna i allt högre grad kommer att välja att investera i 3G-system i stället för att uppdatera sina gamla system. Dels på grund av att 3G-systemen klarar av en betydligt högre trafik än de äldre mobilsystemen. Dels därför att konkurrenssituationen och kundernas efterfrågan sannolikt kommer att kräva att operatörerna kan erbjuda kunderna de tjänster som möjliggör. Vidare har priserna på 3G-system fallit markant . Dessa kostnadsreduktioner kommer sannolikt att fortgå eftersom konkurrenssituationen bland leverantörer är tämligen hård. Vad som också talar för att bolagen snart är tvungna att investera i nya mobilsystem är myndigheternas täckningskrav. I t.ex. ligger ett generellt krav på de operatörer som innehar 3G-licencer om att av befolkning ska kunna använda sig av deras 3G-nät vid slutet av 2005. Det är alltså sannolikt att försäljningsvolymerna för mobilsystem kommer att öka framöver. Konkurrensen bedöms dock vara fortsatt hård och prispressen kommer sannolikt att fortsätta. Efter en mycket kraftig ökning av näringslivets produktion8 var utvecklingen och 2002 svag. har produktionen i näringslivet ökat med i förhållande till . Den fortsatt låga tillväxten förklaras dels av den svaga internationella konjunkturen, dels av att inhemsk efterfrågan på näringslivets varor och tjänster är låg. Tabell 5.1 Näringslivets produktion El-, gas-, värme- 2Exklusive ofördelade banktjänster. Källor: och . Produktionen i näringslivet som helhet bedöms fortsätta att utvecklas svagt under återstoden av 2003 för att växa starkare 2004. Konjunkturläget för industrin började stärkas under inledningen av 2003, trots osäkerheten i samband med konflikten i . Enligt (KI:s) barometer är emellertid förväntningarna dämpade. Under slutet av väntas en lagerkorrigering samt en fortsatt låg investeringsaktivitet hålla tillbaka industriproduktionen. Det är först under nästkommande år som produktionen i industrin bedöms ta fart i takt med att den inhemska efterfrågan stiger och den internationella konjunkturen förstärks. Hushållens efterfrågan på tjänster förutses vara förhållandevis god under hela prognosperioden medan industrins efterfrågan på tjänster väntas bidra starkare till tjänsteproduktionen först en bit in . Byggsektorn befinner sig i ett mycket svagt konjunkturläge och framtidsutsikterna är fort- 8 Med produktion avses förädlingsvärde, dvs. bruttoproduktionsvärde minus förbrukning. 2003/04:1 BILAGA 2 Återhållsamma investeringsplaner inom tillverkningsindustrin samt ett svagt bostadsbyggande gör att produktionen inom byggindustrin väntas sjunka något jämfört med trots bibehållna statliga infrastruktursatsningar. kan en viss återhämtning ta sin början. Sammantaget prognoseras produktionen i näringslivet öka och , se tabell 5.1. Produktiviteten i näringslivet ökade . Antalet arbetade timmar minskade då kraftigt inom både industrin och tjänstesektorn. Utvecklingen visar att produktionen i näringslivet har ökat som antalet arbetade timmar har minskat. Den relativt goda produktivitetstillväxten beror därför sannolikt på att företagen i många branscher har försökt uppnå resultatförbättringar genom rationaliseringar. förutses kalendereffekter i form av fler arbetsdagar medföra en lägre produktivitetstillväxt (se även fördjupningsruta på sidan 18). Produktivitetstillväxten i näringslivet bedöms uppgå till och till . bedöms det fortfarande finnas lediga resurser att ta i anspråk i näringslivet och produktionen väntas därför kunna öka med under kalkylåren 2005 och 2006, vilket är starkare än den uppskattade potentiella produktionstillväxten. Produktionen väntas ta fart Konjunkturläget i industrin förstärktes något under inledningen av , även om produktionsökningen var mer måttlig än . Produktionen ökade i insatsvaruindustrin och i vissa delar av investeringsvaruindustrin som exempelvis motorfordons- och teleproduktindustrin. Produktionsökningen kan möjligen förklaras av att företagen byggde upp lager av varor för att bättre kunna hantera störningar i handeln till följd av oroligheterna i . I KI:s barometrar förefaller emellertid konjunkturläget för industrin åter ha försämrats . Både produktion och orderingång har mattats av. 2003/04:1 BILAGA 2 gäller orderingång och produktion under återstoden av året är dämpade. Den lageruppbyggnad som ägde rum under inledningen av innevarande år väntas medföra att företagen korrigerar lagren under återstoden av året, vilket dämpar industriproduktionen. Fortsatt svag efterfrågan på svenska exportvaror i kombination med en låg investeringsaktivitet väntas också hålla tillbaka industriproduktionen och . En bit in bedöms både det internationella och inhemska konjunkturläget förbättras och därmed förutses efterfrågan på svenska industriprodukter tillta. Förutsättningarna för investeringar i teleproduktindustrin förefaller vara på väg att förbättras. beräknas därmed efterfrågan på varor från den svenska teleproduktindustrin stiga och bidra i större utsträckning till högre produktion (se även fördjupningsruta på sidan 36). Produktionen i industrin prognoseras öka och . Tabell 5.2 Nyckeltal för industrin Procentuell förändring, om annat ej anges Enhetsarbetskostnad (ULC) Relativ ULC, SEK 111 avser , , , , , , , , , och . 2Vinstandel avser driftsöverskott som andel av förädlingsvärde till faktorpris, dvs. bruttoöverskottsandel, i nivå. Källor: , och . Produktiviteten i industrin steg främst beroende på stora nedskärningar av personalstyrkan. Produktivitetstillväxten förutses bli stark även trots att produktionsökningen väntas bli måttlig eftersom det förefaller finnas ett fortgående behov av att minska antalet anställda i industrin. Även i industrin bedöms kalendereffekterna hålla tillbaka produktivitetstillväxten. Produktiviteten i industrin beräknas öka och , se tabell 5.2. Fortsatt god konkurrenskraft för svensk industri Den höga produktivitetstillväxten motverkade de stigande arbetskraftskostnaderna vilket medförde att enhetsarbetskostnaden sjönk. Även bedöms produktivitetstillväxten kompensera ökningen i arbetskraftskostnad. förutses emellertid enhetsarbetskostnaden stiga något då företagens kostnader för arbetskraft stiger mer än produktiviteten. Diagram 5.1 Industrins enhetsarbetskostnad i relativt 11 Gemensam valuta, SEK Källor: , och . har den relativa enhetsarbetskostnaden, mätt i nationell valuta, fallit. Det innebär att enhetsarbetskostnaden, med få undantag, ökat mer i våra konkurrentländer än i . Den utvecklingen förutses fortsätta även under prognosåren. har kronan försvagats kraftigt, vilket inneburit att, mätt i gemensam valuta, har den relativa enhetsarbetskostnaden fallit ännu mer. Därmed har svensk konkurrenskraft stärkts avsevärt. Under prognosåren väntas kronförstärkningen medföra att den relativa enhetsarbetskostnaden stiger i gemensam valuta och den svenska konkurrenskraften försvagas något. i ett historiskt perspektiv bedöms ändå den svenska industrins konkurrensläge vara fortsatt gott, se diagram 5.1. Svag förbättring av vinstandelen Trots att företagens kostnader för importerade insatsvaror sjönk som produktivitetstillväxten var hög så försämrades företagens Vinstandelen sjönk delvis på grund av att kronförstärkningen tvingade många företag att sänka sina priser, uttryckta i kronor, på exportmarknaden för att inte förlora konkurrenskraft. Dessutom medförde den fortsatt ansträngda industrikonjunkturen i svårigheter för företagen att höja sina priser på hemmamarknaden. Diagram 5.2 Industrins vinstandel Källor: , och . väntas industrins vinstandel vara oförändrad i förhållande till . De fortsatt sjunkande importpriserna på insatsvaror och den höga produktivitetstillväxten motverkas av fortgående svårigheter att höja priserna, särskilt på exportmarknaden. förutses företagens vinstandel stiga till , se diagram 5.2. Även om den antagna kronförstärkningen leder till lägre importkostnader så bedöms företagen kunna höja sina priser, framför allt på hemmamarknaden och därmed förbättra sitt vinstläge. Den totala byggvolymen, dvs. bygginvesteringar och byggreparationer, ökade vilket är en något lägre ökningstakt än under de två närmast föregående åren då tillväxten har uppgått till . I den totala byggvolymen räknas även viss tjänsteproduktion in. Bland annat ingår arvoden till arkitekter och tekniska konsulter. Även kostnader för bygg- 9 Vinstandelen visar driftsöverskottet i förhållande till förädlingsvärdet till faktorpris, dvs. 2003/04:1 BILAGA 2 material ingår i det som benämns total byggvolym. För att undvika att dessa delar räknas två gånger vid summeringen av näringslivets produktion totalt, exkluderas de när produktionen i byggindustrin studeras. Utvecklingen av byggvolymen är dock betydligt lättare att urskilja i tillgänglig statistik och fungerar därför som vägledning vid bedömningen av produktionen inom byggindustrin. Näringslivets investeringskonjunktur måste alltjämt betecknas som svag och bygginvesteringarna inom näringslivet som föll väntas fortsätta att minska med . Neddragningarna märks främst inom tillverkningsindustrin där bygginvesteringarna bedöms minska . Den senaste tidens ökande kapacitetsutnyttjande väntas inte leda till expansionsbehov då bygginvesteringarna inom näringslivet bedöms öka med . väntas investeringarna börja öka i högre takt. Också för tjänstesektorerna väntas investeringarna sjunka . Svagare industrikonjunktur och dämpad efterfrågan från hushållen har försämrat utsikterna för exempelvis företagstjänster, hotell och restaurang samt fastighetsverksamhet. För den sistnämnda branschen gör framför allt minskande efterfrågan på kommersiella lokaler att byggandet av dessa väntas fortsätta vara mycket begränsat , i likhet med . I har vakanstalen för kommersiella lokaler ökat och i takt med att tidigare påbörjade projekt avslutas ökar överkapaciteten ytterligare. Detta problem är dock betydligt mindre i andra delar av landet. Även inom offentlig sektor väntas byggandet försvagas 2003, om än efter en kraftig ökning . Statens satsningar på infrastrukturinvesteringar fortgår visserligen och dessa investeringar väntas fortsätta att öka om än i något lägre takt än . Investeringssatsningarna inom de kommunala myndigheterna påverkas av ett ansträngt ekonomiskt läge. Byggandet inom kommunsektorn väntas därför minska 2003 för att därefter återhämta sig långsamt. Bostadsbyggandet som tidigare stöttat byggkonjunkturen bromsades upp och bidraget till det totala byggandet förväntas bli litet eller svagt negativt. Särskilt byggandet av flerbostadshus var svagt som byggandet av småhus utvecklades starkare. Det svaga flerbostadsbyggandet väntas vara till- 2003/04:1 BILAGA 2 fälligt och förutses byggandet av bostäder totalt sett åter öka. Enligt KI:s barometrar har byggkonjunkturen försvagats successivt och den utvecklingen har inte visat några tecken på att brytas . Företagen fortsätter att se mörkt på den närmaste framtiden. Såväl minskat byggande som fortsatta personalneddragningar väntas. Orderingången är fortsatt svag och hälften av byggföretagen anser att orderstocken är för liten. I takt med att efterfrågeläget har försvagats har även priserna på lämnade anbud sjunkit, vilket påverkar företagens lönsamhet negativt. Priserna har dock vänt uppåt vilket kan vara ett första tecken på en kommande återhämtning. Fortsatt dystert orderläge för arkitekter och teknisk konsultverksamhet understryker den låga aktivitetsnivån i byggsektorn. Efter ett svagt första halvår 2003 och med få ljuspunkter för de närmaste framtidsutsikterna beräknas den totala byggvolymen öka med för att därefter inleda en återhämtning och växa med . Produktionen av tjänster steg med 2002. Merparten av efterfrågan på tjänster kom från hushållen. Detta kan tyckas något förvånande då hushållens konsumtion av tjänster var tämligen låg (se avsnitt 9.2). En förklaring kan vara att hushållens konsumtion av varor, särskilt detaljhandelsvaror, var hög vilket innebar en hög produktion av tjänster inom handeln. Till följd av ett svagt konjunkturläge var industrins efterfrågan på tjänster låg, vilket därmed innebar en lägre produktion inom industrinära delar av tjänstesektorn. Under inledningen av föreföll tjänsteproduktionen ta fart. Hushållens efterfrågan var fortsatt stark som en viss konjunkturförstärkning i industrin medförde större efterfrågan på tjänster såsom företagstjänster och finansiell verksamhet. KI:s barometer visar att konjunkturläget för tjänstesektorn dock har försvagats och att förväntningarna är mer dämpade . Hushållens efterfrågan väntas fortsätta att understödja tjänsteproduktionen under hela prognosperioden medan industrins efterfrågan bedöms ta fart först en bit in på 2004 då industrikonjunkturen förutses stärkas. Produktionen i tjänstesektorn beräknas stiga med både 2003 och 2004, se tabell 5.1. Produktivitetstillväxten i tjänstesektorn uppgick till . Den starka ökningstakten, trots förhållandevis låg produktion, beror på att antalet arbetade timmar minskade . Även under innevarande år bedöms antalet arbetade timmar i tjänsteföretagen minska. väntas tjänsteföretagens rationaliseringar vara avslutade. Antalet arbetade timmar börjar då öka vilket medför en lägre produktivitetstillväxt. Produktiviteten i tjänstesektorn förutses öka och . Näringslivets efterfrågan på arbetskraft dämpades påtagligt under inledningen av 2001 och har varit svag . Fjolårets sysselsättningsminskning inom näringslivet fortsatte . Därtill ökade sysselsättningen inom den offentliga sektorn i lägre takt än . har bl.a. avvecklingen av och nedtrappningen av antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program inneburit en relativt stark ökning av utbudet av arbetskraft. Det innebär att successiva ökning av den öppna arbetslösheten har fortsatt . Näringslivets generellt sett nedskruvade framtidsförväntningar bedöms medföra att en mer påtaglig ökning av produktionen dröjer något längre än vad som förutsågs ekonomiska vårproposition. Därmed fördröjs också uppgången i sysselsättning som normalt sker med viss eftersläpning i förhållande till produktionstillväxten. Nuvarande bedömning är att det dröjer innan sysselsättningsutvecklingen tar fart och den öppna arbetslösheten börjar minska. Tabell 6.1 Nyckeltal inom arbetsmarknadsområdet Procentuell förändring om annat ej anges 1Antalet sysselsatta i åldern , exklusive sysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i den åldersgruppen. 2I procent av arbetskraften. 3Antalet personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program i procent av arbetskraften. De program som inkluderas i denna beteckning är de som () redovisar som konjunkturberoende samt Interpraktik. Källor: , och . 2003/04:1 BILAGA 2 Fortsatt svag efterfrågan på arbetskraft Fjolårets svaga sysselsättningsutveckling har fortsatt . Enligt Arbetskraftsundersökningen () var det eller 4 000 färre sysselsatta än . Det är något bättre än vad som förutsattes i prognosen i vårpropositionen. försvagades dock ett flertal indikatorer över den kommande utvecklingen på arbetsmarknaden. Antalet nyanmälda lediga platser till landets arbetsförmedlingar har minskat med jämfört med (se diagram 6.1). Det är också fler personer som har varslats om uppsägning januariaugusti än under motsvarande perioder 2001 och 2002. Redan dessa års varselnivåer var höga i en historisk jämförelse. Sammantaget är det ca 180 000 personer som har varslats . Samtliga av de branscher som undersöks i (KI:s) kvartalsbarometer bedömer att sysselsättningen kommer att minska jämfört med det andra. Diagram 6.1 Nyanmälda lediga platser och antal sysselsatta platser (vänster axel) Sysselsatta (höger axel) Källor: () och . Liksom är det främst inom industrin som sysselsättningen minskat . Inledningsvis förstärktes industrins konjunkturläge, men i motsats till företagens förväntningar skedde det en försvagning . Det medförde att andelen företag som angav att de planerade för en neddragning av personalstyrkan ökade kraftigt. steg antalet varsel om uppsägning inom industrin. Företagen förväntas således ytterligare reducera sin personalstyrka 2003/04:1 BILAGA 2 Vid inledningen av 2004 förutses sysselsättningsnivån vara anpassad för att möta den prognoserade förstärkningen av industrikonjunkturen. Byggkonjunkturen har försvagats allt mer .