prop · GR0360 · 2004-03-10 00:00:00 — Avtalet med tillämpas tillfälligt genom en överenskommelse mellan . Ett liknande arrangemang förbereds med . med avslutades och ett avtal väntas bli under- Skr. 2003/04:60 tecknat . 10.6.1 Konflikten mellan israeler och palestinier Konflikten mellan israeler och palestinier har fortsatt att stå i fokus för EU:s ansträngningar för en fredlig utveckling i . har EU genom den höge representanten, , och dess särskilde representant för fredsprocessen i , varit aktiva för att försöka få parterna att avbryta våldet och återgå till förhandlings- bordet. EU har haft en närvaro i regionen och regelbundna samtal har förts på hög nivå såväl i som i regionen. Det behövs en aktiv yttre part för att bistå parterna att få ett slut på våldet och återuppta förhandlingar. Den s.k. kvartetten (där EU, FN, och ingår) har spelat denna viktiga roll. Kvartetten har arbetat med en s.k. Färdplan för fred, vilken lanserades . I planen ingår att en internationell konferens ska hållas, att ett internationellt observatörsskap ska inrättas samt att en palestinsk stat ska bildas. Färdplanens slutmål är en fredlig lösning av konflikten 2005. gav sitt samtycke till färdplanen. EU är största givaren av bistånd till /. En av de viktigaste frågorna för det internationella givarsamfundet har varit att rädda sin naturliga motpart, den palestinska myndigheten, som stundom stått på gränsen till en ekonomisk och politisk kollaps. Med tillskott av stora bidrag från arabiska givare har den palestinska myndig- heten kunnat driva verksamheten . Erfarenheter av EU:s budgetstöd visar att positiva resultat som budgetkonsolidering och ökad öppenhet uppnåtts inom finansförvaltningen. Detta pekar på att en period med extrema svårigheter kan leda till annars svårgenomförbara reformer. Arbetet har fortgått vad gäller EU:s program för att bistå den palestinska myndigheten i dess strävan att motverka terroristhandlingar. Förutom tekniskt inriktade insatser syftar programmet till att främja den palestinska polisens kunskaper och respekt för mänskliga rättigheter. En svensk polisexpert har under första halvan av 2003 stått till EU:s förfogande med uppgift att utbilda och bistå den palestinska polisen. Frågan om tullbehandling av varor från israeliska bosättningar restes på nytt i samband med ett möte mellan och om tillämpningen av det gällande associeringsavtalet. Frågan har dock ännu inte kunnat lösas även om försiktigt positiva israeliska signaler nu kan skönjas. Om misstanke uppstår att en vara härrör från ockuperat område ska efterhandskontroll göras, vilket innebär att uppmanas att verifiera varans ursprung. Tullmyndigheterna i EU:s medlemsstater har i hundratals fall begärt efterhandskontroll eftersom man befarat att de importerade varorna kommer från bosättningar. En sådan efterhandskontroll kan leda till att tull påförs varan. 10.6.2 EG:s bistånd till den palestinska myndigheten Den europeiska gemenskapen tillhör de få givare övriga är arabstaterna och som givit den palestinska myndigheten direkt budgetstöd. och med en sista utbetalning på avslutades dock EG:s direkta budgetstöd till Palestinska myndigheten eftersom nu återupptagit utbetalningar av skatteintäkter. verksamt mellan , omfattade totalt I fortsättningen ska insatser istället fokuseras på reformer samt infrastruktur. För att underlätta palestinska myndighetens finansiella situation och fortsatta arbete beslutade verkställighetskommit- tén för , MED-kommittéen, att omvandla en speciell lånefacilitet till gåvobistånd () och tog därmed bort den återbetalningsskyldighet som tidigare följde med finansieringen. behandlade och godkände vidare den årliga finansieringsplanen för /på . Detta program inkluderar reformstöd och teknisk assistans till finans- ministeriet, stöd till högre utbildning, hälsosektorn och akut hjälp för små Till detta kommer beslut om humanitärt stöd till /av EU ger också stöd till UNRWA:s (UN Relief and for Refugees in the Near East) generella budget vilket kommer befolkningen på /till del. Den politiska dialog som upprättades mellan och 1998 har för- Dialogen täcker frågor av gemensamt intresse för EU och , såsom ekonomiskt och kulturellt samarbete samt mänskliga rättigheter. Årets politiska dialogmöte skulle ha hållits i men har skjutits upp. Förhandlingarna om ett avtal om handel och samarbete med vilka Dock försvårades förhandlingarna under en stor del av året av den kris som uppstod med anledning av uppgifter om kärnteknologiska program. en rad politiska instrument inom bl.a. respekt för mänskliga rättigheter, massförstörelsevapen och samarbete mot terrorism. parallella framsteg och samtida ikraftträdande. har EU fortsatt den särskilda MR-dialog, med mätbara målsättningar i syfte att förbättra MR-läget i som inleddes , med ytterligare två möten. EU har även uttryckt sin oro för den bristande respekten för mänskliga rättigheter i genom Utöver detta har ett flertal EU-länder varit medför- slagsställare till en resolution som lade fram om situationen för mänskliga rättigheter i i . inte själva enas om att lägga fram en sådan resolution. röstades igenom med en oväntat stor majoritet. Situationen i stod högt på dagordningen under många EU-möten En redogörelse för Irakfrågans konsekvenser för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik ges under avsnittet 7.2.Där konstateras att trots interna meningsskiljaktigheter stod EU utåt sett enat i sin uppfattning, i form av slutsatser och andra uttalanden. kan dock att dessa uttalanden grundades på en 'minsta gemensam nämnare', och därför i viss mån kan sägas ha saknat ett framåtblickande EU stödde FN:s resolution som gav mandat åt UNMOVIC:s och vapeninspektioner i och vars mål var att avrusta . extra toppmöte i enades EU:s stats- och re- geringschefer om en deklaration om i vilken man gav en sista chans att lösa krisen på fredlig väg. EU ville att skulle ned- rustas i enlighet med FN:s resolutioner. inledde koalitionen, ledd av , en väpnad attack mot Det väpnade angreppet kom att stå i fokus för i I ett uttalande slogs fast att EU måste ta itu med de mycket stora humanitära behov som skulle kunna komma att uppstå p.g.a. konflikten. Ett omfattande förberedelsearbete har sedan dess pågått i EU inför återuppbyggnadsfasen i . EU har genom EU- kommissionens organ för humanitärt bistånd (ECHO) varit, näst FN, den största multilaterala givaren av humanitärt stöd till med ett totalt I samband med kriget fördelade ECHO ytterligare till , vilka kanaliseras via enskilda organisationer i . Landet befinner sig under ockupation och leds av den sk koalitionsmyndigheten; Coalition Provisional Authority (CPA). irakiskt styrande råd tillsattes . Tills det att en internationellt erkänd representativ regering etableras, vilar den yttersta makten i hos CPA. antagandet av säkerhetsrådsresolution , vilken bl. a. ansågs utgöra grund för ett internationellt stöd i det inledande skedet av den politiska övergången till irakiskt självstyre. Vid i välkomnade EU FN:s EU bekräftade även sin beslutsamhet att åta sig en betydande roll i återuppbyggnaden av inom ramen för tillämpliga Vikten av ett förbättrat säkerhetsläge och en realistisk tidsplan för överlämnandet av makten till irakierna lyftes fram. den Höge Representanten och kommissionen i uppdrag att utarbeta en strategi för EU:s förbindelser med och att senast lägga fram en lägesrapport. arrangerades i en internationell givarkon- Kommissionen deltog aktivt i den grupp (FN, Världs- banken, IMF, , , och ) som Vid konferensen deltog sammanlagt 73 stater, 20 orga- nisationer och 13 frivilligorganisationer. Den totala utfästelsen till stöd för uppgick till 33 miljarder USD, varav kommissionens utlovade ett bidrag om för 20032004. Det svenska utlovade stödet uppgick till för perioden 20032005. Vid toppmötet i välkomnade EU att en tids- Skr. 2003/04:60 frist hade överenskommits för överlämnandet av suveräniteten till en Då gripits välkomnade EU gripandet och uttryckte förhoppningen att han ställs inför rätta. Det trettonde utrikesministermötet inom ramen för samarbetet mellan och samarbetsråd (GCC*) hölls i , . Utvecklingen i respektive region, handels- och samarbetsfrågor samt andra frågor av gemensamt intresse behandlades vid mötet. Det innebar att fredsprocessen i , , terrorism, mänskliga rättigheter och massförstörelsevapen diskuterades. Framstegen i förhand- lingarna om ett frihandelsavtal framhölls av bägge parter. , med dess starka fokus på söder om , fortsatte att spela en viktig roll för EU:s relationer med . Inom ramen för har EU haft en nära politisk dialog med flertalet länder i söder om . Genom beslutet 17:e november att inrätta en fredsfacilitet för att möjliggöra särskild finansi- ering av fredsoperationer i stärkte EU sitt stöd åt afrikanska organisationers arbete att förebygga och hantera konflikter i . EU arbetade nära den regionala samarbetsorganisationen och FN i att hitta en förhandlingslösning på konflikten i . I satte EU in en krishanteringsstyrka i för att bringa fred i Ituri. EU fortsatte att nära följa utvecklingen i , bl.a. genom dialog med södra utvecklingsgemenskap (SADC) och med Afrikanska unionen (AU). Den afrikanska institutionella utvecklingen följdes nära . uttalade ett starkt politiskt stöd för AU och för framsteg inom det afrikanska utvecklingsinitiativet NEPAD. Både AU och EU bekräftade att frågan om fred och säkerhet skulle ha högsta prioritet i den politiska dialogen mellan och . EU gav också stöd till AU:s arbete med Den i inledda dialogen mellan EU och skulle ha följts upp med ett statschefsmöte . Situationen i och hur skulle vara representerat vid mötet ledde till att EU beslöt att skjuta upp mötet på obestämd En nära dialog med är fortsatt av största vikt och två ministertrojkamöten EU-AU har ägt rum. möttes i , och ett tjänstemannamöte på hög nivå ägde rum i . Allmänna val till parlament och presidentämbetet ägde rum i den EU observerade valen och dess förberedelser. deltog med 8 valobservatörer. EU såg valet som ett viktigt steg framåt i Skr. 2003/04:60 demokratiseringsprocessen, även om vissa brister fanns. EU fortsatte att aktivt följa utvecklingen på . Fredspro- cesserna i och i , liksom mellan och , har stått i centrum. EU har i sin politiska dialog uppmärksammat de mänsk- liga rättigheterna men också aviserat en normalisering av förbindelserna med , så snart ett fredsavtal har nåtts förmodligen tidigt . Flera EU-länder fortsätter att bidra med militärobservatörer till den internationella styrkan i , inklusive . genomfördes ett trojkabesök i på ministernivå. EU har uttryckt sin oro över att fredsprocessen mellan och kraftigt har försenats. Den planerade gränsdrag- ningen har inte kunnat inledas. EU, tillsammans med FN, AU och , spelar en viktig roll som ett av vittnena till där den vidare fredsprocessen slogs fast. EU verkar för att parterna ska respektera gränskommissionens beslut i enlighet med , och för att parterna ska inleda en dialog. EU för också en politisk dialog med respektive land, där fredsprocessen varit en viktig fråga för diskussion, tillsammans med frågor om mänskliga rättigheter och demokrati. I bedriver kommissionen ett omfattande utvecklings- samarbete. Rådet fattade beslut om EU:s utvecklings- samarbete med , där man betonade att det inte var suspenderat. Flera EU-länder, inklusive , deltar också i FN:s fredsbevarande mission, . Freds- och försoningskonferensen om har fortsatt , och har verkat för en aktiv EU-roll i detta sammanhang. EU har fört en aktiv dialog med grannländerna kring den viktiga roll de spelar för en fredlig utveckling i och därmed i regionen. EU har också regelbundet diskuterat fredsprocessen med värdlandet , FN och AU, främst genom deltagande i den internationella observatörsgruppen. EU-trojkan deltog också på ministernivå vid den subregionala organisa- tionen i , liksom utrikesmi- nister. IGAD (Intergovernmental Authority on Development) är en orga- nisation som samlar , , , , , och . En dialog med IGAD har inletts om främst konfliktlösning och hantering i regionen. EU har fortsatt nära följt utvecklingen i . EU har gjort flera uttalande mot de grova brotten mot de mänskliga rättigheterna och angreppen på mediafriheten i . förlängdes EU den gemensamma ståndpunkten (2002/145/GUSP) som innefattar riktade sanktioner mot 79 personer främst ministrar, politbyrån, höga militärer och poliser. Beslutet om en förlängning av den gemensamma ståndpunkten togs mot bakgrund av den fortsatt negativa utvecklingen i och de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättig- heterna. Åtgärderna gäller reseförbud, vapenembargo samt frysning av de finansiella tillgångarna av för de personer som omfattas av sanktions- EU har även förlängt beslutet om att biståndssamarbetet endast ska utgå som gälla för direkt stöd åt befolkningen. EU är fortsatt en stor humanitär givare i . Situationen i är en viktig fråga också för EU:s politiska dialog med SADC och med länderna i södra EU:s valobservationstyrka (där medverkade med två valobserva- törer) vittnade om ett val med lågt deltagande men genomfört utan Inom ramen för EU:s politiska dialog ägde ett första möte rum med ades såväl inrikespolitiska frågor som regionala frågor, inklusive situa- gjordes betydande framsteg i fredsprocessen i Demokratiska Republiken (DRK). Ett slutgiltigt fredsavtal överenskoms av de En övergångsregering tillträdde . ägnade fortsatt stor uppmärksamhet åt situationen i DRK. uttalanden, uppvaktningar och den särskilde representanten fördes en aktiv dialog med alla berörda parter i sökandet efter en fredlig lösning. eskalerade en konflikt i distriktet i nordöstra med grova brott mot de mänskliga rättigheterna som följd. genom att sätta in en krishanteringsstyrka i . deltog i insatsen. Den tillfälliga insatsstyrkan återupprättade säkerheten i staden i Ituri. Därigenom bidrog EU indirekt till att en övergångsregering i kom till stånd. avslutades tog FN-styrkan MONUC (Mission de lOrganisation des Nations unies en RD ) över ansvaret för säkerheten i Ituri. bidrog med en flygfältsenhet inom ramen för MONUC. EU:s krishanteringsinsats fortsatte utvecklingssamarbetet att utvidgas. EU:s omfattande humanitära stöd kvarstod. EU fortsatte att stödja den process som inletts av för återhämtning efter folkmordet och främjande av nationell försoning, åter- uppbyggnad och utveckling, skydd och främjande av mänskliga rättig- heter och demokrati. I samband med valen i fanns EU:s valob- servatörer på plats. De lämnade en kritisk rapport över valförfarandet. Den utdragna konflikten i fortsatte sedan rebellerna vägrat an- sluta sig till fredsavtalet och den övergångsregering som framsteg i och med att den näst största rebellrörelsen anslöt sig till freds- EU uttryckte sitt starka stöd för fortsatta förhandlingar och utövade ett politiskt tryck på samtliga rebellrörelser att ansluta sig till Den svenske kabinettssekreterares uppdrag som EU-ordförandeskapets särskilde representant i , och Sierra I den särskilde representantens mandat ingår bl.a. att föra en dialog med alla berörda aktörer, inklusive FN och den Skr. 2003/04:60 regionala samarbetsorganisationen (Västafrikanska staternas ekonomiska gemenskap). Syftet är att skapa förutsättningar för fred, återuppbyggnad och demokratisering. EU och internationella samfundets insatser i regionen fokuserade främst på att stödja ECOWAS försök att finna en förhandlingslösning på konflikten i . Kabinetts- sekreteraren deltog aktivt i dessa ansträngningar i sin egenskap av sam- ordförande och representant för EU i den internationella kontaktgruppen för tillsammans med innevarande ordförande i . ingicks ett avtal om eldupphör mellan parterna. ECOWAS-insatsen finansierades genom bidrag från och enskilda med- lemsstater såsom . Efter ytterligare förhandlingar och intensiva påtryckningar från internationella samfundet undertecknades ett fredsavtal mellan regeringen, de båda rebellrörelserna LURD och MODEL och de politiska partierna. tillträde en övergångs- regering. EU fortsatte ansträngningarna att föra en dialog med om demo- kratiska reformer i syfte att kunna bevilja stöd för genomförandet av presidentval . stod det dock klart att regeringen inte vidtagit de steg som var nödvändiga för fria och rättvisa val. EU kunde därför inte ge sitt stöd till genomförandet av valet. Krisen i fortsatte att påverka utvecklingen i Väst- . EU fortsatte att nära följa situationen i och stödja genomförandet av det sk. , det fredsavtal som undertecknats mellan regeringen och rebellgrupperna. har EU reviderat den gemensamma ståndpunkten om EU:s relationer till , som initierade under sitt ordförandeskap 2001. Resultatet blev att GAERC antog rådsslutsatser för EU:s relationer med . Flera val hölls i , bl.a. i där sittande presi- denten omvaldes. EU stödde och observerade valen men var kritisk till det sätt som valen genomfördes I hölls presidentval, dock under former som inte gjorde det möjligt för EU att normalisera sina förbin- delser med landet. EU tog i flera uttalanden avstånd från både dödsstraff och inhumana kroppsstraff i samband med flera uppmärksammade fall av stenings- domar i . Kampen mot terrorismen i fokus Terroristattentaten mot innebar en genom- gripande förändring av den politiska dagordningen i . terroristdåden har kampen mot terrorismen och den nationella säkerheten blivit de prismor genom vilka den amerikanska utrikespolitiken formu- Skr. 2003/04:60 leras. EU delar uppfattning om vikten av att det internationella samfundet gemensamt agerar för att bekämpa terrorismen vilket bekräft- ades i slutsatserna från Europeiska rådets möte . Vid detta möte antogs också den europeiska säkerhetsstrategin och mot spridning av massförelsevapen vilka ses som positiva element i kampen mot terrorismen och andra globala utmaningar. Toppmöte i positiv anda Årets toppmöte ägde rum i under det grekiska ordförandeskapet. Detta det tredje toppmötet med Bushadmini- strationen har karaktäriserats som det mest konstruktiva . På agendan stod bl.a. , fredsprocessen , , icke-spridning av massförstörelsevapen, kampen mot terrorismen, be- kämpningen av HIV/AIDS samt traditionella handelsfrågor. Vikten av en stark transatlantisk länk bekräftades. En framgång var ett gemensamt uttalande om icke-spridning. Vidare undertecknades avtalen om utläm- ning och ömsesidig rättslig hjälp i brottmål vilka anses vara viktiga inslag i kampen mot terrorismen och organiserad brottslighet. Till följd av kriget i och dess förspel har till- ståndet i och framtiden för den transatlantiska relationen stått i fokus. Relationen har dryftats inom rådet samt bilateralt mellan europeiska ledare och med amerikanska motparter. Både det grekiska och det italienska ordförandeskapet prioriterade frågan och vid mötet i Europe- iska rådet antogs en "transatlantisk deklaration". Syftet var att lyfta fram vikten av en stark transatlantisk länk utifrån flera aspekter säkerhetspolitiska, ekonomiska och handelspolitiska. Handelspolitikens område stålfrågan fortsatt i fokus På handelsområdet stod amerikanska skyddsåtgärder på stålområdet fortsatt i fokus. I sista stund, EU:s motåtgärder skulle träda i kraft, togs ståltullarna bort . Några andra viktiga tvister som behandlats har rört amerikanska exportsubventioner och gen- modifierade produkter. Förhandlingar har också förts med om ett nytt avtal på vinom- rådet, EU:s satellitnavigeringssystem och om de amerikanska kraven på förhandsnotifiering av flygplanspassagerare. skulle två toppmöten mellan och ha ägt rum, men det andra, planerat till december, ställdes in. Vid toppmötet tog man bland annat upp situationen i och , massför- störelsevapen och WTO/Doharundan. Kommissionen presenterade också ett meddelande om hur man vill Skr. 2003/04:60 stärka relationen . De handelspolitiska diskussionerna har främst fokuserat på innehållet och ramverket för ett nytt handels- och investeringsfrämjande- avtal. Resultatet av dessa diskussioner skulle ha presenterats vid det inställda toppmötet . Avtal på spannmålsområdet underteck- nades och på vin/spritområdet . Utrikesministrarna från EU och möttes i grekiska Vouliag- meni . Frihandel, GSP och samhälleligt konsensusbygge (social cohesion) stod på agendan. EU:s förhandlingar om ett associeringsavtal med går in på slutvarvet Beslutet att inleda associeringsförhandlingar mellan EU och , fattades vid toppmötet /i . Förhandlingarna har gått långsamt bl. a. på grund av den allvarliga krisen i och bristande koordinering inom , som är en tull- union mellan , , och . Associerade medlemmar i är , och . har tre förhandlingsrundor ägt rum, den nionde i och den tionde i , . Därmed har arbets- programmet från genomförts. antogs ett nytt arbetsprogram vid ett möte på ministernivå i och den slutliga förhandlingsfasen inleddes. Det nya programmet omfattar fem möten med den biregionala förhandlingskommittén samt två möten på minister- nivå. Målsättningen är att ett associeringsavtal ska vara färdigt . Den elfte förhandlingsrundan ägde därefter rum i . Förhandlingsviljan på båda sidor var god, men inga nya konkreta resultat uppnåddes. Parterna står långt ifrån varandra bland annat när det gäller jordbruk, som är att betrakta som en nyckelfråga. EU:s förhandlingar med Andinska gemenskapen och avslutade Förhandlingarna om avtal om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och samt mellan Europeiska gemenskapen och Andinska gemenskapen avslutades . Avtalens huvudmål är att dels fördjupa förbindelserna mellan EU och de båda regionerna i genom en utvecklad politisk dialog och ett stärkt samarbete, dels att skapa förutsättningar för att med utgångspunkt från resultatet av Doha-rundan förhandla om ett associeringsavtal, inbegripet ett frihandelsavtal. Avtalen undertecknades i . Unionen fortsatt aktiv i EU uttalade i rådsslutsatserna sitt stöd för den colom- bianska regeringens åtaganden att bl.a.: -förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna och rättsstaten, -arbeta för en förhandlingslösning på landets väpnade konflikt samt -bekämpa terrorism och olaglig narkotikahandel förutsatt att så skedde med respekt för mänskliga rättigheter. betonades det civila samhällets viktiga roll i detta arbete och oro uttrycktes för den humanitära situationen i landet. Ett stöd på dessa grunder förväntades även uttalas i de rådsslutsatser som skulle antas samt framkom dessutom i den deklaration som EU antog tillsammans med bl.a. och vid ett internationellt möte om i . uppmanades också att öka sina ansträngningar för att genomföra de 27 MR-rekom- mendationer som UNHCHR utfärdat liksom för att kapa återstående band mellan regeringsstyrkor och paramilitärer. EU:s stöd till har ökat och uppgick till inräknat medlemsstaternas bilaterala stöd. EU:s stöd sker genom bidrag till rättsstaten, stärkande av demokratin, de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten, samt genom hjälp till våldsoffer och genom regionalt samarbete. EU skärper kritiken mot Efter massarresteringarna på vidtog EU ett antal åtgärder som bland annat innebar ett begränsat besöksutbyte samt inbjudningar till dissidenter att närvara vid medlemsstaternas nationaldagsfiranden. Biståndet till fortsatt delvis suspenderat Utvecklingen i gav anledning till oro. Demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna fortsatte att vara synnerligen eftersatta. EU:s bistånd till AVS-landet suspenderades partiellt . Beslutet fattades av rådet med hänvisning till Cotonou- avtalets artikel 96. Denna artikel föreskriver att biståndets fortsatta genomförande kan avbrytas om grundsatserna i avtalet inte följs. Utvecklingssamarbete med regleras genom den s.k. ALA- förordningen (förordning (EEG) nr 443/92). Konkreta insatsförslag, på land- och regionnivå, liksom kommissionens land- och regionstrategier behandlas i verkställighetskommittén för och , kallad som sammanträdde sex gånger 2003. beslutades 29 insatser som rör insatser i till ett sammanlagt belopp om . En reviderad version för av kommissionens riktlinjer för stöd till flyktingar i regionen be- handlades också.