prop · GS0319 · 2004-10-13 00:00:00 — betalning av särskild inkomstskatt som mottagaren av ersättningen. 2004/05:19 innebär att skattebetalningslagens regler om bl.a. skattetillägg, ompröv- ning inklusive efterbeskattning och överklagande m.m. gäller även för mottagaren av ersättningen. Vidare föreskrivs i andra stycket att vad som sägs i skattebetalningslagen om beskattningsår skall avse det år då ersätt- ningen utbetalas. 11.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. Paragrafens första stycke har ändrats på så sätt att undantagen från skatteplikt under vissa förutsättningar utvidgas till att även gälla inkom- ster som arrangörer erhåller. Dessa förutsättningar är att arrangören i allt väsentligt motsvarar en ideell förening enligt 7 kap. 7 § IL och att skattskyldighet inte hade förelegat för inkomsterna om arrangören varit en sådan förening. De inkomster som avses med undantaget är biljett- intäkter, reklamintäkter och andra intäkter av en tillställning i eller på ett svenskt fartyg. Förutsättningarna för skattefriheten är således beroende av villkoren för ideella föreningars skattskyldighet i 7 kap. 7 § IL. Av denna paragraf följer att skattefrihet uppkommer för en ideell förenings inkomster av näringsverksamhet till vilka intäkter från en tillställning hänför sig, om vissa kriterier är uppfyllda. Inledningsvis krävs att föreningen har ett allmännyttigt ändamål, bedriver en verksamhet som uteslutande eller så gott som uteslutande främjar detta ändamål, använder avkastningen på föreningens tillgångar till verksamheten samt tillämpar en öppen med- lemsantagning. Därutöver krävs att inkomsten till huvudsaklig del kommer antingen från verksamhet som är ett direkt led i främjandet av vissa närmare angivna ändamål, såsom idrottsliga eller kulturella ända- mål, eller som har annan naturlig anknytning till sådana ändamål, eller från verksamhet som av hävd utnyttjats som finansieringskälla för ideellt arbete. Vad som avses med en ideell förening finns inte särskilt angivet utan följer av rättspraxis. I och med att det ibland kan vara svårt att direkt jämföra en utländsk förening med en ideell förening uppställs inte något krav på full mot- svarighet mellan dessa föreningar. Paragrafen har kompletterats med anledning av det utvidgade undantaget från skatteplikt för arrangörer som i allt väsentligt motsvarar en ideell skattebefriad förening enligt 7 kap. 7 § IL. Genom kompletteringen upp- kommer trots skattefriheten en skyldighet för arrangören att lämna redo- visning enligt 14 §. 11.4Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) Paragrafen har upphävts till följd av införandet av 21 § SINK. Ändringen är en konsekvens av upphävandet av 1 b §. Ett nytt tredje stycke har införts med anledning av att undantaget från att göra skatteavdrag för utbetalaren enligt första stycket punkten 2 för begränsat skattskyldiga inte skall gälla om ersättningen skall beskattas enligt inkomstskattelagen. De situationer som här avses är de då en be- gränsat skattskyldig har inkomster som skall beskattas enligt förslaget i 3 kap. 18 § 1 första stycket IL. Vidare skall undantaget inte heller gälla i det fall ersättningen är skattepliktig enligt SINK men beslut härom inte har kommit till utbetalarens kännedom. I båda de nu beskrivna situa- tionerna skall alltså skatteavdrag ske med stöd av skattebetalningslagens regler. Paragrafens första stycke har kompletterats med en ny punkt 5 enligt vilken den som skall ta emot ersättning för arbete är skyldig att på be- gäran av utbetalaren visa upp ett beslut om att särskild inkomstskatt skall betalas för ersättningen. I paragrafens andra stycke har en ny punkt 7 införts med anledning av 21 § SINK. Den nya punkten innebär att som beskattningsbeslut anses även beslut om betalningsskyldighet för särskild inkomstskatt enligt SINK. Den tidigare punkten 7 har därigenom fått beteckningen 8. Paragrafen är ny. Genom införandet av 21 § SINK kommer skattebetalningslagens regler om bl.a. omprövning inklusive efterbeskattning att bli tillämpliga vid beskattning enligt SINK. Den omprövningstid som föreligger för den skattskyldige framgår av 21 kap. 4 och 5 §§ SBL. Det kan dock upp- komma en situation då eller en allmän förvaltningsdomstol beslutar i en fråga som kan vara avgörande för om en skattskyldig har anledning att med stöd av 4 § SINK begära att beskattning skall ske enligt inkomstskattelagen i stället för enligt SINK och att ett sådant beslut fattas efter ordinarie omprövningstid. En tänkbar situation kan vara att allmän förvaltningsdomstol har prövat frågan om skattskyldighet i föreligger för en viss inkomst och att inkomsten i ett sådant fall skall beskattas enligt SINK. Det skall i ett sådant fall finnas en möjlighet Prop. 2004/05:19 för den skattskyldige att begära att beskattning i stället skall ske enligt inkomstskattelagen. Den skattskyldige har då på sig från det att beslutet meddelades att komma in med en sådan begäran till Skatte- verket. Paragrafen har kompletterats med en ny fjärde punkt som innebär att efterbeskattning även får ske när eller en allmän förvalt- ningsdomstol har beslutat i en fråga om huruvida beskattning av en viss inkomst skall ske enligt inkomstskattelagen eller SINK. En situation kan vara att eller en allmän förvaltningsdomstol beslutar att en person som taxerats som obegränsat skattskyldig i stället skall vara be- gränsat skattskyldig. Den åsatta taxeringen skall då undanröjas och genom denna bestämmelse ges möjlighet till efterbeskattning för inkom- ster enligt SINK även om ordinarie omprövningstid har löpt ut. Ändringen är en konsekvens av ändringen i 12 §. 11.5 Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) I ett nytt andra stycke ges den skattskyldige utsträckt omprövningstid när det gäller en begäran enligt 4 § SINK. Bestämmelsen är avsedd att kunna tillämpas t.ex. i en sådan situation då en skattskyldig, till följd av beslut av eller en allmän förvaltningsdomstol, först efter utgången av ordinarie omprövningsfrist finner anledning att med stöd av 4 § SINK begära att beskattning skall ske enligt inkomstskattelagen i stället för enligt SINK. En anledning till en sådan begäran kan vara att den skatt- skyldige vill få rätt till bl.a. grundavdrag. Paragrafens andra stycke har kompletterats med en ny femte punkt som ger möjlighet att ompröva ett taxeringsbeslut till den skattskyldiges fördel även efter utgången av det femte året efter taxe- ringsåret. Detta får ske om det föranleds av eller en allmän förvaltningsdomstols beslut i fråga om inkomstskattelagen eller SINK är tillämplig för den aktuella inkomsten. Ändringen i paragrafens tredje punkt innebär att eftertaxering även får ske i det fall en ändring av ett taxeringsbeslut föranleds av eller en allmän förvaltningsdomstols beslut i fråga om inkomstskatte- lagen eller SINK är tillämplig för en viss inkomst. avsedd t.ex. för en situation då eller en allmän förvaltnings- domstol, efter ordinarie omprövningstid, fattar ett beslut om att beskatt- ning enligt SINK skall undanröjas, eftersom den skattskyldige inte kan anses som begränsat skattskyldig. Den skattskyldige skall då kunna efter- Prop. 2004/05:19 taxeras för inkomsten i fråga. 11.6Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter Paragrafen har kompletteras med en ny punkt 6. Den tidigare punkten 6 betecknas härigenom 7. Ändringen innebär att självdeklarationen även skall innehålla uppgifter som gör det möjligt för att avgöra om en begränsat skatt- skyldig uppfyller kraven för att medges allmänna avdrag, grundavdrag eller skattereduktion för utländska medlemsavgifter till fackförening och arbetslöshetskassa. Detta betyder att om den skattskyldige i deklarationen yrkar avdrag för t.ex. pensionssparande måste denne lämna sådana uppgifter som styrker att han eller hon är berättigad till avdraget, t.ex. genom att redovisa sina nettointäkter av förvärvsverksamhet i och utlandet samt åberopa intyg från behörig myndighet i utlandet. Sammanfattning av betänkande Beskattningen av utomlands bosatta (SOU 2003:12) Utredningen skall enligt direktiven göra en översyn av lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK). Svensk beskattningsrätt skiljer mellan obegränsat och begränsat skattskyldiga. Obegränsat skattskyldig är i princip den som är bosatt i , den som stadigvarande vistas här samt den som har väsentlig anknytning hit och som varit bosatt här. Övriga, dvs. så gott som alla utomlands bosatta, är begränsat skattskyldiga. Den obegränsade skattskyldigheten omfattar alla inkomster oavsett från vilket land de härrör. Den begränsade skattskyldigheten omfattar endast inkomster som på visst sätt härrör från verksamhet eller egendom i . Tjänsteinkomster som förvärvas genom verksamhet i och som uppbärs av fysiska personer som är bosatta utomlands (begränsat skatt- skyldiga) beskattas enligt SINK. Skattesatsen vid beskattning enligt SINK är av bruttoersättningen, vilket således innebär att några avdrag inte medges. Skatten är en definitiv källskatt; ingen deklarations- plikt föreligger alltså. Utredningen har två huvuduppgifter när det gäller översynen av SINK. Den ena uppgiften är att överväga om inte vissa personer som beskattas enligt SINK, nämligen utomlands bosatta personer som regelmässigt pendlar till för arbete men som inte tillbringar sin dygnsvila här (dagpendlare), bör jämställas med här i landet obe- gränsat skattskyldiga och således i stället beskattas enligt inkomstskatte- lagen (1999:1229, IL). Bakgrunden är att SINK tillämpas även på personer som pendlar till från t.ex. för att arbeta här; sådana personer anses således inte stadigvarande vistas här. När SINK infördes var avsikten att lagen skulle gälla för skatt- skyldiga som tillfälligt uppbär inkomster i . En beskattning enligt SINK av bruttolönen anses enligt direktiven normalt vara alltför fördelaktig för sådana som har fast anställning i eller som annars regelmässigt arbetar här; detta gäller särskilt för dem som har höga inkomster. Den andra uppgiften är att utreda om SINK kan innebära en diskrimi- nering som strider mot reglerna om fri rörlighet för arbetskraft i EG- fördraget. Bakgrunden i detta fall är att det enligt SINK inte medges några kostnadsavdrag eller personliga avdrag, varför en person som skall beskattas enligt den lagen i vissa fall kan bli hårdare beskattad än en person i motsvarande situation som skall beskattas enligt IL; detta gäller särskilt för dem som har låga inkomster men höga kostnader. Utöver de nu angivna uppgifterna skall utredningen se över förfarande- reglerna enligt SINK, bl.a. vissa frågor angående förhållandet mellan å ena sidan SINK och å andra sidan skattebetalningslagen (1997:483, SBL) och taxeringslagen (1990:324, TL). Dessutom skall utredningen behandla en fråga som rör skattskyldig- heten för utländska arrangörer av tillställningar i vid tillämpning av lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. (A-SINK). Till att börja med kan konstateras att kritiken mot SINK i de två aktuella avseendena går ut på att SINK-skatten i det ena fallet dagpendlarfallet anses vara för fördelaktig för den skattskyldige, medan SINK-skatten i det andra fallet avdragsfallet anses vara för ofördelaktig för den skattskyldige. Detta är i och för sig en naturlig konsekvens av att SINK-skatten är en källskatt och följaktligen en skatt av schablonkaraktär; all schablonbeskattning innebär ju att några får en fördelaktigare beskattning och andra en ofördelaktigare beskattning än som skulle ha varit fallet om hänsyn tagits till alla omständigheter som normalt beaktas i skattesammanhang. Det kan vidare konstateras att SINK-systemet i stort sett fungerar väl och att det inte är många personer som på angivet sätt framstår som stora vinnare eller förlorare på att beskattas enligt SINK i stället för enligt IL. står det klart att det för att komma till rätta med de antydda problemen krävs ganska stora ingrepp i systemet som påtagligt komplicerar beskattningen av de aktuella grupperna. Slutsatsen av det anförda blir att det bör krävas starka skäl för att ändra den nuvarande regleringen. Utredningens direktiv ställer inte heller några krav på att utredningen skall föreslå ändringar. När det gäller frågan om SINK är förenlig med EG-rätten här avses avdragsfallet finns det dock knappast något utrymme för att låta bli att ändra reglerna om dessa befinns strida mot gemenskapsrätten. Vad beträffar dagpendlarna finns det däremot i och för sig inget som hindrar att man låter nuvarande ordning bestå även om denna på grund av sin schablonnatur kan medföra betydande skattefördelar för ett fåtal personer. dagpendlarna gäller i stort sett bara i förhållandet mellan och Det har från framför allt dansk sida rests krav på att skattereglerna skall ändras så att man eliminerar de konkurrensfördelar som nuvarande regler anses medföra vid anställning av danska Diskussioner har också förts mellan länderna i syfte att finna en bilateral lösning på problemet, men detta har Det finns följaktligen önskemål om att det nu läggs fram ett konkret förslag som kan utgöra underlag för fortsatta över- väganden på området. Utredningen lägger därför fram ett sådant förslag. Beskattningen av dagpendlare och begreppet stadigvarande vistelse Dagpendlarnas inkomst beskattning enligt SINK eller IL Som anförts ovan kan dagpendlarna i princip arbeta i och ändå bli skattskyldiga enligt SINK. Avsikten när lagen infördes var att den skulle gälla för skattskyldiga som tillfälligt uppbär inkomster i . Dessa skulle därigenom slippa deklarera och även i övrigt skulle beskattningsförfarandet förenklas för denna grupp. Någon anledning att låta lagen ha ett mer vidsträckt tillämpningsområde har inte framkommit. Dagpendlarna har i regel fast arbete i och bör därför inte beskattas enligt SINK. Utredningen föreslår följaktligen att denna kategori skall beskattas enligt IL. Förslaget innebär att den som är utomlands bosatt och arbetar i och normalt minst per månad skall beskattas enligt IL i stället för enligt SINK. att det skall vara fråga om samma anställning under sexmånaders- perioden uppställs inte. Tiodagarsgränsen motiveras av att de som har fasta anställningar med regelbundet arbete i bör falla utanför Sådana anställningar avser i regel minst halvtid. därför i princip gå vid . För att även de fall då arbets- tiden är ojämnt fördelad mellan veckorna skall täckas in föreslår utredningen att arbetskriteriet skall vara uppfyllt om arbete normalt pågår Utredningen föreslår att skattesatsen för denna kategori bör vara den genomsnittliga kommunalskatt som vid tillfället tillämpas i Bör begreppet stadigvarande vistelse preciseras? Vad som avses med stadigvarande vistelse framgår inte direkt av lagtext utan det avgörs av praxis. Rättsläget innebär i huvudsak att det skall vara fråga om en sammanhängande vistelse och att kortvariga avbrott inte anses bryta vistelseperioden. Utredningen har övervägt om begreppet stadigvarande vistelse bör Det är emellertid svårt att hitta en modell med rätt avvägning. Flera grannländer har motsvarande oreglerade system där jämställdhet med obegränsat skattskyldiga enligt praxis uppkommer efter minst sex månaders vistelse i arbetslandet, varvid kortvariga avbrott inte bryter Det kan vidare påpekas att tvister rörande frågan om stadigvarande vistelse föreligger inte är särskilt vanliga i skattedom- Det talar för att den nuvarande ordningen inte vållar några Utredningen föreslår mot denna bakgrund ingen definition av begreppet stadigvarande vistelse. Utomlands bosatta (begränsat skattskyldiga) får möjlighet att välja beskattning enligt IL i stället för enligt SINK Utredningens uppgift i denna del är att klarlägga om SINK kan innebära en diskriminering som strider mot reglerna om fri rörlighet för arbetskraft i EG-fördraget. Vid beskattning enligt SINK föreligger, som nämnts, ingen rätt för den utomlands bosatte till avdrag för kostnader för intäkternas förvärvande och inte heller någon rätt till grundavdrag, allmänna avdrag eller ränteavdrag. Mot bakgrund av domar kan konstateras att det med all sannolikhet krävs att det finns möjlighet för utomlands bosatta att i vissa fall komma ifrån schablonbeskattningen i SINK när denna är mindre fördelaktig än en beskattning enligt de vanliga reglerna i IL. och i har man som en följd av den s.k. Schumackerdomen i infört en möjlighet för en utomlands bosatt person (begränsat skattskyldig) som arbetar i landet att välja att vid beskatt- ningen bli i princip jämställd med en obegränsat skattskyldig person; som krav för att få denna rätt, gäller bl. a. att den skattskyldige har en klart övervägande del av sin inkomst i det land där han arbetar (/). Utredningen har med hänsyn till de krav som EG-rätten ställer kommit fram till att en utomlands bosatt skattskyldig under vissa förutsättningar skall få välja om beskattning skall ske enligt IL i stället för enligt SINK. Enligt utredningen bör en utomlands bosatt skattskyldig till att börja med, utan några särskilda krav, ha möjlighet att välja att beskattas för tjänsteinkomster enligt IL och följaktligen bli berättigad till de avdrag som är nödvändiga för intäkternas förvärvande. Vidare bör en skattskyldig ha rätt till personliga avdrag om han får sin inkomst till klart övervägande del från arbetsstaten. Detta har sin grund i att en sådan person i regel inte har möjlighet att få personliga avdrag i Utredningen föreslår således att en utomlands bosatt skattskyldig som är medborgare i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och som har en förvärvsinkomst i som uppgår till av hans totala förvärvsinkomst från och andra länder skall ha rätt även till allmänna avdrag, grundavdrag och Utredningen föreslår att inte bara arbetsgivaren utan även den skatt- skyldige i regel skall vara betalningsskyldig för särskild inkomstskatt. Utredningen föreslår vidare att om bl.a. omprövning, efterbeskattning och skattetillägg skall vara tillämpliga även vad gäller särskild inkomstskatt. Vissa följdändringar görs också i TL. Enligt direktiven skall utredningen överväga en samordning i fråga om forumreglerna vid processer enligt IL och enligt SINK. Bakgrunden är att frågan om en person är begränsat eller obegränsat skattskyldig kan bli föremål för prövning vid olika skattemyndigheter och därefter vid olika domstolar. När det gäller domstolsprövningen finns i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar bestämmelser som gör det möjligt att flytta över handläggningen av ett mål till en annan länsrätt eller kammarrätt som handlägger ett mål med nära samband med ett mål vid en annan domstol. Enligt huvudprincipen skall mål sammanföras till att handläggas vid den domstol där talan först inleddes. Bestämmelserna är visserligen inte tvingande utan bygger på att en överenskommelse kan uppnås. Eftersom en möjlighet till överflyttning av mål redan föreligger anser utredningen emellertid att det inte finns tillräckliga skäl för att föreslå en ny reglering av mer tvingande karaktär. Enligt en bestämmelse i SINK undantas en utomlands bosatt person från skatteplikt för ersättning för resekostnader och logikostnader som han i sin egenskap av ledamot eller suppleant i styrelse eller liknande organ i svenskt aktiebolag eller annan svensk juridisk person uppburit i samband med förrättning i . Undantaget från skatteplikt beträffande ersättningar för resor och logi gäller således bara förrättning i ; dvs. ersättning till den som har styrelseuppdrag i utlandet för svenska bolag blir skattepliktig. Utred- ningen anser att det inte finns skäl att göra skillnad mellan förrättning i och förrättning utomlands och föreslår därför en lagändring som innebär att kostnadsersättning för utomlands bosatt person skall vara skattefri även vid styrelseuppdrag utanför . Särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. Enligt direktiven har det ifrågasatts om diskriminering enligt EG- fördraget och skatteavtal kan uppkomma till följd av att svenska ideella föreningar under vissa omständigheter kan undantas från skattskyldighet utan att motsvarande skattebefrielse kan uppnås av utländska arrangörer av motsvarande slag. Utredningen föreslår i denna fråga att undantag från skattskyldighet skall gälla för en utländsk arrangör för biljettintäkter, reklamintäkter och andra intäkter av en tillställning i om den utländska arrangören i allt väsentligt motsvarar en sådan svensk ideell förening för vilken skattskyldighet inte föreligger. Utredningens förslag beräknas leda till en varaktig budgetförsvagning om . Utredningen föreslår att skattebortfallet finansieras genom en sänkning av det generella grundavdraget med . En sådan sänkning av grundavdraget ger en beräknad varaktig budgetförstärkning med . De nya reglerna föreslås träda i kraft . 1 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229) dels att 3 kap. 18 §, 42 kap. 1 §, 59 kap. 16 §, 62 kap. 9 §, 63 kap. 24 §§ och 65 kap. 4 och 11 c §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 3 kap. 18 a §, av följande lydelse. Den som är begränsat skattskyldig är skattskyldig i dana inkomster som anges i 5 § lagen (1991:586) om särskild in- komstskatt för utomlands bosatta, med undantag av inkomster som anges i 6 § 1, 4 och 5 samma lag, om den skattskyldige arbetar i och arbetet här nor- malt utförs under minst inkomster som avses i 10 kap. om den skattskyldige med stöd av 4 § lagen om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta begär att be- skattning skall ske enligt inkomst- 3. inkomstslaget tjänst för åter- fört avdrag för egenavgifter enligt (2000:980), egenavgifter som satts ned genom ändrad debitering, till den del avdrag har gjorts för avgifterna avgifter som avses i 62 kap. 6 § och som satts ned genom ändrad debitering till den del avdrag har gjorts för avgifterna och dessa inte hör till en näringsverksamhet, samhet för inkomst från ett fast samhet för inkomst från ett fast driftställe eller en fastighet i driftställe eller en fastighet i samhet för återförda avdrag på grund av att en näringsbostadsrätt grund av att en näringsbostadsrätt som innefattar nyttjanderätt till ett som innefattar nyttjanderätt till ett hus eller en del av ett hus i hus eller en del av ett hus i avyttras eller blir privatbostadsrätt, avyttras eller blir privatbostadsrätt, 3. inkomstslaget näringsverk- 6. inkomstslaget näringsverk- samhet för återförda avdrag för samhet för återförda avdrag föregenavgifter, egenavgifter,4. inkomstslaget kapital för ett 7. inkomstslaget kapital för ett positivt räntefördelningsbelopp positivt räntefördelningsbelopp som avser ett fast driftställe eller som avser ett fast driftställe eller en näringsfastighet i , en näringsfastighet i ,5. inkomstslaget kapital för 8. inkomstslaget kapital för löpande inkomster av en privat- löpande inkomster av en privat- bostadsfastighet eller en privatbo- bostadsfastighet eller en privatbo- stadsrätt i , stadsrätt i ,6. inkomstslaget kapital för 9. inkomstslaget kapital för kapitalvinst på en fastighet i kapitalvinst på en fastighet i eller på en privat- eller eller på en privat- eller näringsbostadsrätt som innefattar näringsbostadsrätt som innefattar nyttjanderätt till ett hus eller en del nyttjanderätt till ett hus eller en del av ett hus i , och av ett hus i , och7. inkomstslaget näringsverk- 10. inkomstslaget näringsverks- samhet eller kapital för utdelning amhet eller kapital för utdelning på andelar i svenska ekonomiska på andelar i svenska ekonomiska föreningar.