prop · GR0386 · 2004-03-10 00:00:00 — I stället föreslås att motsvarande regler skall gälla för som redan gäller för de allmänna valen. Detta skulle höja status och öka rättssäkerheten. Vid de allmänna valen, exempelvis val till kommunfullmäktige, är det läns- styrelsen som har det övergripande ansvaret för rösträkningen och mandatfördelningen. ansvarar för det förberedande valarbetet och kommunerna själva sköter sådana saker som att utse valförrättare och att ansvara för vallokaler. Utredningen föreslår mot- svarande reglering för . Vidare föreslås att det i sametings- lagen skrivs in regler om hur omval skall hanteras eftersom en sådan reglering saknas . Till utredningen har vidare framförts att de i sametingslagen angivna tidsfristerna för valets genomförande redan är för snäva. Genom utredningens förslag om att utöka kretsen klagoberättigade för den preliminära röstlängden kommer vissa tidsfrister bli än svårare att hålla. En utsträckning av dessa tider föreslås därför. Utredningen finner inget stöd för påståendet att brevröstnings- förfarandet skulle vara alltför komplicerat för väljarna, vilket skulle leda till att väljarna avstod från att rösta. Utredningen anser att ett valdeltagande om inte är anmärkningsvärt lågt och konstaterar att i de senaste sametingsvalen var andelen röster som ogiltigförklarades också liten. Vidare anförs att brevröstning är en vedertagen metod för att rösta och används generellt av utlandssvenskar i de allmänna valen. Alternativet poströstning anses vara kostsamt och komplicerat att organisera. Om poströstning infördes skulle man därför behöva överväga att samordna sametingsvalet med de allmänna valen. Utredningens slutsats är sammantaget att det saknas anledning att förändra röstnings- förfarandet. Med ett oförändrat röstningsförfarande saknas också prak- tiska skäl för att flytta valdagen. Från ledamöter i har framförts att valdeltagandet skulle kunna öka om valet skedde som riksdagsvalet. En gemensam valdag skulle också markera att var en del av det svenska folkstyret. Utredningens slutsats är att det är oklart om en samordning med det allmänna valet skulle kunna vitalisera valet till samt att det saknas tillräckligt starka skäl för att föreslå en förändring av den redan etablerade tidpunkten för valet. Valkrets och mandatfördelning, procentspärr samt krav om registrering av parti Utredningen har behandlat frågan om det finns ett behov av att införa en procentspärr i sametingsvalet och om kraven för partier att kunna ställa upp i valet bör skärpas. Utredningen konstaterar att skälet för denna översyn är att det skulle anses finnas alltför många och alltför små partier i samt att det är underförstått att detta förhållande skulle kunna försämra effektivitet. Det konstateras att den politiska situationen i tillkomst har varit mindre stabil. Utredningen anser det dock naturligt att en organisation i sitt startskede är dynamisk och för en vital debatt. En hjälp i ett sådant skede skulle stabiliserande faktorer såsom procentspärr eller skärpta registreringskrav för partier kunna vara. Utredningen varnar för att stabiliserande faktorer inte ensamt kan lösa de problem som funnits i . Ett grundläggande problem har varit svårigheten att bilda en stabil politisk majoritet. Det kan ha haft sin grund i att även de största partierna tidigare inte haft mer än fem-sex mandat. Det har inneburit att det krävts ett samarbete mellan mer än två partier. Utredningen betvivlar att en utslagning av mycket små partier skulle lösa detta problem. Utredningen anser dock sammantaget att stabiliserande faktorer ändå bör övervägas för att undvika en uppsplittring. Även om sådana inte kan lösa samtliga problem bör de i vart fall underlätta och främja den politiska stabiliteten. Vidare noteras att det redan vid valet har skett en förändring, det största partiet erhöll då 10 mandat. Utredningens utgångspunkt är att såväl en procentspärr som krav inför partiregistrering motverkar en splittring inom . Deras effekter i övrigt skiljer sig dock åt. Utredningen behandlar även frågan om en valkretsindelning skulle ha en spärreffekt mot mindre partier. Metoden anses dock i viss mån osäker, eftersom det kan förekomma att ett mycket litet parti med tyngd i en valkrets kan få ett mandat. Vidare anförs att huvudsyftet med flera valkretsars normalt är att tillgodose den regionala representationen. Om det är en spärreffekt som eftersträvas anses det därför bättre att överväga en procentspärr eller ett skärpt registreringskrav än att kräva flera valkretsar. Det anförs vidare att valkretsar i de allmänna valen aldrig utgjort argument för representation med hänsyn till andra faktorer än geografiska. Utredningens slutsats är att det enda hållbara argumentet för att införa flera valkretsar är om den geografiska representationen i skulle vara skev. Från håll har framförts att så inte skulle vara fallet. Utredningen anser därför att det saknas principiella skäl för att föreslå flera valkretsar. Dessutom anses att en sådan förändring skulle medföra praktiska nackdelar. Kostnaderna för såväl själva valet som valarbetet skulle öka. Ett annat problem skulle vara att partierna vid inrättat sitt politiska arbete efter nu gällande förutsättningar och att dessa skulle förändras. Slutligen skulle förekomsten av flera valkretsar kräva utjämningsmandat. Utredningen föreslår att 1,4 och inte 1 används som första divisor vid sametingsvalet. Det skulle innebära en anpassning till vad som gäller i de allmänna valen. Mandatfördelningen i sametingsvalet sker genom att mandat tilldelas ett efter annat det parti som uppvisar det största jämförelsetalet. Detta tal beräknas genom att partiernas röstetal delas med det tal som är ett högre än det dubbla antalet mandat som redan tilldelats partiet. Vid det första mandatet blir alltså jämförelsetalet lika med röstetalet. Detta innebär en skillnad mot vad som gäller för de allmänna valen. Vid dessa val gäller så länge partiet ännu inte fått något mandat att jämförelsetalet beräknas genom att partiets röstetal delas med 1,4. Innebörden blir att det blir svårare att ta ett mandat. har därmed en stabiliserande effekt. Det saknas enligt utredningen skäl för en särreglering i denna del för . En divisor om 1,4 hade i val haft den effekten att det minsta partiet mist sitt mandat. Utredningen har övervägt om en ändrad divisor är en tillräcklig åtgärd eller om det därutöver krävs en procentspärr om . Utredningen konstaterar dock att en spärr skulle kunna ersättas med ökade krav för partiregistrering. krävs det endast tre personer för att registrera ett parti. För sametingsvalet gäller att samtliga registrerade partier har rätt till fria valsedlar. Det innebär alltså att ett parti med stöd av enbart tre personer kan belasta valsystemet. Ett krav om 50 personer utgör, enligt utredningens bedömning, en effektiv spärr mot mycket små Kravet skulle försvåra för partier utan förankring att ställa upp i En ytterligare fördel skulle vara att partier med mycket litet stöd inte heller skulle belasta valapparaten. Utredningen föreslår därför att det införs ett krav om att 50 personer, inklusive minst tre kandidater, måste stödja ett parti för att det skall kunna registreras och därmed ha rätt att ställa upp i valet. Dessa skall vara upptagna på sameröstlängden. Enligt utredningens uppfattning är det ur demokratisk synvinkel lämpligt att de partier som varit representerade i kan ställas under väljarnas bedömning i det påföljande valet. ändamålsmässigt att ett skärpt registreringskrav, i det påföljande valet, inte drabbar de partier som redan innehar mandat. Om ett parti skulle misslyckas med att ta mandat i det påföljande valet skall dock det skärpta registreringskravet omfatta det partiet i valet därefter. Utredningen anser att förslagen om ett skärpt krav om registrering och en förste divisor vid mandatfördelningen på 1,4 innebär att mycket små partier får svårare att delta i valet och att erhålla mandat. att partisplittringen motverkas. Slutligen övervägs om dessa åtgärder är tillräckliga eller om det därutöver finns skäl att föreslå en renodlad procentspärr. slutsats är att det är svårt att bedöma om en sådan är nödvändig och att det i stället är angeläget att först analysera vilka effekter de föreslagna åtgärderna får i kommande val. Först om de skulle visa sig vara otillräckliga finns det anledning att på nytt överväga frågan om en skall tillsätta en valnämnd som skall svara för valet till . Författningsförslag i betänkandet roll i det svenska folkstyret (SOU 2002:77) Förslag till lag om ändring i Sametingslag (1992:1433) dels att 1 kap 2 §, 2 kap. 2, 45 §§, 3 kap. 47, 910, 1213, 1819, 2122, 26 och 3233 §§ skall ha följande lydelse dels att det i lagen skall införas sex nya paragrafer, 2 kap. 1 a och 89 §§, 3 kap. 3436 §§ samt närmast före 3 kap. 34 § en ny rubrik av följande lydelse, Med same avses i denna lag den som anser sig vara same och 1.gör sannolikt att han har eller har haft samiska som språk i hemmet, 2.gör sannolikt att någon av hans föräldrar, far- eller morföräldrar har eller har haft samiska som språk i hemmet, eller 3. har en förälder som är eller 3. har en förälder har varit upptagen i röstlängd till upptagen i röstlängd till Same- tinget eller vars förälder har varit upptagen i denna röstlängd utan _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ skall tillsätta en valnämnd som tillsammans med den centrala valmyndigheten och skall svara för valet till . kan därutöver tillsätta de nämnder som i övrigt behövs för beredning, förvaltning och verkställighet. _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ tas upp i sameröstlängden skall ha tas upp i sameröstlängden skall ha året före valåret. Den som har förts upp i sameröstlängden skall strykas från längden om han begär det eller avlider. person som anmält sig enligt 4 § skall tas upp i sameröstlängd. skall ha upprättat en 1. samer som varit upp- tagna i sameröstlängd om de anmält sig men inte upptagits i den rösträtt enligt 3 § och om de inte begärt att bli avförda ur same- Han har rätt att överklaga beslutet hos i det län där 2. person som anmält sig enligt har sitt säte senast den 4 § och som enligt valnämndens beslut skall tas upp i sameröst- granskning på sätt den centrala skall kungöras i Post- och Inrikes Vidare skall den som anmält sig men inte upptagits i den genast underrättas om beslutet. Den som anmält sig, men inte Vidare kan var och en som upptagits i den preliminära Överklagandet skall ha kommit in till i det län där har sitt säte senast den prövas vid offentligt sammanträde prövas vid offentligt sammanträde om denna dag är eller eller om denna dag är söndag, närmast . beslut över anmärkning mot röstlängd får inte rätta en slutlig sameröstlängd som en slutlig sameröstlängd som skall uppta samer som på grund av beslut skall tas upp i röstlängd. beslut skall tas upp i röstlängd och upptagna i sameröstlängd, om de rösträtt enligt 3 § och om de inte begärt att bli avförda ur same- Den som är upptagen i same- röstlängd skall genom valnämn- dens försorg erhålla ett röstkort i form av ett ytterkuvert samt ett valkuvert och ett omslagskuvert. Röstkorten och kuverten skall sändas till de röstberättigade senast före valdagen. Om en röstberättigad har för- lorat sitt röstkort/ytterkuvert eller om röstkortet/ytterkuvertet inte har kommit honom tillhanda, är han berättigad att efter framställning till valnämnden få ett duplett- röstkort/ duplettytterkuvert. Sådant kort skall vara tydligt märkt som duplettröstkort. Kandidater till skall anmälas till valnämnden valåret. Av anmälan skall framgå vilken grupp, vilket parti eller liknande sammanslut- ning som kandidaterna tillhör. Anmälan skall också innehålla uppgift på namn på minst tre kandidater i bestämd ordnings- följd. Till anmälan skall fogas skriftlig förklaring från varje kandidat att han givit sitt tillstånd att anmäla honom. Den som är upptagen i same- röstlängd skall genom den centrala valmyndighetens försorg erhålla ett röstkort i form av ett ytterkuvert samt ett valkuvert och ett omslagskuvert. Röstkorten och kuverten skall sändas till de röstberättigade senast före valdagen. Om en röstberättigad har för- lorat sitt röstkort/ytterkuvert eller om röstkortet/ytterkuvertet inte har kommit honom tillhanda, är han berättigad efter framställning till den centrala valmyndigheten få ett duplettröstkort/duplettytteku- vert. Sådant kort skall vara tydligt märkt som duplettröstkort. Kandidater till skall anmälas till den centrala val- myndigheten valåret. Av anmälan skall framgå vilken grupp, vilket parti eller liknande sammanslutning som kandidaterna tillhör. Anmälan skall också innehålla uppgift på namn på minst tre kandidater i bestämd ordningsföljd. Till an- mälan skall fogas skriftlig för- från varje kandidat att han givit sitt tillstånd att anmäla honom. Därutöver gäller för grupper, partier eller liknande samman- slutningar som inte har mandat i att anmälan skall ha vara upptagna på den slutliga strering av grupper, partier eller sammanslutningar och kandidater. Myndighetens beslut får inte över- Andra än kandidater för registrerade grupper, partier eller liknande sammanslutningar är inte valbara. På valsedel skall anges grupp, parti eller liknande sammanslut- skall anges grupp, parti eller lik- ning samt minst tre kandidater för nande sammanslutning samt minst gruppen, partiet eller sammanslut- tre kandidater för gruppen, partiet Kandidatnamnen skall förses med nummer och tas upp i nummer- ordning under varandra. Intill varje kandidatnamn skall det finnas ett markerat utrymme där väljarna kan lämna en särskild personröst genom en markering. För en registrerad grupp, ett parti eller en sammanslutning får finnas valsedlar med olika kombinationer av kandidater. Varje registrerad grupp, parti eller sammanslutning tilldelas val- sedlar till det antal valnämnden beslutar, lika för alla. Finns det olika valsedlar för samma grupp, parti eller sammanslutning, gäller detta varje sådan variant av val- sedeln. Valsedlar till större antal tillhandahålles av valnämnden om beställaren betalar valsedlarna i förskott. Den som har rösträtt till får rösta antingen i vallokal eller genom att sända sin valsedel till valnämnden med posten (brevröstning). Varje registrerad grupp, parti eller sammanslutning tilldelas val- sedlar till det antal den centrala valmyndigheten beslutar, lika för alla. Finns det olika valsedlar för samma grupp, parti eller samman- slutning, gäller detta varje sådan variant av valsedeln. Valsedlar till större antal tillhandahålles av den centrala valmyndigheten om beställaren betalar valsedlarna i förskott. Den som har rösträtt till får rösta antingen i vallokal eller genom att sända sin valsedel till i det län har sitt säte med posten (brevröstning). Valförrättaren skall omgående sända de mottagna förslutna ytter- kuverten till valnämnden till- sammans med förteckningen över de väljare som röstat i vallokalen. Försändelsen skall sändas som värdepost. Valförrättaren skall omgående sända de mottagna förslutna ytter- kuvertet till i det län har sitt säte till- sammans med förteckningen över de väljare som röstat i vallokalen. Försändelsen skall sändas som värdepost. Vid brevröstning lägger väljaren själv in sin valsedel i ett valkuvert och tillsluter det. I närvaro av två vittnen lägger väljaren sedan valkuvertet i det ytterkuvert som också är röstkort och tillsluter det. Därefter skriver väljaren på ytterkuvertet en försäkran på heder och samvete att han gjort på detta sätt. Vittnena intygar skriftligen att väljaren egenhändigt undertecknat försäkran och att de inte känner till något förhållande som strider mot de uppgifter väljaren lämnat på ytterkuvertet. Vittnenas adresser anges på ytterkuvertet. Vittnena skall ha fyllt . Väljarens make eller barn får inte vara vittne. sen har gjorts i ordning enligt sen har gjorts i ordning enligt första stycket lägger väljaren in första stycket lägger väljaren in försändelsen i ett omslagskuvert försändelsen i ett omslagskuvert och tillsluter detta. och tillsluter detta. nas försändelsen för postbefordran nas försändelsen för postbefordran till i det län Same- tinget har sitt säte. En väljare som på grund av kroppsligt fel inte kan avge sin röst i föreskriven ordning får vid röstningen anlita biträde som han utsett. då brevröst- ningsförsändelser in till val- nämnden skall antalet antecknas i ett särskilt protokoll. I väntan på den slutliga sammanräkningen och mandatfördelningen skall försän- delserna förvaras på ett betryg- gande sätt. Vid en offentlig förrättning, som skall påbörjas så snart det kan ske förflutit från valdagen, skall valnämnden grans- ka och räkna de avgivna rösterna. Vid sammanräkningen prövar valnämnden valsedlarnas giltighet och meddelar de beslut som denna prövning föranleder. då brevröst- ningsförsändelser kommer in till skall antalet anteck- nas i ett särskilt protokoll. I väntan på den slutliga sammanräkningen och mandatfördelningen skall för- sändelserna förvaras på ett betryg- gande sätt. Vid en offentlig förrättning, som skall påbörjas så snart det kan ske förflutit från valdagen skall grans- ka och räkna de avgivna rösterna. Vid sammanräkningen prövar valsedlarnas giltighet och meddelar de beslut som denna prövning föranleder. Vid mandatfördelningen mellan grupper, partier och liknande sammanslutningar skall mandaten fördelas proportionellt på grundval av valresultatet. Härvid tilldelas mandaten, ett efter annat den grupp, det parti eller motsvarande som för varje gång uppvisar det största jämförelsetalet. Jämförelse- talet beräknas genom att gruppernas, partiernas eller de liknande sammanslutningarnas röstetal delas med det tal som är ett högre än det dubbla antalet mandat som redan har tilldelats gruppen, partiet eller samman- slutningen. Härvid gäller för valnämnden i Härvid gäller i tillämpliga delar tillämpliga delar vad som enligt 18 kap. 9 och 10 §§ samt 11 § 18 kap. 9 och 10 §§ första stycket 1, andra och tredje första stycket 1, andra och tredje styckena vallagen (1997:157). styckena vallagen (1997:157) gäl- ler för vid slutlig Vidare gäller att ett namn som Vidare gäller att ett namn som skrivits till på en valsedel skall skrivits till på en valsedel skall Vid förrättning skall protokoll föras. Sedan rösterna från vallokalerna Sedan rösterna från vallokalerna har behandlats enligt 2325 §§, har behandlats enligt 2325 §§, fortsätter granskningen med de röster som har avgivits genom röster som har avgivits genom brevröstning och som har kommit brevröstning och som kommit in in till valnämnden före förrätt- Brevröster som kommer in efter förrättningens början läggs utan vidare åtgärd åt sidan. Vid mandatfördelningen mellan grupper, partier och liknande sammanslutningar skall mandaten fördelas proportionellt på grundval av valresultatet. Härvid tilldelas mandaten, ett efter annat den grupp, det parti eller motsvarande som för varje gång uppvisar det största jämförelsetalet. Jämförelse- talet beräknas så länge gruppen, partiet eller den liknande samman- slutningen ännu inte tilldelats något mandat genom att röstetalet delas med 1,4. Därefter beräknas jämförelsetalet genom att röste- talet delas med det tal som är ett högre än det dubbla antalet mandat som redan tilldelats gruppen, partiet eller samman- slutningen. För varje mandat som en grupp, ett parti eller en liknande sammanslutning har fått skall en ledamot utses. När en ledamot utses skall reglerna i 18 kap. 3839 §§ vallagen (1997:157) om val till tillämpas. För att personligt röstetal skall fastställas för en kandidat måste han dessutom ha fått lägst 25 särskilda personröster. Ett beslut får överklagas av den som enligt röstlängden var röstberättigad vid valet. Det får också överklagas av en grupp, ett parti eller en liknande sammanslutning som har deltagit i valet. Sedan fördelat mandaten i skall resul- tatet av valet offentliggöras genom kungörelse i Post- och . skall utan dröjs- mål till och regeringen redovisa resultatet av valet samt utfärda bevis till valda ledamöter och ersättare. beslut enligt 22 och 32 §§ samt valnämndens beslut enligt 32 a § får överklagas hos . Ett beslut får överklagas av den som enligt röstlängden var röst- berättigad vid valet. Det får också överklagas av en grupp, ett parti eller en liknande sammanslutning som har deltagit i valet. Överklagandet skall ges in till och vara nämnden till handa tidigast dagen efter valdagen och senast efter det att resultatet av valet offentliggjorts enligt 32 eller 32 a §. Vid Valprövningsnämndens prövning av överklaganden som avses i denna paragraf får nämnden upphäva valet eller föranstalta om andra mindre ingripande åtgärder enligt de grunder som anges i 19 kap. 18 eller 19 §§ vallagen (1997:157). Vid omval till skall den centrala valmyndigheten i samråd med i det län har sitt säte och bestämma valdag. Den slutliga röstlängd som upprättats för det ordinarie valet skall användas. I övrigt gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i denna lag. Efter remiss har yttranden över betänkandet roll i det svenska folkstyret (SOU 2002:77) avgetts av , Hovrätten för övre , Kammarrätten i , Länsrätten i , Justitiekanslern, , i , i , i , juridiska institutionen, och . juridiska institutionen, och har avstått från att yttra sig. partier har inbjudits att lämna synpunkter. Denna möjlighet har också getts till Sametingen i och , samt . Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till ändring i sametingslagen (1992:1433) Härigenom föreskrivs i fråga om sametingslagen (1992:1433) dels att 4 kap. skall upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 3 kap. 2 § skall utgå, dels att 1 kap. 2 §, 2 kap. 5 § samt 3 kap. 2, 47, 9, 10, 12, 13, 18, 19, 21, 22, 26, 32 , 32 a och 33 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas fyra nya bestämmelser, 3 kap. 5 a § och 3437 §§, samt närmast före 3 kap. 34 och 37 §§ nya rubriker av följande lydelse. Med same avses i denna lag den som anser sig vara same och 1.gör sannolikt att han har eller har haft samiska som språk i hemmet, 2.gör sannolikt att någon av hans föräldrar, far- eller morföräldrar har eller har haft samiska som språk i hemmet, eller 3.har en förälder som är eller har varit upptagen i röstlängd till . Vad som sägs i första stycket 3 gäller inte om har beslutat att föräldern inte skall vara upptagen i röstlängden på den grunden att föräldern inte är same. valnämnd som skall svara för valet kan därutöver tillsätta de nämnder som i övrigt behövs för beredning, förvaltning och verkställighet. För valet till utgör För valet till utgör utser valförrättare och har i övrigt valet samt har i övrigt de uppgifter de uppgifter som framgår av detta som framgår av detta kapitel. Uppgifter vid val till fullgörs även av den vallagen (1997:157) och av läns- styrelsen i det län där har sitt säte. tas upp i sameröstlängden skall ha tas upp i sameröstlängden skall ha året före valåret. Den som har förts upp i sameröstlängden skall strykas från längden, om han begär det eller avlider. person som anmält sig enligt 4 § skall tas upp i sameröstlängd. som anmält sig men inte upptagits i skall genast underrättas om be- Han har rätt att överklaga upptagna i sameröstlängd och som beslutet hos i det län där har sitt säte senast rösträtt enligt 3 § och som inte begärt att bli avförda ur same- prövas vid offentligt sammanträde om denna dag är eller enligt 3 §. söndag, närmast . skall hållas tillgänglig för gransk- märkning mot röstlängd får inte ning på det sätt som den centrala valmyndigheten efter samråd med kungöras i Post- och Inrikes Den som anmält sig men inte tagits upp i den preli- underrättas om detta. Den som anmält sig men tagits upp i den preliminära röst- längden får överklaga beslutet i Vidare får var och en som tagits upp i den preliminära såvitt avser någon annan som in till i det län där har sitt säte senast den året före valåret. den preliminära röstlängden prö- vas vid offentligt sammanträde hos