prop · GR03145 · 2004-04-28 00:00:00 — Detta sparar både tid och pengar för de berörda myndigheterna, samt medför att den skattskyldige, så långt, endast behöver ha kontakt med en enda myndighet. Om beslut om skatten har blivit uppenbart oriktigt på grund av misstag vid den automatiserade behandlingen, bör den myndigheten hos vilken behandlingen utförts, dvs. , få besluta om rättelse. 7.6Betalning av skatt och avgift Regeringens förslag: Trängselskatt skall utan uppmaning betalas senast den femte dagen efter den dag som skattskyldigheten har inträtt. Om betalning inte har skett , skall en expeditionsavgift påföras den skattskyldige. Den skattskyldige skall skriftligen uppmanas att senast efter dagen då skattskyldigheten har inträtt, betala skatten och expeditionsavgiften. Om skattskyldigheten har inträtt under samma kalenderdygn, skall uppmaningen avse den sammanlagda obetalda skatten för dygnet. Regeringen skall få besluta föreskrifter om expeditionsavgiftens storlek. Kommitténs förslag: Stämmer i stort överens med regeringens, förutom vad gäller de olika tidsfristerna. Som huvudregel har kommittén föreslagit en tidsfrist . Kommittén berör inte heller frågan om att anmaningen skall avse den sammanlagda obetalda skatten för dygnet eller inte. Remissinstanserna: Kammarrätten i anser att betalning efter färden synes väl kort för dem som inte betalar kontant. anser att vid betalning i efterhand uppstår alltid problemet att få betalt från vissa skattskyldiga. tvekande till betalningstid efter att har passerat och anser att tiden skall räknas då betalningsanmaningen sänds ut och inte dagen för färden. anför vidare följande. verksamhet överlag handlar om att betalningar skall ske , oaktat om det handlar om en avgift eller skatt. En inbetalning tar normalt innan får uppgift från Postgirot att en betalning är gjord. anser att även hantering av anmärkningar och brev som kommer i retur bör förtydligas. tar inte ut någon kostnad för hanteringen av utskick, förutom att en form av expeditionsavgift inkluderas i hanteringen av parkeringsanmärkningar varav tillfaller . Förslaget i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Datainspektionen (DI) och Handels- kammare anser att är för att betala skatten i efterhand. DI hänvisar till det strikta ägaransvaret och att ägaren kan vara ovetande och Handelskammaren påpekar att postgirohanteringen ofta kan ta . Handelskammaren påpekar vidare att en förhållandevis stor del av trafiken i består av fordon som inte är hemmahörande i och att dessa troligen inte kommer att ha en transponder. påtalar att det är viktigt att skapa snabba, smidiga informations- och betalningsvägar för de brukare som inte innehar transponder. Kammarrätten i och Länsrätten i län påtalar att en möjlighet till kontant betalning torde innebära fördelar inte bara från integritetssynpunkt utan också som ett obyråkratiskt alternativ till förslaget. och anser att för att få acceptans för systemet hos allmänheten måste även den som inte använder transponder kunna betala i förskott. anför vidare om det kan övervägas om varje betalning måste styras till en viss passage med aktuellt fordon eller om inbetalningen skall avräknas i kronologisk ordning. föredrar det senare alternativet. påtalar också att de skattskyldiga måste löpande ur vägtrafikregistret kunna hämta information om skattepliktiga passager, debiterad skatt samt kreditering av skatt avseende sitt eller sina fordon, vilket lämpligen kan ske genom en webb-lösning. menar att det finns risk att fel belopp betalas in eftersom det blir svårt att hålla reda på hur många passager som gjorts under en viss dag och . anför att förutsättningar för att underlåta att underrätta den enskilde inte torde föreligga enligt förvaltningsrättslig praxis i de fall beslutet innebär att enskild påläggs en skatt och att förslaget om nummerskyltsregistrering därför inte kan anses förenligt med förvaltningslagens bestämmelser. Skälen för regeringens förslag: Systemet med trängselskatt bygger på att så många skattskyldiga som möjligt använder ett system med automatisk registrering och betalning av skatten, genom att använda t.ex. en transponder i bilen (se avsnitt 4.4.4). Med en transponder i bilen kan betalning av skatten ske automatiskt och . Det sker på ett så smidigt sätt att den skattskyldige inte skall behöva engagera sig mer än nödvändigt i att betalning har skett. Det kommer dock att vara frivilligt för bilisterna att använda en sådan transponder. Bestämmelser om betalningstid måste dock även omfatta de skattskyldiga som kommer att betala en passage av en betalstation, utan att denne använder sig av en transponder. Därför bör tidpunkten för inbetalning av skatt och sättet för detta regleras så att även betalning i efterskott t.ex. via bank eller Internet Prop. 2003/04:145 omfattas av regleringen. När skattskyldigheten har inträtt på grund av att en skattepliktig bil har passerat en betalstation, bör den skattskyldige ha ett rimligt antal dagar på sig att betala. Regeringen anser, på samma sätt som remissinstanserna, att en betalningstid som inskränker sig till efter färden, är för kort. En betalning som sker via post- eller bankgiro kan ta innan mottagaren av betalningen underrättas om att betalning har skett. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att trängselskatt skall, utan uppmaning, betalas senast den femte dagen efter den dag som skattskyldigheten har inträtt. Betalningen skall då ha bokförts på det särskilda kontot som anvisats för inbetalning av bl.a. skatten, jfr avsnitt 7.7.4. Har betalning inte skett skall den skattskyldige skriftligen uppmanas att senast efter dagen då skattskyldigheten har inträtt, betala skatten. Kostnaden för det allmänna för att skicka en uppmaning, bör inte bäras av systemet utan av den person som inte betalar inom de föreskrivna . En expeditionsavgift skall därför beslutas och påföras den skattskyldige om en betalningsuppmaning behöver skickas ut. Denna uppmaning behöver inte delges. Om skattskyldighet har inträtt under samma kalenderdygn har endast ett skattebeslut fattats och uppmaningen skall därför avse den sammanlagda obetalda skatten för dygnet. Med denna lösning räcker det således att endast en uppmaning skickas ut till den skattskyldige och därmed påförs endast en expeditionsavgift. Föreskrifter om expeditionsavgiftens storlek skall få beslutas av regeringen. Ett system med trängselskatt förutsätter att det sker kontroll av att betalning fullgörs. Vilka betalningsmetoder och kontrollmöjligheter som skall gälla har redogjorts för i avsnitt 4.4. Om betalning inte sker inom föreskriven tid måste någon form av påtryckning kunna utövas. Frågor om kontroll och sanktioner har stor betydelse för att ett system skall upplevas som trovärdigt och rättvist, vilket i sin tur har betydelse för om trafikanterna skall acceptera systemet. Om föreskriven trängselskatt inte betalas , skall således en sanktion drabba den skattskyldige. Tilläggsavgift och andra avgifter Regeringens förslag: Om trängselskatt eller expeditionsavgift inte beta- las inom den tid som har angetts i betalningsuppmaningen, dvs. efter dagen då skattskyldigheten har inträtt, skall en särskild avgift (tilläggsavgift) påföras med . högst en gång per bil och kalenderdygn. trängselskatt och obetald expeditionsavgift skall betalas senast en månad för beslutet om tilläggsavgift. Regeringens bedömning: Dröjsmålsavgift bör inte tas ut på skatter och avgifter enligt lagen om trängselskatt. Kommitténs förslag: Stämmer i stora drag överens med regeringens. Kommittén gör dock inga överväganden kring frågan om dröjsmåls- Remissinstanserna: ombudsmän () antar att skyldig- heten att betala trängselskatt upphör om man blir skyldig att betala förhöjd trängselskatt (nedan kallad tilläggsavgift). anser att tilläggsavgift inte skall kunna påföras förrän tre veckor efter det att bilens ägare fått del av betalningsanmaningen samt att bestämmelsen om att tilläggsavgift skall betalas senast inom en månad för beslutet om sådant tillägg bör utformas så att tilläggsavgiftet skall betalas inom en månad från det att bilens ägare fått del av beslutet. anser att det är oklart om begreppet trängselskatt i detta sammanhang också innefattar tilläggsavgift. Verket påpekar att det bör tydliggöras vilken myndighet som fattar beslut i anser att det är tveksamt med en sanktion som är upp till 50 gånger högre än den Förslaget och bedömningen i promemorian: Överensstämmer i stort med regeringens förslag, förutom att det i promemorian föreslås att bestämmelser i fordonsskattelagen (1998:327) om dröjsmålsavgift skall tillämpas för trängselskatt, expeditionsavgift och tilläggsavgift I promemorian görs heller ingen bedömning om hur tilläggsavgiften förhåller sig till om mänskliga rättigheter I promemorian benämns pålagan trängseltillägg. Remissinstanserna: anför att det bör anges att ny förfallodag även gäller för sådan trängselskatt och expeditionsavgift som Skälen för regeringens förslag och bedömning Betalas inte trängselskatten inom den tid som anges i uppmaningen, dvs. senast efter dagen då skattskyldigheten har inträtt, skall en särskild avgift, tilläggsavgift, beslutas och påföras den skattskyldige. lagrådsremissen benämndes den särskilda avgiften trängseltillägg. inrådan av Lagrådet väljer regeringen att kalla avgiften för tilläggsavgift. Tilläggsavgiften måste vara av viss storlek för att avgiften skall fungera som ett effektivt påtryckningsmedel att förmå de skattskyldiga att betala Prop. 2003/04:145 trängselskatten och expeditionsavgiften. Härtill kommer den omständig- heten att en bristande betalning måste uppgå till en viss nivå för att indrivning av beloppet skall komma i fråga, vilket bedöms nödvändigt för att ge systemet erforderlig tyngd. Regeringen föreslår mot bakgrund härav att tilläggsavgiften skall bestämmas till per bil och kalenderdygn. Eftersom tilläggsavgiften föreslås vara är det lämpligt att bilägaren får skälig tid på sig att betala trängselskatten innan en tilläggsavgift påförs. Som framgår av avsnitt 7.6.1 skall skatten då betalas senast efter dagen då skattskyldighet har inträtt. Tilläggsavgiften samt sådan trängselskatt och expeditionsavgift som kvarstår obetald, skall betalas senast en månad för beslutet om tilläggsavgift. I detta skede inträder en ny förfallodag för obetald trängselskatt och obetald expeditionsavgift som således blir densamma som för tilläggsavgiften. I enlighet med vad som föreslagits i avsnitt 7.5 fattar beslut om tilläggsavgift inklusive den nya förfallodagen för obetald trängselskatt och obetald expeditionsavgift, genom automatiserad behandling. Till sin konstruktion påminner tilläggsavgiften om de förseningsavgifter som tas ut enligt skattebetalningslagen (1997:483), men även om de förseningsavgifter som tas ut enligt taxeringslagen (1990:324). Dessa förseningsavgifter behandlades i propositionen Administrativa avgifter på skatte- och tullområdet, m.m. (prop. 2002/03:106) med förslag till ändringar av skattetilläggsbestämmelserna. Där anförde regeringen (s. 192) att med hänsyn till att syftet med förseningsavgifterna inte är att bestraffa utan att försöka förmå de skattskyldiga att lämna sina deklarationer samt att beloppen har ett tak och därför inte kan bli avsevärda till sin storlek, finns det inte anledning att anta att förseningsavgiften skulle komma att betraktas som ett straff i den mening som avses enligt artikel 6 i . Samma slutsats kan enligt regeringens uppfattning göras gällande i det aktuella lagstiftningsärendet beträffande tilläggsavgiften. Tilläggs- avgiftens syfte är, som angivits ovan, att förmå de skattskyldiga att betala trängselskatten och expeditionsavgiften . Avgiften är fast och är därmed naturligen begränsad till sin storlek. En avgift på kan knappast anses som avsevärd. Därtill kommer att det agerande som ligger till grund för beslutet om tilläggsavgiften, försenad betalning, aldrig kan utgöra ett brott enligt svensk rätt. Mot bakgrund av detta gör regeringen bedömningen att tilläggsavgiften inte är att anse som en anklagelse om brott och att artikel 6 i därför inte är tillämplig i det avseendet. Vidare saknas det skäl det att tro att tilläggsavgiften av någon annan anledning skulle omfattas av artikel 6. Sammanfattningsvis föreslår regeringen således att i de fall trängselskatt inte betalas inom den tid som har angetts i en betalningsuppmaning, dvs. senast efter dagen då skattskyldigheten har inträtt, skall tilläggsavgift påföras med . Tilläggsavgift skall få påföras högst en gång per bil och kalenderdygn. Tilläggsavgift, obetald trängselskatt och obetald expeditionsavgift skall betalas senast en månad för beslutet om tilläggsavgift. Beslut om tilläggsavgift skall få fattas genom automatiserad behandling. Trängselskatt är en punktskatt (jfr avsnitt 6.2). Betalning av punktskatt regleras i skattebetalningslagen (1997:483). gällde lagen (1984:151) om punktskatter och prisreglerings- avgifter. Enligt sistnämnda lag skulle en dröjsmålsavgift tas ut om betalning av skatten inte skedde . Dröjsmålsavgift togs ut enligt lagen (1997:484) om dröjsmålsavgift. Detta gäller alltjämt när betalning inte sker i rätt tid i enlighet med vad som föreskrivs i t.ex. fordonsskattelagen (1988:327) och lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon. I skattekontosystemet, i vilket flertalet punktskatter numera är infogade, har dröjsmålsavgiften ersatts med ränta som beräknas dag för dag på belopp som inte har betalats . Regeringen har övervägt om även trängelskatt och tilläggsavgift skall omfattas av bestämmelserna om dröjsmålsavgift. Det kan tyckas naturligt eftersom uteblivna betalningar av andra skatter och avgifter renderar ränta eller dröjsmålsavgift. Ett skäl för det är naturligtvis att kompensera staten för ränteförlusten. Ett annat skäl är att förmå den betalnings- skyldige att betala i rätt tid. Mot att införa ett system med ränta eller dröjsmålsavgift talar att det enskilda skattebeloppet är relativt lågt och att påtryckning att betala utövas genom såväl uttag av expeditionsavgift som tilläggsavgift. Härtill kommer att verksamheten inledningsvis sker i försöksform och att den senare skall utvärderas. Sammanfattningsvis stannar regeringen för att de två avgifter som föreslås och det faktum att obetalda belopp kommer att kunna lämnas för indrivning, utgör tillräckligt påtryckningsmedel för att betalning av tränselskatt skall ske i rätt tid. Någon dröjsmålsavgift föreslås därför inte . 7.7.2Inget skattekonto för trängselskatt m.m. Regeringens bedömning: Något system med ett skattekonto för trängselskatt bör inte införas. Det bör inte heller vara möjligt att från överskjutande fordonsskatt räkna av obetald trängselskatt, expeditionsavgift och tilläggsavgift. Kommitténs bedömning: Överensstämmer med regeringens, men berör inte frågan angående möjlighet att räkna av obetald trängselskatt, expeditionsavgift och tilläggsavgift från överskjutande fordonsskatt. Remissinstanserna: Kammarrätten i ställer sig frågan Prop. 2003/04:145 varför inte skattekontosystemet enligt skattebetalningslagen (1997:483) passar in på systemet med trängselskatter. anser att obetald förhöjd trängselskatt skall kunna avräknas från överskjutande fordonsskatt. Bedömningen i promemorian: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: anser att systemet borde rymma möjligheten att betala skatten i förskott för att kunna åstadkomma smidiga och acceptabla betalningsformer. Verket anför att formerna för hur detta skulle kunna ordnas får utredas vidare. Skälen för regeringens bedömning: Kommittén har konstaterat att betalning av trängselskatt inte passar in i systemet med skattekonto. Någon närmare redogörelse för varför sådan betalning inte passar in, har inte redovisats. Trängselskatt är en punktskatt. är punktskatterna, men inte fordonsskatten enligt fordonsskattelagen (1988:327) och andra fordonsrelaterade skatter, infogade i skattekonto- systemet. Att skattekontosystemet numera omfattar även punktskatterna innebär bl.a. att förfarandet för punktskatter regleras i skattebetal- ningslagen. Detta inbegriper t.ex. bestämmelser om redovisning, registre- ring, skönsbeskattning osv. Den tidigare förfarandelagen för punkt- skatterna, lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter har i och med detta upphävts. I samband med att punktskatterna infogades i skattekontosystemet togs inte frågan upp om fordonsskatten skulle infogas i systemet. Däremot behandlas frågan om skrot- ningsavgiften skulle infogas i systemet. Eftersom det är som i praktiken sköter uttaget av skrotningsavgift ansågs det förenat med stora svårigheter att infoga skrotningsavgiften i skattekontosystemet (prop. 2001/02:127 s. 140). Något förslag lämnades därför inte. Motsvarande resonemang kan anföras beträffande trängselskatten. Infogas trängselskatten i skattekontosystemet kan vidare problem förväntas uppstå på grund av att trängselskatten är kopplad till vissa bilar och inte enbart till vissa fysiska eller juridiska personer. Mot bakgrund av det anförda anser regeringen att trängselskatten inte bör infogas i skattekontosystemet. Frågan kan dock tas upp på nytt om t.ex. fordonsskatten inordnas i skattekontosystemet eller om det vid en utvärdering av systemet med trängselskatt visar sig vara en alternativ lösning för betalningen av trängselskatt. Så länge fordonsskatt och trängselskatt administreras enligt två olika system, bör det, enligt regeringen, inte finnas möjlighet att räkna av obetald trängselskatt, expeditionsavgift och tilläggsavgift från över- skjutande fordonsskatt. 7.7.3Omprövning av beslut m.m. Regeringens förslag: skall ompröva och meddela beslut om sådan skatt eller avgift som avses i lagen om trängselskatt, om den skattskyldige begär det eller det finns andra skäl. Skatt eller avgift som har beslutats enligt det angivna omprövningsförfarandet, skall betalas inom den tid som beskattnings- myndigheten bestämmer. Om trängselskatt har betalats utan föregående betalningsuppmaning, skall en begäran om omprövning ha kommit in till beskatt- ningsmyndigheten senast efter det att betalningen har skett. I annat fall skall en begäran om omprövning ha kommit in till beskattningsmyndigheten senast efter det att beslut om expeditionsavgift eller tilläggsavgift har fattats. En begäran om omprövning av ett beslut enligt lagen om trängselskatt inverkar inte på skyldigheten att betala den skatt eller avgift som omprövningen avser. Regeringens bedömning: införs ingen möjlighet för att ompröva lagakraftvunna beskattningsbeslut eller domar om trängselskatt. Kommitténs förslag och bedömning: Tar inte upp frågan. Remissinstanserna: Tar inte upp frågan. Förslaget och bedömningen i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag, men tar inte upp frågan om möjligheten att ompröva lagakraftvunna beslut eller domar om trängselskatt. I promemorian benämndes beskattningsmyndighetens omprövningsbeslut för slutligt beslut. Remissinstanserna: Länsrätten i län anför att det bör införas en bestämmelse som ger möjlighet att ompröva såväl egna lagakraftvunna beskattningsbeslut som trängselskattefrågor som har avgjorts genom lagakraftvunnen dom från länsrätt eller kammarrätt, under förutsättning att ägarregistreringen avseende tiden för skattskyldighetens inträde har ändrats efter det att beskattningsärendet eller trängselskattemålet avgjordes. Länsrätten anför vidare att en bestämmelse med den innebörden medför att beskattningsfrågan i dessa fall kan hanteras genom ett nytt beslut från i stället för att överrätterna belastas med resningsansökningar. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Om den skattskyldige är missnöjd med beslut om trängselskatt, expeditionsavgift eller tilläggsavgift, bör han eller hon kunna begära att beskattningsmyndigheten skall ompröva och meddela beslut om sådan skatt eller avgift. skall även ompröva och meddela beslut om det finns andra skäl. Skatt eller avgift som har beslutats enligt det angivna omprövningsförfarandet, skall betalas inom den tid som beskattningsmyndigheten bestämmer. Om trängselskatt har betalats utan föregående betalningsuppmaning, men den skattskyldige ändå vill få beslutet om trängselskatt omprövat, skall en begäran om omprövning ha kommit in till beskatt- ningsmyndigheten senast efter det att betalningen av trängselskatten har skett. Betalning skall då ha gjorts senast den femte dagen efter den dag som skattskyldigheten har inträtt. Om trängselskatten har betalats för sent eller över huvud taget inte betalats, skall en begäran om omprövning ha kommit in till beskattningsmyndigheten senast efter det att beslut om expeditionsavgift eller tilläggsavgift har fattats. En begäran om omprövning av ett beslut enligt lagen om trängselskatt bör, i likhet med vad som i övrigt gäller på skatte- och avgiftsområdet, inte inverka på skyldigheten att betala den skatt eller avgift som omprövningen avser. Länsrätten i län har föreslagit att det bör införas en bestämmelse som ger möjlighet att ompröva såväl egna lagakraftvunna beskattningsbeslut som trängselskattefrågor som har avgjorts genom lagakraftvunnen dom från länsrätt eller kammarrätt, under förutsättning att ägarregistreringen avseende tiden för skattskyldighetens inträde har ändrats efter det att beskattningsärendet eller trängselskattemålet avgjordes. Regeringen instämmer i att en sådan bestämmelse skulle medföra att överrätterna skulle avlastas med resningsansökningar. Regeringen anser dock att det inte är aktuellt att införa en sådan bestämmelse. Regeringen är emellertid beredd att företa ytterligare utredning och återkomma i frågan, om det under handläggningen av ärenden och mål om trängselskatt visar sig finnas ett behov av en sådan bestämmelse. 7.7.4Inbetalning av skatt och avgift Regeringens förslag: Inbetalning av skatt och avgift skall göras genom insättning på ett särskilt konto för skatte- och avgiftsbetalningar enligt lagen om trängselskatt. Beloppen anses ha betalats den dag då betalningen har bokförts på det särskilda kontot. Kommitténs förslag: Tar inte upp frågan. Remissinstanserna: Tar inte upp frågan. Förslaget i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: anför att det måste klargöras hur det skall förfaras vid felinbetalningar, t.ex. där bilägaren inte kan identifieras eller där passage inte har registrerats samt där skatt felaktigt krediterats annan person än den skattskyldige torde det inte vara möjligt att omföra skatten till rätt person utan att den felaktigt debiterade personen medger Skälen för regeringens förslag: Utgångspunkten är att betalning av trängselskatt skall kunna göras på flera olika sätt. Det enklaste sättet att betala skatten torde vara att använda ett automatiskt system som, t.ex. via en s.k. transponder i bilen, kommunicerar elektroniskt med betalstationen (jfr avsnitt 4.4.4). Enligt bestämmelserna i t.ex. fordonsskattelagen (1988:327) och skattebetalningslagen (1997:483) skall inbetalning av skatt och avgift göras genom insättning på ett särskilt konto för skatte- och avgifts- betalningar. Enligt nuvarande lydelse av fordonsskattelagen skall inbetalning anses ha skett den dag inbetalningskort eller gireringshandlingar kommit in till eller, om staten har ingått avtal om förmedling av skattebetalningen med en bank, till Fordonsskattelagen är dock föremål för översyn av (Fi 2001:08). Enligt 16 kap. 3 § skattebetalningslagen anses skatten ha betalats den dag då betalningen har bokförts på skattemyndighetens särskilda konto. Lagrådet har funnit det principiellt felaktigt att betalaren skall stå risken för ett dröjsmål med bokföringen hos den av betalningsmottagaren anvisade betalningsförmedlaren. Lagrådet anser att regeln blir särskilt betänklig när dröjsmålspåföljderna blir oproportionerligt betungande i förhållande till den skuld som skulle ha betalats. Den nuvarande ordningen i skattebetalningslagen infördes i enlighet med förslag i propositionen Ett nytt system för skattebetalningar, m.m. (prop. 1996/97:100).