prop · GR03101 · 2004-04-16 00:00:00 — ökning av de balanserade utgifterna beror på ett antal nystartade utvecklingsprojekt. Centrala post utgörs av utveckling av datorprogram och verksamhets- system. har fortsatt att aktivera kostnader för det nya verksamhetsstödet , som togs i drift vid vissa domstolar . Verket för högskoleservices post utgörs av antagningsverksamhetens produktionssystem som utvecklats och tagits i drift samt balanserade utgifter för pågående utveckling av ett nytt antagningssystem. Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Under posten Rättigheter och andra immateri- ella anläggningstillgångar redovisas i första hand köpta IT-system och program. post avser programvaror till ny stordator. och de allmänna försäkringskassornas post avser köpta licenser. Svenska kraftnäts post består av markrättigheter i form av servitut och lednings- rätter samt nyttjanderättigheter för optoför- bindelser. Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar redovisar investeringar i statliga väganläggningar. Redovisade belopp är nettovär- den efter avskrivning. har bland annat tre motor- vägssträckor öppnats för trafik; E6 Hogdal- , E22 och E20 . Andra stora vägprojekt som färdig- ställts och öppnats för trafik är E4 , E22 och väg 45 S Länsgräns-Byråsen. redovisar investeringar i järnvägs- anläggningar. Anskaffningskostnad för mark för järnvägsändamål ingår också i redovisat värde för järnvägsanläggningen. Avskrivningstiden för järnvägsanläggningar är . Exempel på större investeringsprojekt som har färdigställts är dubbelspår på delar av och på sträckan Kallhäll- samt spårupprustning av stambanan mellan och . Byggnader, mark och annan fast egendom förvaltar den del av statens fasta egendom som regeringen bestämmer. Större delen av fastigheterna tillhör det nationella kulturarvet. Exempel på fastigheter är de kungliga slotten, ett trettiotal fästningar, nationalteatrarna, museerna, regeringens byggnader, landshövdingarnas residens och ambassadbyggnader i utlandet. De markegen- domar som redovisas av består till stora delar av markområden väster om odlingsgränsen i och samt renbetesfjällen i . I mellersta och förvaltas ett antal kungsgårdar som av kulturella skäl ägs av staten. förvaltar fastigheter avsedda för försvarsändamål. redovisar främst national- parker och naturreservat. Dessa är dock ofta upptagna till ett lågt värde beroende på att de olika objekten, i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budget- underlag, är bokförda till anskaffningsvärde. Konsekvensen för mark som anskaffats för länge sedan är att det bokförda värdet är lågt mätt i dagens penningvärde. Vissa markområden har också donerats, i vissa fall , och är bokförda till värdet noll. förvaltar riksdagsbygg- naderna. Av affärsverket post utgör byggnader ungefär hälften. I posten ingår även fältanläggningar, el-anläggningar, teleutrustning och en viss del mark. har bana 3 samt en ny centralbyggnad på tagits i På har ett nytt flygledartorn invigts. Förbättringsutgifter på annans fastighet Förbättringsutgifter på annans fastighet avser sådana utgifter som myndigheten har haft för att anpassa hyrda lokaler till den egna verksamheten, exempelvis om- och tillbyggnationer, kabel- dragningar för nätverk, larmanordningar samt reparationer och underhåll om utgifterna uppgått till väsentliga belopp. förbättringsutgifter avser diverse om- och tillbyggnation av polislokaler i landet. De större posterna 2003 återfinns hos och polismyndig- heter. Kungliga tekniska högskolans (KTH) förbättringsutgifter avser bland annat om- byggnationer som kan härledas till förberedelser för inflyttning av andra högskolor (bl.a. Försvarshögskolan) på KTH:s campus. Maskiner, inventarier, installationer m.m. Datorer och kringutrustning, möbler, maskiner, installationer, bilar, fartyg, flyg och andra transportmedel är exempel på tillgångar som redovisas under denna post. Även tillgångar som innehas genom finansiell leasing ingår. Svenska kraftnäts tillgångar består till största delen av ställverksutrustningar, kraftledningar, sjökablar, kontrollanläggningsdelar, optoverk- samhet samt tele- och informationssystem. post avser huvudsakligen fordon och maskiner. större investeringsprojekt som pågår avser , Norrortsleden, Rotebro- och i region , och Torp-Håby i region väst, Uppsala-Mehedeby i region dalen samt väg förbi och i . och utbyggnad av dubbelspår på är de största pågående nyanläggningarna för . Andra stora projekt är i samt brokonstruktion och utökning av spårkapacite- ten Södra-Årstaberg. pågående nyanlägg- ningar avser av Försvarsmakten (FM) beställd krigsmateriel. Med anledning av begränsning av FM:s anslagsutnyttjande kvartstår en upparbetad kostnad på bland pågående nyanläggningar, som annars hade fakturerats och överförts till FM 2003. Största delen av pågående investeringar avser ett nytt flygledningssystem för de nya kontrollcentralerna i och . Årets förändring beror dels på färdigställda byggnationer, främst på , som överförts till posten byggnader, mark och annan fast egendom samt att investeringarna minskat . Beredskapstillgångar avser tillgångar både för civil- och militär beredskap. Posten omfattar främst Försvarsmaktens (FM) tillgångar för militär beredskap. Tillgångar för civil beredskap omfattar t.ex. läkemedel, fordon samt medicinsk utrustning. FM delar in sina beredskapstillgångar i dels beredskapsinventarier, dels beredskapsvaror, vilka redovisas som anläggningstillgångar. Bered- skapsinventarierna uppgår till och utgörs av t.ex. flygplan, fartyg och stridsvagnar. Beredskapsvaror som t.ex. ammu- nition och drivmedel uppgår till . Årets förändring förklaras i huvudsak av FM:s ökning. Nyanskaffning av militära bered- skapsinventarier uppgår till och avskrivningar uppgår till . har försäljningar och utrangeringar genomförts för . Beredskapslagret har minskat med . Statens räddningsverks beredskapstillgångar är på relativt oförändrad nivå och består bl.a. av materiel för räddningstjänst, andningsskydd och anläggningar för varningssignaler. beredskapstillgångar avser läkemedel och sjukvårdsförnödenheter. Förskott avseende materiella anläggningstillgångar Under denna post redovisas de förskott som myndigheten lämnat för anskaffning av materiella anläggningstillgångar. post avser förskott för väg- anläggningar. Andelar i dotter- och intresseföretag avses företag där statens ägarandel överstiger . Andelsvärdet är baserat på det justerade egna kapitalet hos företagen enligt bokslut per , utom i några fall då istället senaste delårsbokslut använts. Andelar i dotterföretag ökade med . ökade med , huvudsakligen genom periodens positiva resultat på . Resterande del av förändringen beror på utdelning av som minskat andelsvärdet, omräknings- differenser på -1,samt förskjutning till eget från minoritetens del av eget kapital på (vilket redovisas direkt i balansräkningen). Venantius ökade med främst p.g.a. periodens positiva resultat. För Posten minskade andelsvärdet med . Förändringen beror i huvudsak på periodens negativa resultat. ökade med , främst genom ett mottaget aktieägartillskott på . Årets resultatandel uppgår till - . Andelen i ökade med , främst p.g.a. ett mottaget aktieägar- tillskott på . Andelsvärdet för Swedcarrier minskade med , vilket förklaras av periodens negativa resultatandel. Förvaltningsaktiebolaget har bytt namn till . Ett tidigare dotterbolag har därefter övertagit namnet Förvaltningsaktiebolaget . Svenska skogsplantor har överlåtits till . har förvärvats från AB Bostadsgaranti bokförs till värdet av aktiekapital och reservfond. Resultatet tillförs statsbudgeten när utdelningen betalas. Nordiska investeringsbanken (NIB) avses företag där statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst . Andelar i intresseföretag ökade med främst p.g.a. att andelen i TeliaSonera ökat i värde. Andelen ökade med , vilket till stor del förklaras av periodens resultatandel på och andel av inflationsjustering direkt mot eget kapital på . Andelsvärdet påverkades negativt av valutakursförluster vid omräkning av verksamhet i utlandet på och utdelning till staten på . Marknadsvärdet på Regerings- kansliets aktier i uppgår till . Andelar i dotter- och intresseföretag - totalt Förutom de ovan nämnda förändringarna är postens totala förändring en följd av föränd- ringar i företagens justerade egna kapital, utbetalda utdelningar samt förvärv och avyttringar. , OMHex (OM , aktier, andelar Andra långfristiga värdepappersinnehav mins- kade med , främst p.g.a. minskade innehav av bo- stadsobligationer. Obligationerna ingick i tidi- gare överföring från AP-fonderna. Det ur- sprungliga nominella värdet var och således har lösts in, varav . Statens järnvägars innehav avser till största delen nollkupongobligationer i syfte att möta betalningsströmmar vid förfall av leasing- och leaseholdkontrakt för anläggnings- tillgångar uthyrda till och . Marknadsvärdet för aktier i ökade med . Återförsäkrares andel av försäkrings- () redovisar försäk- ringstekniskt beräknat nettovärde på skade- fordringar. Fordringarna utgår från de skade- belopp som betalats ut. Avdrag görs för åter- vunna eller avskrivna belopp. Till detta läggs kapitaliserade räntor samt förfallna, obetalda och upplupna, ej förfallna avtalsräntor. Värderingen av EKN:s fordringar görs utifrån olika kriterier. En utgångspunkt vid bedömning av fordringar på andra länder är det aktuella landets skuld- sättning och inkomstnivå samt hur landet skött sina skuldbetalningar. Detta kompletteras med det allmänna riskläget för landet vad gäller krediter och på den återstående löptiden av EKN:s utestående fordran. Värdet före reservering av förlustrisker m.m. på EKN:s fordringar uppgår till . Reserveringen uppgår till . Minskningen av EKN:s återförsäkrares andel av försäkringstekniska avsättningar beror på att en återförsäkring avseende avslutats som en följd av att den underliggande affären förtidsinlöstes. Därutöver avser två av EKN:s återförsäkringar risker avseende , och då andel av EKN:s portfölj minskat avsevärt har även effekten av dessa återförsäkringar minskat. samarbete (Sida) garanterar och subventionerar u-landskrediter i projekt som Sida bedömer kan få betydande utvecklingseffekter i landet. Vid värdering av fordringar tas hänsyn till förväntade förluster orsakade av bl.a. skuldavskrivningar och en särskild reservering för riskkoncentration då fordringar innehas mot ett begränsat antal länder. universitets fordringar avser utlåning av donationsmedel till Akademiska Hus för fastigheterna , Wallen- bergsalen och Hasselbladslaboratoriet. redovisar re- gressfordringar till följd av utbetalda ersättningar för infriade garantier. redovisar fordringar, leasing- och leaseholdavtal på Dessa uppgick till 2003. Dessutom redovisar affärsverket en fordran på lokaltrafik (SL) avseende kapitalkostnads- ersättning på . studielån beviljade efter 1988 (1989- 2001) samt hemutrustningslån CSN, äldre studielån beviljade t.o.m. CSN, Studiemedel beviljade fr.o.m. CSN, återkrav på lån och bidrag CSN, skuldsaneringslån och övrigt (), löpande krediter och rörelsekapital med fast RGK, investeringslån till - Svensk-Danska broförbindelsen AB RGK, utlåning till Premiepensions- RGK, utlåning till AP-fonden () admini- strerar ett flertal lånetyper, vilka kan delas in i två huvudkategorier. Den ena typen är lån finansierade med lån i . Det avser främst studielån beviljade . Den andra kategorin är lån som ursprungligen finansierades via anslag på statsbudgeten, främst studielån beviljade . uppgår till totalt , efter det att hänsyn tagits till reservationer för osäkra fordringar. Två huvudprinciper ligger till grund för CSN:s beräkning av osäkra fordringar och de nedskrivningar som görs på grundval av beräkningarna. Dessa principer är betalnings- benägenhet och betalningsförmåga. Med bristande betalningsbenägenhet menas att inga eller få inbetalningar gjorts trots påminnelser och kravåtgärder. Vid bedömning av betalningsförmågan beaktas de ekonomiska förutsättningarna för individen i förhållande till skuldstorleken med hänsyn till regler om nedsättning, avskrivning och inkomstrelaterad betalning. tog CSN i bruk ett nytt administrativt system för återbetalning och nya rutiner för beräkning av osäkra fordringar. gjorde CSN reservationer för osäkra fordringar på sammanlagt ca . har CSN reserverat ytterligare netto . Av detta belopp avser lån tagna 1989 - 2001 och övrig del en minskning av reserverat belopp för osäkra fordringar avseende lån tagna tidigare. Den totala reserveringen är vid utgången av 2003 därmed vilket kan sättas i relation till en total lånefordran uppgående till . Av reserverat belopp avser lån upptagna och nästan lån tagna . För de nya annuitetslån som infördes är det inte möjligt att bedöma osäkerheten eftersom ingen återbetalnings- skyldighet inträtt, och då ingen värdereglering gjorts. () är den myndighet som förutom CSN har omfattande utlåning. RGK:s utlåning till () ingår också i denna post, eftersom PPM inte konsolideras i årsredovisningen för staten. Bland RGK:s lånefordringar finns lån med kreditrisk som uppgick till per . Dessa är redovisade till nominellt belopp (se vidare avsnitt 4.5 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). samarbetes utlåning avser biståndskrediter och villkorslån. Med varulager och förråd avses råmaterial, råvaror, halvfabrikat och färdiga produkter samt förnödenheter som förbruknings- och tillsatsmaterial. post minskade med nästan hälften efter bland annat en inventering då lagret av elektronik- komponenter visade sig vara övervärderat. Detta resulterade i en nedskrivning om . Skillnaden mellan åren förklaras också av att volymen har minskat. pågående arbeten avser i huvudsak fastighetsbildning, vilket t.ex. innebär avstyckning och reglering av gränsdragning mellan fastigheter. i innehar ett stort antal fastigheter i den s.k. Jordfonden, där bytes- projekt pågår eller är planerade. lämnar förskott till i huvudsak , , och . Förskotten avser främst materiel och tjänster. Minskningen beror till stor del på . I och med försenade leveranser har avräkning i stället belastat 2003. Förskott till utländska leverantörer ingår med , vilket är oförändrat jämfört med föregående år. kundfordringar utgörs av fordringar på garantitagare avseende debite- rade samt för bundna utfästelser. Bland kundfordringar avser fordringar på SAS-företag. - Fordringar på skattekonto - Fordringar lämnade till Kronofogde- myndigheten för indrivning m.m. - Fordringar på kommuner avseende - Fordringar på landsting avseende - Fordringar avseende utlägg i - Depositioner för handel med futures Övriga fordringar minskade med jämfört med föregående år. En del av minskningen, , beror på att () inte har någon fordran på EU avseende arealersättning, efter- som SJV inte har betalat ut någon arealersättning till jordbrukare . Föregående år gjordes utbetalningarna , medan utbetalning gjordes . har skattefordringar under indrivning på nominellt . Av dessa beräknas eller betalas in. Värdet av fordringarna har i likhet beräknats med ledning av bland annat åldersanalys av de restförda fordringarna. redovisar fordringar på kommuner och landsting på ett belopp om sammanlagt avseende utnyttjad kredit hos för utbetalningar i systemet för kompensation av viss ingående mervärdesskatt avseende och tidigare. Regeringen har inte tagit ställning till hur regleringen av fordran på kommuner och landsting ska ske. minskade fordringar utgörs till största delen av depositioner för handel med futures, som minskat med jämfört med föregående år. fordringar utgörs till största delen av fordringar på bidragsskyldiga avseende underhållsstöd, , samt återkravsfordringar avseende övriga social- försäkringsförmåner, . Samtliga fordringar äldre än avseende underhållsstöd bedöms som osäkra och har skrivits ned till . Nedskrivningsbeloppet uppgår till . övriga fordringar består till största delen av obetalda tullräkningar avseende mervärdesskatt. Att fordringarna per boksluts- datum fluktuerar beror till stor del på faktureringsrutiner och endast till mindre del på andra faktorer, t.ex. konjunktur- växlingar. Periodavgränsningsposter - Förutbetalda kostnader - Underkurser, upplåning i svenska - Underkurser, upplåning i utländsk - Underkurser just. - Underkurser just. Som förutbetalda kostnader redovisas kostnader som är hänförliga till kommande år, men som har betalats . Förutbetald EU-avgift avsåg avgift till EG:s budget för som enligt regeringens beslut överförts till för EU:s räkning. Som upplupna bidragsintäkter redovisas överenskommen ersättning för genomförd verksamhet som ännu inte utbetalats till myndigheten. Periodavgränsningsposter - övriga upplupna intäkter Ränteintäkter, uppköpta obligationer i Upplupna avgifter i kreditgivningen Periodavgränsningsposter - Upplupna bidragsintäkter fakturering eller betalning inte skett till och med avser främst betalning från EU avseende areal- ersättning till jordbrukare . Utbetal- ningen har gjorts först , men periodiseras till 2003. Motsvarande intäkt periodiseras och redovisas som upplupen intäkt. valutadepositioner i svenska banker placerar eventuell kortfristig överskottslikviditet på dagslånemarknaden för att hantera kortfristiga förändringar i låne- behovet. Marknadsvärdet på aktier i uppgår till . har medel från fonder m.m. placerade i olika värdepapper (jfr not 40 och 42). Kassa, bank m.m. () kassa, bank avser i huvudsak de medel som FMV förvaltar för olika samarbetspartners räkning. Ökningen beror främst på större åtaganden jämfört med föregående år. Förändring av statens nettoförmögenhet Årets över-/underskott enligt Nettoförmögenheten är skillnaden mellan tillgångar och skulder. Eftersom statens skulder är större än tillgångarna är statens netto- förmögenhet negativ. Förändringen av netto- förmögenheten mellan samvarierar i huvudsak med statsskuldens förändring. Nettoförmögenheten påverkas i första hand av resultaträkningens över-/underskott. Därut- över påverkas nettoförmögenheten av andra transaktioner som förändrar tillgångarnas eller skuldernas värde utan att de redovisas i resultaträkningen. minskade netto- förmögenheten med . Nedan lämnas en redogörelse för förändringar av de poster som ingår i nettoförmögenheten. Vissa händelser som i sig inte innebär att netto- förmögenheten påverkas bidrar ändå till att förklara förändringar av ingående delposter. Uppskrivningskapitalet har varit i stort sett oförändrat . svarar för största delen av uppskrivningskapitalet, 839 Uppskrivningen består av den finansiering som erhållit i form av bidrag från . När öppnas för trafik kommer posten att börja skrivas av mot avskrivningar på uppvärderade tillgångar. Även har omräkningsdifferenser vid konsolidering av verksamhet i utlandet. Dessa uppgår till -1,, men har uppvägts av en förskjutning från minoritetens del av eget kapital till eget kapital med . Donationskapitalet har minskat marginellt . Resultatandelar i dotter- och intresseföretag svarar för merparten av posten. Ökningen med består av föregående års resultat- andelar (5,), utdelningar betalda (-6,), mottagna aktieägartillskott (2,) samt övriga förändringar av eget kapital i dotterbolagen (-3,). En om- föring av negativa resultatandelar till balanserad kapitalförändring har medfört en ökning av resultatandelar med . TeliaSonera redovisar betydande minskningar av det egna kapitalet vid sidan av resultatet. Förändringen uppgår till -2,och avser -3,i omräknings- differenser vid konsolidering av verksamhet i utlandet samt en positiv justering för inflation på . Förändringen uppgår till varav den del av föregående års överskott som ej är hänförlig till resultatandelar utgör . Utdelningar från dotterbolag enligt föregående stycke ökar denna delpost med motsvarande belopp, förutom från som betalats till . Aktieägartillskott minskar posten balanserad kapitalförändring med och ökar resultatandelar ovan. Omföring av negativa resultatandelar i dotter- och intressebolag från resultatandelar minskade posten balanserad kapitalförändring med . Förändrad koncernstruktur har inneburit en ökning med av eget kapital hos dotterföretag. Kupongränta på de bostadsobligationer som tidigare överförts från AP-fonderna uppgår till och redovisas som en balanserad kapitalökning. Skilda principer vid värdering av inomstatliga värdepapper har medfört en utjämningspost på som redovisas som balanserad kapitalminskning. Se även avsnitt 4.3.1 Nettoförmögenheten. Förändring av statens nettoförmögenhet Utdelning från dotter- och Förändringar av eget kapital hos Omföring av negativa resultatandelar Årets över-/underskott Bygdemedel m.m. (länsstyrelser) - Fonder för frivillig sjukförsäkring Medel från vattendomar m.m. redovisar medel som enligt regeringens beslut är avsatta från inkomsterna av energiskatt för individuellt kompetenssparande. redovisar medel i en garantireserv för främst s.k. Äldre garantier. Garantireserven byggdes till sin huvddel upp , genom överföring av anslagsmedel. redovisar ett antal fonder som förvaltas av Kammarkollegiet från vilka bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestämmelser betalas ut. De största är Trafiklivräntefonden, Frivilliga yrkesskade- fonden och Affärsverksfonden. Försäkrings- kassornas fonder för den frivilliga sjuk- försäkringen förvaltas av respektive försäk- ringskassa, och används för utbetalningar från den frivilliga sjukpenningförsäkringen. Bilskrotningsfonden redovisas av och används till bilskrotningspremier. Länsstyrelserna redovisar s.k. bygdemedel (vattenregleringsmedel) och älgvårdsfonder. Det största beloppet () redovisas av i . Batterifonden redovisas av och används bl.a. för omhändertagande av miljöfarliga batterier. Som fonder i staten redovisas medel som reserverats för särskilda ändamål, men där det reserverade beloppet inte bestäms av en fastställd skuld eller en försäkringstekniskt beräknad risk. De viktigaste förändringarna i fondkapitalet beskrivs i not 5 Avsättning till/upplösning av fonder. redovisar Kärn- avfallsfonden som består av avgifter från kärn- kraftsföretagen, som är baserade på produk- tionen av elektrisk kraft. Avgifterna skall täcka såväl upparbetade som framtida kostnader för hantering och slutförvaring av använt kärn- bränsle och annat avfall. fond förvaltas enligt riktlinjer som beslutas av . Fonden utgörs av avgifter från institut som omfattas av garantin. Avgiftens storlek, som baseras på institutens kapitaltäckningsgrad, används till att bygga upp en fond varifrån ersättning betalas ut till institut som försatts i konkurs och som omfattas av garantin. Insättningsgarantin gäller för såväl privatpersoner som företag och andra juridiska personer. Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Flertalet myndigheter betalar pensionspremier till () inom (). SPV administrerar och gör avsättningar för merparten av statens pensionsåtagande. myndigheter som gör egna avsättningar för pensioner, bl.a. affärsverken utom och de allmänna försäkringskassorna. Den av SPV redovisade pensionsskulden ökade med (10,6 föregående år), beroende på ett flertal faktorer. Nyintjänad pension uppgår brutto till (8,8), en uppräkning av skulden med ränta i enlighet med de försäkringstekniska riktlinjerna har gjorts med (2,8) och indexering av förmåner med (1,5). Utbetalade förmåner var (5,7). Övriga faktorer inklusive engångs- händelser gav en nettoökning med ca 1,3 (3,1) miljarder kronor. och de allmänna försäkringskassorna har ökat avsättningen med nära , vilket i huvudsak är skillnaden mellan årets nyintjänade och utbetalda pensioner vid försäkringskassorna. Försäkringskassorna gör egna avsättningar för tjänstepensionerna. Riktlinjerna är desamma som de som gällde föregående år och ökningen av avsättningen ligger på samma nivå. Avsättningen av Försvarsmakten minskade med nära beroende på att nyintjänade pensioner varit lägre än 2002, medan däremot årets utbetalningar legat på föregående års nivå. avsättningar ökade något, medan pensionsutbetalningarna var oförändrade.