prop · GS031d11 · 2004-09-20 00:00:00 — En rad åtgärder har vidtagits för att minska sjukskrivningarna och ytterligare åtgärder planeras för . lade regeringen fram förslag till (prop. 2002/03:89) bl.a. i syfte att öka användningen av deltidssjukskrivning när den enskilde har viss arbetsförmåga kvar. I propositionen föreslogs att deltagande i avstämningsmöten hos för bedöm- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA ning av det medicinska tillståndet, arbetsförmågan och behovet av rehabilitering skall vara obligatoriskt för den enskilde. Vidare föreslogs att reglerna om arbetsgivarens skyldighet att göra rehabiliteringsutredningar skall skärpas och att senast efter sjukanmälningsdagen skall ha utrett om det finns förutsättningar för att ge den försäkrade sjuk- eller aktivitetsersättning i stället för att betala ut sjukpenning. Även i denna proposition poängterades behovet av att förstärka intygsskrivande läkares utbildning i försäkringsmedicin och att flera försäkringsläkare anställs. beslutade i enlighet med propositionen och de nya reglerna trädde i kraft . I budgetpropositionen tillfördes socialförsäkringens administration ca för arbetet mot ohälsan 2003 och 2004. Resurserna har till stor del använts till att uppfylla de krav och intentioner som presenterades i den ovan nämnda propositionen. Försäkringskassorna har anställt fler handläggare, rehabiliteringssamordnare och försäkringsläkare. Försäkringsläkare har utbildats och utbildningar i försäkringsmedicin har genomförts bland allmänläkare och andra sjukskrivande läkare. Utbildningar i ny metodik kring arbetet med sjukskrivningar har genomförts för försäkringskassepersonalen. ekonomiska vårproposition föreslog regeringen ytterligare ett antal åtgärder för att minska sjukskrivningarna och för att begränsa kostnaderna för ohälsan. Det föreslogs att sjuklöneperioden för arbetsgivare skall förlängas från 14 och att den sjukpenninggrundande inkomsten skall multipliceras med faktor 0,97 vid beräkning av sjukpenning. Dessutom skall sjukpenningen för arbetslösa anpassas så att sjukpenning för denna grupp inte utges med högre belopp än det högsta ersättningsbeloppet inom arbetslöshetsförsäkringen. De nya reglerna trädde i kraft . I vårpropositionen föreslogs dessutom att en temporär form av anställningsstöd skall införas för att underlätta för långtidssjukskrivna att återgå i arbete. Regeringen har avsatt 2003 och 2004 för stödet. Från gäller en ny blankett för läkarintyg. Intyget har utformats på ett sådant sätt att det underlättar för läkaren att avgöra om patienten skall vara sjukskriven på hel- eller deltid. Syftet med det nya intyget är att patientens faktiska arbetsförmåga skall framgå tydligare för som skall besluta om rätten till ersättning från sjukförsäkringen. En proposition om förstatligande av försäkringskassorna har överlämnats till . Förslaget har antagits av . Därmed har det slagits fast att en ny sammanhållen statlig myndighet kallad inrättas . presenterades ett förslag till ökade ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare i departementspromemorian Drivkrafter för minskad sjukfrånvaro (Ds 2004:16). Förslaget innebär att arbetsgivaren betalar en särskild sjukförsäkringsavgift. Avgiften uppgår till av heltidssjukskrivna anställdas sjukpenningkostnader. Tanken bakom förslaget är att arbetsgivarens intresse att arbeta förebyggande för bättre arbetsmiljö och att medverka till rehabilitering av sjukskrivna anställda ökar genom att arbetsgivaren kan påverka sina kostnader. Promemorians förslag har remissbehandlats och förslaget har lämnats till Lagrådet för bedömning . Proposition om förslaget planeras till . Avsikten är att de nya reglerna skall träda i kraft . Förnyelse av arbetslivsinriktad rehabilitering har AMS och RFV haft regeringsuppdrag att förnya den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Ett viktigt inslag i detta arbete är samverkansuppdraget i form av en pilotverksamhet () som bedrivs i fem län . Den primära målgruppen utgörs av arbetslösa personer som är sjukskrivna. Verksamheten finansieras med särskilt avsatta medel, sammanlagt . Regeringen gav AMS och RFV ett ytterligare uppdrag att inom ramen för pilotverksamheten pröva och utveckla en samordnad organisation för arbetslivsinriktad rehabilitering för sjukskrivna med en anställning som de inte kan återgå till. Därvid skall ett särskilt anställningsstöd prövas. Arbetet skall bedrivas t.o.m. . De metoder och arbetssätt som visat sig fungera väl skall spridas successivt och senast vid utgången av 2004 tillämpas fullt ut i hela landet. fick försäkringskassorna använda högst av de budgeterade kostnaderna för sjukpenning (motsvarande 2003) för samverkan inom rehabiliteringsområdet. utom uppdragit åt AMS och RFV att upprätta gemensamma verksamhets- och handlingsplaner för arbetslivsinriktad rehabilitering av arbetslösa sjukskrivna. Detta innebär att högst av sjukpenninganslaget får användas för samverkan och finansiell samordning. infördes en finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet (prop. 2002/03:132). Finansiell samordning kan ske frivilligt mellan en försäkringskassa, en länsarbetsnämnd, ett landsting samt en eller flera kommuner. Målgruppen för den finansiella samordningen utgörs av människor som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser från flera av de samverkande parterna för att uppnå eller förbättra sin förmåga till förvärvsarbete. Den allmänna får disponera högst av de budgeterade kostnaderna för sjukpenning till finansiell samordning. Aktivitets- och sjukersättning (förtidspension) lämnade regeringen förslag om en utvidgning av den nuvarande möjligheten till vilande sjuk- eller aktivitetsersättning från ett till längst för att pröva att förvärvsarbeta utan att rätten till förmånen går förlorad. godkände förslaget (prop.2002/03:89, bet. 2002/03:SfU10, rskr. 2002/03:227) och de nya reglerna trädde i kraft . En annan åtgärd som föreslogs i sistnämnda proposition och som också efter nämnda riksdagsbeslut gäller fr.o.m. är att senast efter sjukanmälningsdagen skall ha utrett om det finns förutsättningar för att tillerkänna den sjukskrivne aktivitets- eller sjukersättning i stället för sjukpenning trots att den sjukskrivne inte ansökt om ersättningen. Regeringen har fört samtal med arbetsmarknadens parter för att skapa samsyn och få till stånd åtaganden från parterna i en utvidgad handlingsplan. Dessa trepartssamtal inleddes och avslutades . Resultatet av trepartssamtalen redovisades i slutrapporten arbetsliv för alla. Frågor som rör arbetsorganisation, ledarskap på arbetsplatserna, utbildning i arbetsmiljöfrågor, äldre i arbetslivet, ekonomiska drivkrafter, företagshälsovård, rörlighet på arbetsmarknaden och rehabilitering har bl.a. diskuterats. Rapporten utgör ett viktigt underlag för regeringens fortsatta arbete med hälsan i arbetslivet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA De regionala skyddsombudens verksamhet har fått ökat statligt stöd. Utökade medel har vidare getts till metodutveckling och utbildning inom företagshälsovården. har fått resursförstärkningar . tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdraget att se över ett antal frågor som rör företagshälsovården. Utredaren skall slutredovisa uppdraget . Från har det i redovisningslagstiftningen införts krav på obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron. Det innebär att uppgifter om sjukfrånvaro skall lämnas i årsredovisningen och att redovisningen skall vara jämförbar för privata företag, kommuner, landsting och statliga myndigheter. Ett arbete pågår med att utveckla hälsobokslutens roll i planering och styrning av verksamheten. Det sker bl.a. inom ramen för den av regeringen stödda försöksverksamheten inom den offentliga sektorn där en utveckling av modeller och metoder för redovisningen sker i samverkan mellan ett antal kommuner och In- stitutet för personal- och företagsutveckling (IPF). Det bedrivs särskilda av regeringen stödda försöksprojekt inom den offentliga sektorn för att förebygga och minska sjukfrånvaron och motverka långtidssjukskrivningar. Totalt har fördelats till 19 projekt inom ramen för denna försöksverksamhet. De pågående projekten avser områdena systematiskt arbetsmiljöarbete, äldre i arbetslivet, stress och psykisk belastning, hälsobokslut samt rehabilitering och tidiga insatser för återgång i arbetet. (Verket för innovationssystem) har regeringens uppdrag att följa och utvärdera försöksverksamheten. En slutlig utvärdering skall redovisas . Regeringen har även uppdragit åt att genomföra insatser i syfte att stärka och utveckla metoder och modeller för samverkan mellan flera arbetsgivare. Det har avsatts för att genomföra uppdraget. En översyn av vissa bestämmelser i arbetsmiljölagen skall göras. I översynen skall bl.a. utredas behovet av en förbättrad samordning mellan inflytandereglerna i medbestämmandelagen och samverkansreglerna i arbetsmiljölagen. En nationell arbetsmiljökonferens skall genomföras . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Ett särskilt arbetsmiljöråd under ledning av arbetslivsministern har tillsatts med företrädare för samarbetspartierna, skyddsombud och andra företrädare för fackliga organisationer, företrädare för arbetsgivarorganisationer, forskare, företagshälsovården, myndigheter och organisationer aktiva inom området. Företagshälsovårdens roll skall stärkas och utvecklas. En översyn av lagstiftningen skall göras för att utreda hur vissa regler skulle kunna göras dispositiva för att ge möjlighet åt arbetsmarknadens parter att genom kollektivavtal reglera vad arbetsgivaren skall göra för att fullgöra sina skyldigheter vad gäller systematiskt arbetsmiljöarbete och rehabilitering. Goda exempel på arbete som främjar hälsa skall lyftas fram och spridas. Arbetsmarknadens parter skall uppmanas att sluta gemensamma arbetsmiljöavtal. Regeringen inrättade ett forum för ökad hälsa och lägre sjukfrånvaro i staten i staten (se utgiftsområde 2, avsnitt 7.3). 8Möjligheter och hinder att uppnå målen om minskad ohälsa Målet om en halvering av sjukskrivningsvolymen är ambitiöst och innebär att vi skulle nå ner till en sjukskrivning som ligger i nivå med t.ex. , när sjukskrivningarna var låga även i ett historiskt perspektiv. För att diskutera möjligheten att uppnå detta mål måste man dela upp sjukskrivningarna i olika varaktighet (eller längdklasser). När det gäller de kortaste sjukskrivningarna (kortare än 3 månader) vet vi att nivåerna redan är lägre än vad de varit , så någon ytterligare kraftig nedgång är inte sannolik. Om sjuklöneperioden som planerat återställs från har ingen betydelse, eftersom sjukskrivning även innefattas i målet. Enligt regeringens prognoser kommer arbetsmarknadsläget att förbättras . med låg arbetslöshet brukar de korta sjukskrivningarna öka. En konsekvent tillämpning hos försäkringskassorna skulle kunna innebära att det procykliska sambandet mellan sjukskrivning och arbetslöshet helt eller delvis bryts under nästa konjunkturuppgång. Även när det gäller sjukskrivningar med en varaktighet till , har antalet minskat kraftigt och beräknas fortsätta minska främst som en följd av ett minskat tillflöde från de kortare sjukfallen. Huruvida dessa medellånga sjukskrivningar kan komma att öka vid en eventuell ökning av antalet nya sjukfall beror även den till stor del på hantering och uppföljning inom försäkringsadministrationen. Ett aktivt arbete med dessa sjukfall så att de inte övergår i längre kan vara avgörande för utvecklingen av sjukskrivningsvolymen när arbetsmarknaden förbättras. En förutsättning för att en halvering av antalet sjukpenningdagar kan uppnås även under en konjunkturuppgång är således att administrationen i ökad utsträckning både kan förhindra och förkorta sjukfall. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att öka precisionen i sjukskrivningsprocessen, höja kvaliteten i handläggningen av sjukfall och att förnya rehabiliteringen. Dessutom har administrationen tillförts ökade medel för uppgiften. Regeringen planerar också att införa ekonomiska drivkrafter för arbetsgivaren genom att arbetsgivaren framöver skall betala av de sjukskrivna anställdas sjukpenningkostnaderna. Denna åtgärd förväntas öka arbetsgivarnas intresse för att förebygga arbetsrelaterad ohälsa och att medverka i de anställdas rehabilitering. Det är ännu för tidigt att avgöra om dessa genomförda och planerade åtgärder är tillräckligt effektiva för att motverka en eventuell ny ökning av antalet sjukskrivna. Oroande är att kvinnors sjukfrånvaro inte minskar snabbare. I stället ökar andelen kvinnor både i de kortare och i de längre sjukskrivningarna. Måluppfyllelsen kan försvåras om kvinnornas sjukfrånvaro inte kan reduceras snabbare än . Sammantaget bedömer regeringen att det finns förutsättningar att klara halveringsmålet 2008. Det andra delmålet att antalet nybeviljade sjukersättningar skall understiga 64 000 personer i genomsnitt fram torde kunna uppnås trots att många av de långtidssjukskrivna rimligen kommer att beviljas sjukersättning .