prop · GS0348 · 2004-12-03 00:00:00 — Regelförenklingsarbetet består till en del av att påverka attityder hos de tjänstemän som arbetar med regelgivning. Ett arbete som fortsatt är utbildning av tjänstemän som arbetar med företagsrelaterade regler. Ett antal utbildningar har även genomförts på initiativ av myndigheterna. planerar att, tillsammans med , arrangera utbildning under minst . Målsättningen är att nå minst 200 tjänstemän som arbetar med företagsrelaterade regler. Utbildningen inriktas Skr. 2004/05:48 framförallt på användningen av konsekvensanalyser som ett praktiskt Bättre konsekvensanalyser leder till lösningar som är bättre anpassade till företagens villkor. Det pågår även ett arbete med att klargöra och definiera roll i regelförbättringsarbetet, dels via förtydliganden i regleringsbrev och instruktion, dels genom fortsatt beredning av de förslag som lades fram i betänkandet Från verksförordning till myndighetsförordning (SOU 2004:23). utgör en ny resurs inom området och kommer bl.a. att kunna ges i uppdrag att utföra de analyser av totala regelförändringsflöden m.m. som har efterfrågat i sin rapport (se avsnitt 1.2 ovan). kommer att få en tydlig roll som myndighet med ansvar för regelförenkling. skall i samarbete med berörda myndigheter och efter samråd med näringslivets organisationer bygga upp en servicefunktion dit företag och blivande företagare kan föra fram synpunkter och förslag som rör reglers utformning och tillämpning. Med de erfarenheter har genom bl.a. arbetet med Startlinjen, mätningar av företagen administration och servicefunktionen mot företag kommer verket att ha en bra överblick över såväl problemen som lösningarna. Enligt regleringsbrevet skall identifiera de för företagens tillväxt och för nyföretagandet viktigaste reglerna och deras effekter samt föra en dialog med regering och berörd myndighet om möjliga åtgärder som skulle innebära förenklingar för företagen. 1.4Regeringens mål för utvecklingen av 24- timmarsmyndigheten Det pågående moderniserings- och utvecklingsarbetet i statsförvaltningen och utvecklingen av en elektronisk förvaltning går under benämningen 24-timmarsmyndigheten. Syftet är att medborgare och företag på elektronisk väg skall kunna få information, lämna uppgifter samt uträtta andra ärenden på ett snabbt och enkelt sätt oberoende av tid och plats. Medborgare och företag skall enkelt kunna hämta och lämna den information som är relevant i varje enskild situation oavsett hur ansvaret för olika samhällsuppgifter är fördelat mellan olika myndigheter eller mellan stat, kommun och landsting. Så långt det är möjligt skall det räcka med en myndighetskontakt för att framföra ett ärende. Medborgare och företag skall enkelt kunna ta del av offentlig information samt framföra synpunkter på förvaltningens verksamhet och därmed göras delaktiga i det offentliga beslutsfattandet. Regeringen har som mål angivit att alla myndighetstjänster som med bibehållen eller ökad kostnadseffektivitet kan tillhandahållas elektroniskt också skall tillhandahållas på detta sätt. De elektroniska tjänsterna får dock inte utestänga grupper av medborgare. Enligt ett flertal internationella jämförande studier är den svenska offentliga förvaltningens användning av informations- och kommunikationsteknik bland de mest utvecklade i världen. hör till de länder vars befolkning har bäst tillgång till Internet. När det gäller utbudet av avancerade offentliga tjänster på nätet är världsledande. Exempel på en sådan tjänst är automatiserade tullhantering som för många företag inneburit halverade kostnader i jämförelse med rutiner. Ett annat exempel är ett samverkansprojekt för automatisk hämtning av registeruppgifter från ett flertal myndigheter som drivs av i och som inneburit att handläggningstiden för ansökan om yrkestrafiktillstånd har minskat . 1.4.2Regeringens insatser för utvecklingen av 24- timmarsmyndigheten Utvecklingen av 24-timmarsmyndigheten skall även fortsättningsvis bygga på att varje myndighet har ett självständigt ansvar för sina tekniska system och tjänster. behövs insatser för att stärka samordningen mellan myndigheter så att myndighetsgränserna inte utgör hinder för kommunikationen mellan myndigheter eller försvårar medborgarnas nyttjande av tjänster. Fastare samverkansformer behöver också skapas mellan stat, kommun och landsting för att utveckla tjänster som svarar mot medborgarnas och företagens behov. Insatser behövs också för att undanröja onödiga hinder i lagstiftningen. För att driva på utvecklingen av 24-timmarsmyndigheten har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder. Den elektroniska förvaltningen skall erbjuda förenklad och förbättrad service för medborgare och företag och den förutsätter att kontakterna med myndigheter kan ske på ett enkelt och enhetligt sätt. timmarsmyndigheten skall få ett brett genomslag och myndigheterna skall kunna leva upp till regeringens mål ett ärende en kontakt där samverkan i ärendehandläggningen över myndighetsgränserna är en förutsättning måste informationen också struktureras på ett enhetligt sätt. För att skapa bättre förutsättningar för myndigheterna att leva upp till regeringens mål med 24-timmarsmyndigheten inrättade regeringen den 1 fastställa gemensamma standarder för utbyte av elektronisk information mellan myndigheter och mellan myndigheter, medborgare och företag. Informationsutbyte mellan myndigheter underlättas, vilket är en förutsättning för att förbättra servicen till medborgare och företag. Nämndens arbete syftar också till att förbättra myndigheters webbplatser så att det blir enkelt för alla att använda offentliga e-tjänster. inriktas initialt på fyra områden: effektivt informationsutnyttjande, användbarhet, elektroniska signaturer samt säkert informationsutbyte och Genom nämndens arbete åstadkoms såväl standarder som de-factostandarder, vilket gör att marknadsaktörer Skr. 2004/05:48 snabbare kan utveckla lösningar och företag snabbare ta till sig dem. Delegationen för utveckling av offentliga e-tjänster Regeringen har tillsatt en delegation med uppdrag att stimulera utvecklingen och användningen av elektroniska tjänster i offentlig sektor (dir. 2003:81). Delegationen består av representanter från staten, kommun- och landstingssektorn, näringslivet samt forskningssektorn. Delegationen skall särskilt inrikta sig på elektroniska tjänster som kan skapa stor nytta för medborgare och företag samt effektivisera offentlig sektor. I uppdraget ingår att pröva nya vägar att öka samverkan mellan stat, kommun och landsting samt mellan offentlig och privat sektor vid utvecklingen och tillhandahållandet av e-tjänster. Delegationen skall även främja kunskapsöverföring mellan forskning och utveckling å ena sidan och framtagandet av nyttoskapande e-tjänster å den andra. Ytterligare en central del av uppdraget är att bedöma behov av och former för särskilda stödinsatser för utvecklingen. Delegationen skall till regeringen redovisa slutresultatet av sitt arbete . Lägesrapporteringar skall ske halvårsvis. Delegationen lämnade ett delbetänkande, e-tjänster för alla (SOU 2004:56), där man presenterar operativa mål för sitt arbete. Utgångspunkten är att den enskilde individen och det enskilda företaget skall styra utbudet av e- tjänster. Den offentliga verksamheten skall fungera på individens villkor. På uppdrag av regeringen har en tvåårig försöksverksamhet med servicedialoger och serviceåtaganden genomförts med 16 statliga förvaltningsmyndigheter och sex allmänna försäkringskassor. Uppdraget har varit att utforma och offentliggöra ett serviceåtagande som ger tydlig, relevant och förpliktande information om myndighetens utbud av tjänster och service. Vidare har uppdraget varit att föra en dialog om service med medborgare och företag, dvs. samla in, beakta och i verksamhetsutvecklingen tillvarata brukarnas synpunkter på tjänster och service. Samtliga myndigheter och allmänna försäkringskassor har till regeringen redovisat resultatet av sitt arbete (Fi2003/306). Därtill har Statskontoret på regeringens uppdrag och efter samråd med lämnat en samlad redovisning och utvärdering av försöksverksamheten (Statskontoret 2003:9). Statskontorets samlade redovisning och utvärdering av försöksverksamheten med servicedialoger och serviceåtaganden visar att har 5 0007 000 medborgare och företagare fått möjlighet att lämna synpunkter på myndigheternas tjänster och service, via bl.a. postenkäter, gruppintervjuer och dialoger på Internet. Myndigheterna har publicerat sammanlagt 34 olika serviceåtaganden. Försöksverksamheten har gett positiva effekter på myndigheternas service, främst när det gäller tillgänglighet och information till brukarna men även förkortade handläggningstider och initiativ till samverkan med nya aktörer. Försöksverksamheten har även gett positiva effekter på medborgarnas möjligheter till insyn och inflytande. resultatet av den försöksverksamhet som bedrivits, gjorde regeringen i Skr. 2004/05:48 budgetpropositionen bedömningen att servicedialoger och serviceåtaganden är effektiva arbetsmetoder för att uppnå de förvaltningspolitiska målen. Arbetet bör därför fortsätta och integreras i det bredare arbetet med medborgarorientering. Alla myndigheter bör aktivt arbeta med att utveckla sin verksamhet utifrån medborgarnas och företagens behov. Detta är särskilt viktigt för myndigheter som har nära och omfattande kontakter med medborgare och företag. Regeringen har därför gett ett antal myndigheter som deltagit i försöksverksamheten förnyade uppdrag att på ett verksamhetsanpassat sätt arbeta med serviceåtaganden och servicedialoger samt uppdragit åt ett antal nya myndigheter att tillämpa arbetsmetoderna. Översyn av formkrav i lagar och förordningar Regeringen beslutade att göra en samlad översyn av formkrav i lagar och förordningar i syfte att undanröja onödiga hinder för elektronisk kommunikation och ärendehantering. Med formkrav avses bl.a. krav på skriftlighet och egenhändigt undertecknande. Arbetet har letts av en arbetsgrupp bestående av departementens rättschefer. Arbetsgruppen har lämnat rapporten och elektronisk kommunikation (Ds 2003:29) som underlag för regeringens ställningstaganden till det fortsatta arbetet. I rapporten redovisas resultat och slutsatser av de genomgångar som gjorts inom samtliga departementsområden och som sammanlagt omfattat omkring 2 000 författningsställen där olika formkrav förekommer. 1 200 av dessa fall bedömer arbetsgruppen att bestämmelserna inte hindrar elektroniska rutiner. Omkring 190 bestämmelser hindrar enligt arbetsgruppens bedömning elektronisk kommunikation och bör därför anpassas. I omkring 650 fall krävs ytterligare analys innan ställning kan tas till om de behöver ändras. Rapporten har remissbehandlats. Rapporten har generellt sett fått ett positivt mottagande. De remissinstanser som uttalar sig generellt om initiativet och det genomförda arbetet är genomgående positiva. En strategi för det fortsatta arbetet bereds inom . Statskontoret har regeringens uppdrag att bidra till en effektiv förvaltning genom utvecklingen av 24-timmarsmyndigheten. Genom att ta fram vägledningar för t.ex. investeringskalkyler samt teckna ramavtal med leverantörer som kan avropas inom offentlig sektor stödjer Statskontoret myndigheternas arbete. Statskontoret har bl.a. upphandlat en infratjänst som skall underlätta för offentlig förvaltning, framförallt mindre myndigheter och kommuner, att utveckla avancerade e-tjänster. Istället för att i egen regi utveckla och driva viss infrastruktur kan myndigheter och kommuner abonnera på en rad funktioner. Exempel på sådan infratjänst är kontroll av elektroniska identiteter och underskrifter samt elektronisk mottagning och distribution av ansökningar och beslut. Regelförenkling ur ett internationellt perspektiv Regelförenkling är ett område som fått allt större uppmärksamhet . har valt att arbeta på olika sätt och med olika utgångspunkter. I vissa länder är regelförenkling en viktig del av förvaltningspolitiken med det huvudsakliga målet att effektivisera offentliga verksamheter i medborgarnas och företagens tjänst. I andra länder är regelförenkling en del av näringspolitiken och syftar till att förbättra förutsättningarna för tillväxt och sysselsättning. Oberoende av det övergripande målet med regelförenkling är förutsättningarna och viljan att kunna lära av varandra länderna emellan mycket stor. Förutom samarbetet inom EU, och det informella for Better Regulation, DBR, så är bilaterala direktkontakter viktiga för att överföra erfarenheter till det svenska . Från svensk sida har regelförenkling och därmed sammanhängande frågor prioriterats som en del av EU:s modernisering. uppmanade i kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för sina respektive befogenheter "utarbeta en strategi för ytterligare samordnade åtgärder för att förenkla bestämmelser". Kommissionen presenterade sitt regelförbättringspaket som svar på uppmaningen från Lissabonmötet. I paketet ingår bl.a. handlingsplanen för bättre och enklare regler. Paketet har en nära koppling till vitboken2 om EU:s styrelseformer och har en bred ansats med sikte på all gemenskapslagstiftning och hela lagstiftningsprocessen. Som en direkt följd av kommissionens regelförbättringspaket har en metod för en ny fördjupad konsekvensanalys utarbetats. I analysen redogörs för regelförslagens effekter på alla de tre dimensionerna (den ekonomiska, den sociala och den ekologiska) av hållbar utveckling och analysen ersätter tidigare använda sektorsanalyser. I sitt årliga arbetsprogram publicerar kommissionen vilka förslag som kommer att föregås av denna nya typ av analys. Enligt kommissionen är 2003 att se som ett försöksår och först anser man sig kunna leva upp till sina ambitioner. En utvärdering av arbetet med konsekvensanalyser presenteras av kommissionen . Vissa frågor i paketet har inkluderats i ett interinstitutionellt avtal som ratificerades under det italienska ordförandeskapet. har andra frågor följts upp i det ordinarie rådsarbetet. har bl.a. uttalat att en särskild rådsarbetsgrupp bör tillsättas för att följa upp kommissionens handlingsplan. Det pågår en diskussion dels om på vilket sätt rådet skall kunna ta hand om kommissionens konsekvensanalyser på ett bättre sätt, dels hur rådet, och även , skall göra konsekvensanalyser på väsentliga ändringar och tillägg till kommissionens förslag. För att pröva om det 2 om styrelseformerna i EU, KOM (2001) 428 slutlig. sistnämnda skulle kunna fungera i praktiken har ett pilotprojekt inletts i Skr. 2004/05:48 rådet. Som pilotprojekt har det s.k. batteridirektivet valts och det nederländska ordförandeskapet har presenterat en konsekvensanalys på rådets ändringar och tillägg till kommissionens förslag. Initiativ för att förenkla gällande lagstiftning Initiativen i kommissionens handlingsplan handlar om hur ny lagstiftning på gemenskapsnivå skall bli bättre. Företagens största kostnad för administration härrör emellertid från gällande lagstiftning. Att denna förenklas och moderniseras är följaktligen angeläget. Följande initiativ på EU-nivå kan nämnas. Simpler Legislation in the Internal Market, SLIM, är ett program för förenkling av gällande lagstiftning som startade . Allt från direktiv om prydnadsväxter till direktiv om mervärdesskatt har behandlats i mindre arbetsgrupper som lagt förslag på förenklingar som sedan kommissionen, efter omarbetning, presenterat för rådet och parlamentet. Denna metod har visat sig vara både resurskrävande och tidsödande. Ändringarna är bl.a. att se som nya förslag som givetvis måste behandlas i rådet och parlamentet i ordinarie ordning. SLIM har numera kompletterats med ett flerårigt program för förenkling av gällande regelverk. Programmet, som presenterades , skall leda till en minskning av antalet sidor som uppgår till ca 97 000. Åtgärderna i programmet skall minska volymen . Innan förslagen presenteras är det också viktigt att en redaktionell och språklig översyn görs. Även innehållsmässiga ändringar kan väntas, dock inte lika djupgående som SLIM-förslagen. Förenklingarna är nämligen tänkta att kunna beslutas snabbare än vanliga förslag på nya regler. Förutsättningen är då att kärnan i lagstiftningen lämnas orörd så att inga förhandlingar behövs i rådet och parlamentet för att anta dessa förenklade rättsakter. Det interinstitutionella avtalet syftar bl.a. till att skapa förutsättningar för detta s.k. snabbspår i lagstiftningsprocessen. De irländska och nederländska ordförandeskapen i konkurrenskraftsrådet uppmanade sina ministerkollegor i konkurrenskraftsrådet att ge in förslag på EG-regler som kan förenklas. Fokus hos förslagen skulle ligga på regler som ger en onödigt stor administration för företagen. har gett in en lista på 32 förslag från ett antal myndigheter och departement. Sammanlagt har medlemsländerna gett in 330 förslag. Vid rådsmötet antog konkurrenskraftsrådet en lista på 15 förenklingsförslag som Kommissionen uppmanas prioritera i sitt rullande förenklingsprogram. Rådet har också identifierat på vilket sätt förenklingarna kan ske utan att substansen urholkas. Förslagen bygger på de förenklingsförslag som medlemsstaterna skickat in, och täcker för företagen relevanta områden, t.ex. statistik, inre marknad, miljö och jordbruk. Rådet skall ta fram nya listor regelbundet och stödjer de förslag som tagits upp på listan den här gången. Europeiska företagspanelen (European Business Test Panel) är ett Skr. 2004/05:48 initiativ av kommissionen för att förbättra och förenkla gemenskapens Panelen kommer att bestå av ca 3 000 företag, varav 126 skall vara svenska. kommer regelbundet () få ta del av förslag till ny EG-lagstiftning och lämna synpunkter på t.ex. vilka administrativa bördor och kostnader som förslagen skulle kunna ge upphov till. Urvalet av företag är slumpmässigt för att säkerställa ett fullgott resultat av konsultationerna. Panelen saknar ännu ca 700 företag men har använts . Övriga aktiviteter och initiativ De av EU-ländernas högre tjänstemän som är ansvariga för regelförenkling träffas inom ramen för det informella for Better Regulation. Mötena används i första hand för erfarenhetsutbyten och jämförelse av resultat kring regelförenklingsfrågor. Två möten har ägt rum . Kommissionen har också initierat ett projekt om indikatorer för regelkvalitet, som deltar i. Projektets syfte är att identifiera lämpliga kvantitativa och kvalitativa indikatorer för att kunna bedöma och mäta de åtgärder som vidtas av EU och medlemsstaterna för att förenkla och förbättra regelverken. Regelförbättring väntas stå högt på den politiska agendan . Anledningen till det är bl.a. det initiativ som de irländska, nederländska, luxemburgska och brittiska finansministrarna tagit genom att tillskriva rådet för finansiella och ekonomiska frågor (EKOFIN) om bl.a. en gemensam mätmetod på EU-nivå. anser att en gemensam mätmetod på EU-nivå bör bygga på den standardkostnadsmodell som använder och som även valt att använda. Inom har värdet av enklare och bättre regler framhållits. checklista3 med frågor är också utgångspunkten för checklista. Regeringen deltar aktivt i arbete om regelförenkling, t.ex. genom deltagande i möten inom PUMA:s () olika arbetsgrupper. pågår ett arbete med att uppdatera två OECD-rekommendationer med anknytning till regelförenklingsarbetet4. Liksom inom EU har arbetet med regelreformering inom med tiden kommit att bedrivas allt bredare och omfattar betydligt mer än regelförenkling i dess snävare betydelse. Exempelvis studerar man de regelskapande och tillämpande institutionernas betydelse för utvecklingen av väl fungerande och ändamålsenliga regelsystem. granskar sina medlemsländers regelförbättringsarbete efter anmälan från landet i fråga (). 3OECD Reference Checklist for Regulatory Decision-making, 1995. 41997 Policy Principles on Regulatory Reform och 1995 Recommendation on Improving the Quality of Government Regulation including the Reference Checklist for nordiska länderna har redan genomgått en granskning och granskningen av och avslutades . Den har lämnat in en ansökan till om att genomgå granskning. Detta är också något som tillkännagav regeringen som sin mening . En granskning av ställer stora krav på att avsätter personal och resurser . har diskussioner förts med om granskning av regelreformeringsarbete. Inriktningen är att arbetet kommer att påbörjas . Inom ramen för granskningen sker 50100 intervjuer med företrädare för , berörda myndigheter, näringslivet, forskarvärlden m.m. Granskningen görs dels på en övergripande och generell nivå, dels inom ett par utvalda sektorer. Sektorerna granskas ur konkurrenspolitiskt perspektiv och ur ett regelförenklings- och regelkvalitetsperspektiv samt i fråga om principerna för fria och öppna marknader. Ett antal rekommendationer kommer att lämnas av som den och svenska myndigheter har att ta ställning till. Erfarenheten säger att många av förslag kommer att innebära lättnader eller effektiviseringar för företagen om de genomförs. En annan erfarenhet är att det granskade landet självt under analysen identifierar möjliga genomförbara åtgärder. Slutrapporten beräknas vara klar /2007. Utbyte av erfarenheter mellan tjänstemän inom är särskilt viktigt. De nordiska länderna har kommit olika långt, som det finns stora likheter i de yttre förutsättningarna för regelförenklingsarbetet. Detta gör att det finns stora vinster med erfarenhetsutbyte och kunskapsöverföring på tjänstemannanivå. Mot bakgrund av initiativ att ta fram en handlingsplan för minskad administration för företagen på liknande sätt som tidigare gjorts i både och har ett nära samarbete och erfarenhetsutbyte med de nordiska kollegorna varit särskilt viktigt under arbetets gång. Likaså har både och varit mycket engagerade i arbetet med att ta fram en mätmetod för att mäta administrativa bördor, i syfte att nå en gemensamt tillämplig mätmetod. Även på myndighetsnivå pågår regelförenklingsarbete där lärdom dras av initiativ i grannländerna. Ett exempel är arbete inom området hälsa, miljö och säkerhet (HMS). När det gäller de svenska reglerna på HMS-området tillämpas i många myndigheters regelverk samma filosofi för säkerhetskraven. Det är därför naturligt att ställa frågan om inte detta är ett område där det finns potential för förenkling genom sektorsövergripande samordning. För att belysa och diskutera denna fråga arrangerade ett idéseminarium i med temat Kan enklare bli säkrare?. Seminariet gav bl.a. inblick i det norska förenklingsarbetet. På uppdrag av från olyckor (NCO) har gjort en studie (NCO 2004:1 Kan enklare bli säkrare), som beskriver förutsättningar och erfarenheter vad gäller befintliga regelverk på HMS- I studien beskrivs bl.a. det långtgående Skr. 2004/05:48 förenklingsarbete av regelverket för HMS-området som pågår i . studien föreslås också ett antal åtgärder för att stärka ett systematiskt myndighetssamarbete. Ett nordiskt nätverk föreslås bildas som kan lyfta fram erfarenheterna för en bredare diskussion och påverkan inom EU där det pågår en motsvarande regelförenklingsprocess. ger myndigheterna in rapporter till regeringen med redogörelse för arbetet med konsekvensanalyser enligt förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor. Redovisningen av arbetet inom bygger på de samlade erfarenheterna inom . Arbetet med regelförenkling pågår inom hela . redovisas en exemplifiering av genomförda regelförenklingar på När (1998:808) trädde i kraft fanns det ett antal miljöfarliga verksamheter som redan hade tillstånd enligt bl.a. miljöskyddslagen (1969:387) och ett antal som blev tillståndspliktiga Ansökan om tillstånd skulle ha kommit in till har nu sett över bilagan till förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd med målet att minska antalet tillståndspliktiga verksamheter. Avsikten med arbetet har varit att bidra till ökad effektivitet och till att minska kostnaderna för företag och myndigheter. arbete redovisades till regeringen och är nu under Med anledning av förslag har regeringen