prop · GR031d23 · 2004-01-01 00:00:00 — Regionala skillnader finns trots att utvecklingen går åt rätt håll avseende ökad areal hävdad mark. Minskningen av skogsbete ger behov av analys av orsakerna och eventuellt ytterligare åtgärder för att motverka utvecklingen där. I ängs- och betesmarkernas värden ingår både och faunan och de kulturbärande landskapselementen och miljöerna. För att bedöma om ytterligare 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 åtgärder behövs behöver värdebegreppet och vilka regionala skillnader det omfattar förtydligas. Minskningen av antalet arter i odlingslandskapet fortgår. Ytterligare åtgärder behövs enligt rådet för att vända denna negativa trend och för att genomföra de åtgärdsprogram för hotade arter i odlingslandskapet som inletts. Olika typer av styrmedel och åtgärder för att bevara ekonomibyggnader krävs. arbetar tillsammans med och med att utvärdera den gemensamma jordbrukspolitikens effekter på den biologiska mångfalden. Utvärderingen omfattar även miljöersättningarna inom miljö- och landsbygdsprogrammet. Syftet är bl.a. att stärka möjligheterna att nå miljökvalitetsmålet. Regeringen anser att den nationella bevarandeplanen för odlingslandskapet bör vara vägledande i det övergripande arbetet med att stärka och utveckla landsbygden genom en ökad samordning av insatser inom olika politikområden. Regeringen avser att återkomma till slutsatser om miljökvalitetsmål och delmål i samband med den fördjupade utvärderingen av miljömålen . En förutsättning för att miljökvalitetsmålet skall nås är att målen Giftfri miljö, Ingen övergödning och Myllrande våtmarker nås. Miljökvalitetsmålet är att fjällen skall ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen skall bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller begränsning av skador på mark och vegetation, minskning av bullret i fjällen från motordrivna fordon och luftfartyg, skydd av områden med representativa höga natur- och kulturvärden samt åtgärdsprogram för hotade arter. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Enligt finns ännu inte tillräckliga uppgifter om tillståndet i fjällmiljön. Riskerna för skador på mark och vegetation kan endast bedömas indirekt i relation till antalet terrängfordon och antalet renar. Antalet terrängfordon har ökat obetydligt . Renantalet har ökat , och nästan hela ökningen gäller . Ett fåtal terrängskotrar i fjällen uppfyller högt ställda bullerkrav. har tillsammans med och länsstyrelserna i fjällänen påbörjat en översyn av restriktionerna för överflygning och landning i känsliga fjällområden. De skyddade landområdena i fjällen är mycket omfattande. Däremot är skyddet av miljön under vattenytorna begränsat, liksom kunskapen om representativa höga kulturvärden. För fjällandskapet finns det två pågående åtgärdsprogram för hotade arter som avser fjällräv och järv. Programmen för varg, björn och lo har också stark anknytning till fjällen. Program förbereds för jaktfalk, kungsörn och naturligt fisktomma sjöar. 3.6.14.2 Analys och slutsatser Enligt har ett flertal åtgärder påbörjats, men ytterligare åtgärder måste beslutas och påbörjas. Olika verksamheter påverkar utvecklingen i fjällen. Storslagen fjällmiljö förutsätter renskötsel för att ett betespräglat landskap skall upprätthållas. Renskötseln bör fortsätta att bedrivas och utvecklas på ett sätt som är hållbart för miljön. Utbyggnad av vindkraften i fjällen såväl som i havsområden kan påverka både natur- och kulturmiljövärdena och möjligheterna att utöka arealen ostörda områden negativt, om inte utbyggnaden föregås av omsorgsfull fysisk planering. Detta är viktigt att beakta vid prövningen av vindkraftsprojekt. Det nya miljöövervakningsprogrammet (Nationell inventering av landskapet i ) kommer att tas i bruk i full skala . Det skall också omfatta fjällen och kommer att ge ett bättre underlag för bedömning av tillståndet och behovet av åtgärder i fjällen. Enligt uppfyller endast ett fåtal terrängskotrar i fjällen högt ställda bullerkrav. För att delmålet för buller från terrängskotrar skall nås måste därför de flesta befintliga skotrar bytas ut. Det kommer enligt rådet att behövas bl.a. ekonomiska styrmedel för att stimulera bytet till tystare fordon. Arbetet med miljökrav för fordon måste även drivas inom EU och på frivillig väg inom branschen. har i samarbete med en rad myndigheter tagit fram förslag till riktvärden för bullerfria områden. Arbetet har också omfattat en metodik för att kartlägga bullerfria områden. Verket har också påbörjat arbetet med att ta fram förslag till miljöklassning av terrängskotrar m.m. har utvärderat det lokala och regionala arbetet med att reglera färdsel med fordon i fjällen. Verkets analys av färdselfrågan visade att endast fyra av femton berörda kommuner utnyttjat möjligheten att reglera terrängkörningen i fjällen. Det visade sig också vara svårt för länsstyrelserna att tillgodose nationella mål när de fattade beslut om skoterleder och undantag för terrängkörning. Analysen innehåller även förslag till ändringar i terrängkörningslagen, bl.a. beträffande utvidgad möjlighet att utse naturvårdsvakter. Regeringens bedömning är att det inte finns anledning att vidta några åtgärder avseende förslagen. Enligt finns stora skyddade områden i fjällen som innehåller både höga kulturvärden och naturvärden. Dock behöver representativiteten i skyddet ses över, och behovet av ytterligare medel till skötsel och restaurering utredas. Dessutom behöver kunskapen om fjällvärldens kulturmiljöer, fornlämningar och bebyggelse kompletteras. Regeringen delar bedömning. Skyddet av värdefulla akvatiska miljöer i fjällvärlden bör generellt sett utökas och förstärkas och fiskesamhällen skyddade från fiske skapas. Två åtgärdsprogram för hotade arter gäller djur som nästan helt är knutna till fjällmiljön, fjällräv och järv. har under en lång följd av år varit starkt hotad. inträffade ett lämmelår, och fick en uppseendeväckande stark föryngring. Behovet av riktade åtgärder torde emellertid bestå . Järven har haft en vikande tendens. Reviderade åtgärdsprogram för de stora rovdjuren skall redovisas av . Enligt är behovet av åtgärdsprogram för hotade arter mer omfattande än vad tidigare uppskattningar visat. Förutom pågående program och program under utveckling behövs troligen program för flora, rikkärr och fiskstammar, i första hand . pågår en översyn av hur arbetet med åtgärdsprogram skall genomföras. Regeringen bedömer att frågan bör behandlas i samband med överväganden om det sextonde miljökvalitetsmålet om biologisk mångfald. Regeringen bedömer vidare att fjällänsstyrelsernas arbete med att utforma ett gemensamt regionalt miljö- och hushållningsprogram för fjällområdet bör kunna ge värdefulla bidrag till arbetet med att nå miljökvalitetsmålet. Regeringen avser att återkomma till slutsatser om miljökvalitetsmål och delmål i samband med den fördjupade utvärderingen av miljömålen . 3.6.15 God bebyggd miljö Miljökvalitetsmålet är att städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Åtta delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller planeringsunderlag, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, buller, uttag av naturgrus, mängden deponerat avfall, avfallsdeponier, energianvändning m.m. i byggnader samt inomhusmiljön. Regeringen har till föreslagit (prop. 2002/03:117) ytterligare två delmål som avser återvinning av matavfall m.m. Resultatbedömning beträffande samhällsplanering och byggande redovisas närmare under utgiftsområde 18 Bostadspolitik. Resultatbedömning beträffande kulturhistoriskt värdefull bebyggelse redovisas närmare under utgiftsområde 17 Kulturpolitik. Här ges en översiktlig redovisning av viktigare insatser. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regionalisering av delmålet om planeringsunderlag pågår eller har genomförts i de flesta län. Det innebär att delmålet formuleras och anpassas efter länets förhållanden. Många kommuner har redan tagit fram program eller strategier. Däremot har få kommuner formulerat lokala delmål med utgångspunkt från delmålet. Enligt visar enkätsvar till länsstyrelserna att flertalet områden av riksintresse för kulturmiljövården saknar grundläggande skydd. I temaarbete för bebyggelse har arbetet fokuserats bl.a. på frågor som rör bebyggelsens kulturhistoriska och estetiska värden och på PBL-systemets tillämpning. Ett forskarnätverk har skapats för att utveckla kunskaperna om bebyggelsens kulturvärden och dess betydelse för den byggda miljön. I flera kommuner prövas en tillämpning av områdesbestämmelser för säkerställande av befintlig stadsbebyggelse grundade på kommunala kulturmiljövårdsprogram och fördjupningar av översiktsplan. utsattes drygt två miljoner människor för buller från trafiken överstigande ekvivalentnivå utomhus. Av dessa bor i tätort, där vägnätet till största delen är kommunalt. Vägtrafiken, speciellt längs det kommunala vägnätet, svarar för mer än tre fjärdedelar av bullerstörningarna, tågtrafiken för en femtedel och flygtrafiken för resterande andel. Det är främst längs det kommunala vägnätet som kunskapen om bullersituationen är bristfällig och underlag saknas för att bedöma förändringen av antalet bullerutsatta. Åtgärder som främst bidrar till att minska bullret inomhus har vidtagits, bl.a. förbättrad ljudisolering av fönster och fasader och uppförande av bullervallar och skärmar. Uttaget av naturgrus var att jämföra med 2001 och 2000. Den totala efterfrågan på ballastmaterial följer ungefär bygginvesteringarna i . Andelen naturgrus har enligt minskat kontinuerligt till förmån för krossat berg . Statistiken om avfallsmängder och hur avfallet behandlas har stora luckor, men den håller på att förbättras, bl.a. som en följd av EG:s förordning 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Enligt märks två trender för hushållsavfallet. Den totala mängden avfall ökar, och andelen avfall som deponerats minskar. Det finns således trender som både missgynnar och gynnar målet. En positiv trend är dock att kommunerna samlar in en allt större andel av hushållens farliga avfall för vidare behandling. uppnåddes återigen höga nivåer , bilar och för småbatterier elektriska och elektroniska produkter samlades in per innevånare . Det genomsnittliga resultatet för förpackningar var materialutnyttjande. Samtliga deponiägare skulle enligt deponeringsförordningen ha redovisat en avslutnings- eller anpassningsplan till tillsynsmyndigheten med innehåll om hur de avser att fortsätta att bedriva verksamheten vid deponin. De redovisade planerna visar enligt att av deponierna kommer att vara avslutade (sluttäckta) vid utgången av 2008. Det gäller särskilt mindre deponier som inte har möjlighet att uppfylla de högt ställda miljökraven. uppskattas att av deponierna kommer att vara avslutade. Enligt har den totala energianvändningen varit relativt trots att bostads- och lokalytor har ökat något. Detta har varit möjligt genom en effektivare energianvändning för uppvärmning av bostäder och lokaler. Fördelningen av de energislag som används har dock förändrats så att en allt mindre andel fossilt bränsle används. Minskningen var 1995 2000 för bostäder och i produktionen av fjärrvärme. Användningen av el till annat än uppvärmning, t.ex. hushållsapparater och komfortanläggningar, har dock snarare ökat per ytenhet. Enligt andra undersökningar har energianvändningen i byggnader uppförda ökat jämfört med tidigare. Bland orsakerna nämns bristande hänsyn till byggnadsteknik, arkitektonisk utformning av byggnader, materialval m.m. Enligt bedömdes nära en miljon människor ha olika symtom på ohälsa som de relaterade till brister i miljön. Delmålet om inomhusmiljö fastställdes av och är inriktat på radon- och ventilationsförhållanden. Någon mer omfattande utvärdering har ännu inte varit möjlig att genomföra. Många fastighetsägare har enligt rådet inte skött den obligatoriska ventilationskontrollen (OVK), som omfattar i stort sett alla typer av byggnader, i tillräcklig omfattning, och erforderlig tillsyn har inte bedrivits. Kartläggningen av radon i skolor och förskolor har påbörjats. 3.6.15.2 Analys och slutsatser Enligt är God bebyggd miljö ett komplext miljökvalitetsmål där även andra aspekter än de som behandlas i delmålen behöver tillgodoses. Trygghet, tillgänglighet och delaktighet är exempelvis viktiga frågor för människors upplevelse av en god bebyggd miljö. Kommuner och länsstyrelser är viktiga aktörer i arbetet att nå målet God bebyggd miljö. För att målet skall kunna nås behövs enligt rådet mer resurser eller omprioriteringar på lokal och regional nivå. Enligt är bl.a. resurs- och kompetensbrist allvarliga hinder för att nå delmålet om planeringsunderlag. Mindre och resurssvaga kommuner kan enligt rådet komma att behöva extra stöd från staten för att delmålet skall kunna nås. Delmålet för planeringsunderlag gäller också andra planerings- och beslutsunderlag än de kommunala, exempelvis trafikverkens infrastrukturplanering. Det behövs utvecklingsarbete för att följa upp den privata sektorns beslutsunderlag. Regeringen anser att det ankommer på berörda myndigheter att lämna det stöd som behövs till den lokala nivån i arbetet med att nå delmålet. För att delmålet om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse skall kunna nås krävs enligt speciella åtgärder för att kommunerna i högre grad skall beakta kulturmiljövärdena i sin planering. Med nuvarande prioritering av den exploateringsinriktade planeringen kommer delmålet inte att nås. Regeringen har beslutat att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över vissa frågor som rör bebyggelseskydd och skydd för lösöre (dir. 2002:96). Uppdraget skall redovisas . Åtgärder längs det statliga vägnätet medförde att antalet bullerutsatta personer vid ljudnivåer överstigande ekvivalentnivå utomhus minskade med 3 300. Trots det ökade antalet bullerutsatta personer från ca 18 500 till ca 20 200. Ökningen beror bl.a. på ökad trafik, högre hastigheter och typ av beläggning. Med nuvarande åtgärdstakt bedöms målet för buller från vägtrafik inte uppnås 2005. åtgärdades 4 075 bostadslägenheter med ljudnivåer överstigande maximalnivå inomhus från tågtrafik. Trots det ökade antalet bullerutsatta lägenheter med 47 till 10 046. Orsaken är bl.a. att en ny inventering genomförts och att transportarbetet på järnväg har ökat. Målet för buller från tågtrafik bedöms inte kunna nås 2004 men däremot 2005. För att minska trafikbullret krävs dock fortsatta åtgärder. Brist på kunskap om bullersituationen i det kommunala vägnätet och svårigheter att jämföra buller från de olika trafikslagen gör det svårt att följa upp delmålet om buller. I propositionen Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) anges att avsätts för åtgärder för förbättrad miljö längs befintliga statliga vägar. Miljöförbättrande åtgärder längs det statliga järnvägsnätet ingår i planeringsram på . För åtgärder på det kommunala vägnätet kommer det särskilda statsbidraget till kommunerna för förbättrad miljö och trafiksäkerhet att finnas kvar. Bidraget är inte begränsat till ett visst belopp för perioden 2015. Det är trafikverken och länen som föreslår fördelning av medlen. /2004 skall regeringen fastställa och planförslag samt fördela definitiva ramar till länen för infrastrukturinvesteringar för perioden 2015. I vilken omfattning övrigt material ersatt naturgrus är svårt att bedöma eftersom uppgifterna om detta inte är heltäckande. Även om uttaget av naturgrus och andelen återanvänt material har samband med varandra, är de inte beroende av varandra för att delmålet om naturgrus skall uppnås. Målets två delar påverkas av olika aktörer och drivkrafter. De regleras också på olika sätt i lagstiftningen. Som stöd för bedömningen av måluppfyllelsen behövs enligt rådet ett rapporteringssystem för ballastmaterial som produceras utanför täkterna. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 andelen återanvänt material behövs riktlinjer för hur det kan användas. Vidare bör miljölagstiftningen anpassas så att återvinningen kan ske där bergkross produceras. För att målet om återanvänt ballastmaterial skall kunna mätas krävs att innebörden är entydigt definierad och att metoder utvecklas för att kvantitativt mäta dessa massor. Detta arbete har påbörjats av geologiska undersökning (SGU) i samverkan med aktörerna på marknaden. Ett uppdrag att genomföra en inventering av restprodukter för ballastanvändning genomförs vidare av (). Därefter får ställning tas till vilka ytterligare åtgärder som krävs för ökning av andelen återanvänt material. Genom att materialförsörjningsplaneringen inriktas på att begränsa uttaget av naturgrus till användningsområden där det av tekniska eller ekonomiska skäl inte kan ersättas med andra material och genom konsekvent tillståndsgivning för täkter och spridning av kunskap om hur bergkross och övriga material kan användas, bör enligt rådet delmålet kunna uppnås. Till detta bedöms även den höjda naturgrusskatten bidra liksom åtgärder för att skydda naturgrustillgångarna, vilket kommer att bli följden av arbetet med miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet och EG:s ramdirektiv för vatten. Omhändertagande av avfall är en av de nödvändiga infrastrukturerna i samhället. Regeringen anser att avfallsplaneringen på lokal, regional och nationell nivå behöver stärkas för att man skall uppnå ett väl fungerande omhändertagande. Vidare finns ett behov av ett utvecklat samarbete mellan olika aktörer inom avfallsområdet. Regeringen avser därför att inrätta ett råd för avfallsfrågor vid för att bistå verket i genomförandet av avfallspolitiken. Ytterligare åtgärder för att förbättra omhändertagandet av avfall redovisas i propositionen (2002/03:117) om ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp. Regeringen föreslår i propositionen två nya delmål om biologiskt omhändertagande av matavfall och därmed jämförligt avfall från livsmedelsindustrier m.m. under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. För att minska deponeringen har flera styrmedel införts, exempelvis höjd skatt på deponerat avfall, förbud mot att deponera brännbart avfall samt olika avfallstaxor för 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 hushåll och företag beroende på i vilken grad man källsorterar. Detta gör att mängden deponerat avfall troligen kan minskas i enlighet med delmålet om mängden avfall. Men deponiskatter och taxor påverkar inte den totala mängden genererat avfall i någon högre grad. Direktiv om producentansvar för bilar och för elektriska och elektroniska produkter skall göra det lättare att återvinna sådana produkter. Arbetet inom EU med den tematiska strategin för förebyggande och återvinning av avfall bör kunna bidra till att målet nås. Regeringen avser att aktivt bidra till detta arbete. Deponiförordningen bedöms enligt rådet vara ett tillräckligt styrmedel för att delmålet om avfallsdeponier skall nås. Inför avslutningen av deponierna är det viktigt att deponiägarna sätter av medel för att finansiera bl.a. sluttäckningen. Bebyggelsen står för av totala energianvändning. För att minska miljöbelastningen av energianvändningen i bostäder och lokaler behövs bl.a. att fossila bränslen byts ut mot förnybara energikällor. Enligt medför fortsatt utbyggnad av fjärrvärmenätet samt höjda skatter och energipriser troligen att ännu fler fastighetsägare byter energikälla för uppvärmning så att energianvändningens miljöbelastning minskar. Småskalig vedeldning kan dock innebära en miljöbelastning, särskilt lokalt i tätorter, och utvecklingen av den behöver därför följas. Det finns även anledning att se över regleringen för energieffektivt byggande, bl.a. mot bakgrund av EG-direktivet (02/91/EG) om byggnaders energiprestanda som skall vara genomfört 2006. Direktivet syftar till att minska miljöbelastningen genom att främja en effektivare energianvändning i byggnader. Flera studier visar på samband mellan dålig ventilation och ohälsa. Enligt kan åtgärder för att öka efterlevnaden av redan gällande lagstiftning på området komma att behövas för att bidra till att delmålet om inomhusmiljö nås. Detta uppmärksammades även i betänkande. I syfte att uppnå en bättre inomhusmiljö har en utredning tillsatts bl.a. angående deklaration av byggande med avseende på radon, ventilation och energianvändning. I den fortsatta processen med Bygga-bo-dialogen avser regeringen att medverka till utformning av byggnadsdeklarationer samt till att utveckla och fastställa kriterier för miljöklassificering i samverkan med bygg- och fastighetssektorn. Vidare övervägs en utvärdering av förordningen om ventilationssystem och en utredning om fukt- och mögelskador. Omhändertagandet av använt kärnbränsle och kärnavfall som uppkommer i verksamheten vid de kärntekniska anläggningarna styrs enligt kärntekniklagen (1984:3). 10 § kärntekniklagen anger att den som har tillstånd att bedriva kärnteknisk verksamhet svarar för att det kärnavfall och det använda kärnbränsle som uppkommer i verksamheten hanteras och slutförvaras på ett säkert sätt och att den anläggning i vilken verksamheten bedrivs avvecklas och rivs på ett säkert sätt sedan verksamheten upphört. I ansvaret ingår även att svara för kostnader för sagda hantering. Enligt det system för finansiering av kostnaderna för att på ett säkert sätt ta hand om det använda kärnbränslet och för avveckling och rivning av kärnkraftverken som beslutade om , skall en avgift baserad på antalet producerade kilowattimmar vid anläggningen betalas av innehavaren av en kärnkraftsreaktor. Lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. anger att avgiften skall betalas så länge reaktorn är i drift samt att reaktorinnehavaren skall ställa säkerheter till staten för att säkerställa att medel finns tillgängliga för de kostnader som uppstår för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och visst radioaktivt avfall, för forskning, avveckling och rivning av reaktoranläggningar. Ett liknande system för finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall från forskningsreaktorn i Studsvik infördes . samlas de fonderade medlen i Kärnavfallsfonden och förvaltas av . Placeringsreglerna för Kärnavfallsfonden ändrades från . De nya reglerna innebär att styrelsen, utöver avistaplaceringar och kortfristiga placeringar hos , är hänvisad till placeringar på marknaden i främst nominella obligationer eller realränteobligationer utfärdade av . tillsatte regeringen en utredning (M 2003:01) om översyn av systemet för finansiering av framtida förvaltningsberättelsen att fonden tillfördes avgiftsinbetalningar på ca jämfört med ca . Utbetalningarna uppgick till ca jämfört med ca . Fonden har satt som mål att för perioden 19962020 uppnå en genomsnittlig årlig real avkastning på lägst på det förvaltade beloppet. Den genomsnittliga årliga reala avkastningen i fonden har varit som den nuvarande förvaltningsformen funnits. Fondens marknadsvärde var ca vid utgången av 2002. Regeringen har enligt bilskrotningslagen (1975:345) fått bemyndigande att meddela föreskrifter om skrotningsavgifter för bilar som registreras i bilregistret och skrotningspremier för bilar som lämnas till auktoriserade bilskrotare. Avgifterna fonderas i bilskrotningsfonden, som administreras av . Behållningen uppgick till . Regeringen har enligt lagen (1990:1332) om avgifter för miljöfarliga batterier fått bemyndigande att meddela föreskrifter om avgifter som behövs för att täcka samhällets kostnader för att samla in och omhänderta förbrukade batterier.