prop · GR03100d2 · 2004-04-15 00:00:00 — Svensk handel med har ökat med i genomsnitt och motsvarar av den totala svenska utrikeshandeln.6 Nettohandeln med påverkas främst av utvecklingen inom IKT- sektorn (informations- och kommunikationsteknik). var exporten av IKT-produkter till mycket hög vilket ledde till ett positivt handelsflöde. I takt med att den internationella konjunkturen försämrades för investeringsvaror i allmänhet, och IKT-pro- dukter i synnerhet, förbyttes överskotten i un- 4Internationella valutafonden, IMF World Economic Outlook, 2004 5Internationella valutafonden, IMF World Economic Outlook, 2004 6Statistiska centralbyrån, utrikeshandelsstatistik, 2004 Dock är nu världens tredje största importör och har goda möjligheter att även i fortsättningen gynnas av starka efterfrågan på högteknologiska produkter. Dessutom påverkas positivt av att den svenska importen av bl.a. billiga konsumtionsvaror från ökat kraftigt. Trots att är en stor råvaruimportör är svensk råvaruexport dit mycket liten. stora efterfrågan på råvaror kan dock sannolikt ha en indirekt positiv effekt på svensk råvaruexport genom att den ökar den totala råvaruefterfrågan. Det förs en livlig diskussion om värderingen av den kinesiska valutan yuanen som, liksom flera asiatiska valutor, är knuten till den amerikanska dollarn. har dollarn försvagats, framför allt mot euron, och de asiatiska valutorna har följt med ned. Omvärlden har satt stort tryck på framför allt att revalvera yuanen, dels för att minska apprecieringstrycket på euron, dels för att minska de konkurrensfördelar en lågt värderad valuta för med sig för . Ki- nas svaga valuta i kombination med den höga tillväxten ökar dessutom risken för inflation i landet, och en starkare yuan skulle bidra till att de finansiella förhållandena i stramades åt. De kinesiska myndigheterna anser sig dock ha anledning att vara försiktiga när det gäller en förändring av valutan. har t.ex. problem med dåliga lån i finanssektorn, i storleksordningen av BNP enligt officiell kinesisk statistik, vilket gör landet sårbart för snabba valutakursförändringar. En starkare yuan skulle kunna bromsa upp tillväxten vilken är en förutsättning för att skall klara fortsatta strukturreformer och undvika social instabilitet. Hur stor betydelse har för den globala ekonomin kan diskuteras. Klart är dock att Ki- nas tillväxt är mycket stark och att landet bidrar till en högre global tillväxt. Förutsättningarna för att starka ekonomiska utveckling ska hålla i sig är goda. Landet har en stor arbetskraftsreserv och ett snabbt växande humankapital. har stora utmaningar framför sig när det gäller fortsatta strukturreformer av finans- och företagssektorn och av arbetsmarknaden, samt när det gäller uppbyggnaden av sociala skyddsnät. Om framgångsrika reformer genomförs på dessa områden är möjligheten stor att fortsätter att växa i snabb takt framöver. genomfördes ytterligare lättnader i penningpolitiken. Flera tongivande centralbanker sänkte styrräntorna till historiskt sett mycket låga nivåer. Trots att konjunkturen i den internationella ekonomin stärktes bidrog ett lågt resursutnyttjande och god produktivitetstillväxt i flera länder till att inflationen förblev låg. Inflationsförväntningarna ligger på fortsatt låga nivåer och förväntningarna om styrräntehöjningar har skjutits . Aktiekurserna på de internationella börserna har stigit . De främsta skälen till den positiva utvecklingen är stigande företagsvinster, minskad geopolitisk osäkerhet, stark ekonomisk återhämtning i och låga marknadsräntor. av 2004 har osäkerheten åter tilltagit något på de finansiella marknaderna, inte minst efter terrordådet i . Trots konjunkturuppgången ligger marknadsräntorna på en fortsatt låg nivå. Bidragande orsaker bedöms vara den långsamma återhämtningen i sysselsättningen i samt lågt resursutnyttjande och inflationstryck. På valutamarknaden har oro för uthålligheten i underskotten i de amerikanska budget- och bytesbalanserna bidragit till att dollarn försvagades , en utveckling som avstannade . De kraftiga rörelserna på valutamarknaden speglar att osäkerheten alltjämt består. Ränteskillnaden mellan företagsobligationer och statsobligationer minskade , vilket inneburit att företagens lånekostnader har fallit. Den minskade ränteskillnaden på kreditmarknaden, som även har kommit utvecklingsmarknaderna till del, förklaras främst av ett ökat intresse för företagsobligationer i takt med allt bättre konjunkturutsikter. Företagsobligationer upplevs också som mindre riskfyllda i takt med att företagen har fortsatt att minska sin skuldsättning och vinsterna har förbättrats. Sammantaget skapar de globala finansiella förhållandena, med låga räntor och kreditspreadar samt stabila eller stigande börskurser fortsatt gynnsamma förutsättningar för en ekonomisk återhämtning. Mot bakgrund av en allt starkare konjunktur bedöms styrräntorna närma sig sina lägsta nivåer och i takt med att den ekonomiska återhämtningen etableras och breddas är bedömningen att 2003/04:100 BILAGA 1 centralbankerna kommer att inleda penningpolitiska åtstramningar. Federal Reserve bedöms höja sin styrränta medan och väntas inleda räntehöjningarna först . De internationella marknadsräntorna väntas stiga under loppet av 2004 och 2005 när den globala konjunkturen förstärks. Kronan har stärkts och det handelsvägda TCW-indexet noterades till ca 128. Kronan har bl.a. gynnats av en stark återhämtning på Stockholmsbörsen. Ytterligare förstärkning av kronan förutses under loppet av 2004. Utrymme för låga styrräntor i centralbank, Federal Reserve, har behållit styrräntan på en historiskt låg nivå. genomfördes den senaste räntesänkningen till (se diagram 3.1). Ett relativt lågt resursutnyttjande, kraftig produktivitetstillväxt, en långsam återhämtning av sysselsättningstillväxten och ett lågt inflationstryck har gett utrymme för den mycket expansiva penningpolitiken. Den låga räntan i är gynnsam för den ekonomiska återhämtningen och tillväxtförväntningarna för är relativt högt ställda. Federal Reserve har indikerat att man avser att lämna styrräntan oförändrad tills tecknen på en stigande sysselsättning blir tydligare och en uthållig ekonomisk återhämtning etablerats. Diagram 3.1 Styrräntor i , euroområdet och Källa: EcoWin. 2003/04:100 BILAGA 1 Styrräntan väntas ligga kvar på nuvarande nivå fram då den penningpolitiska åtstramningen inleds i takt med att lediga resurser tas i bruk. Prognosen för den amerikanska styrräntan är och . Amerikanska obligationsräntor ligger på historiskt låga nivåer. Trots de senaste kvartalens starka BNP-tillväxt har ekonomin gott om lediga resurser och inflationstrycket är lågt. Detta har bidragit till att förväntade räntehöjningar skjutits . Flera asiatiska centralbanker har köpt amerikanska räntepapper i stor omfattning, vilket också har bidragit till att hålla tillbaka ränteuppgången trots de starka konjunktursignalerna. Framöver väntas räntenivån stiga i takt med att de lediga resurserna tas i anspråk och den amerikanska påbörjar åtstramningar av penningpolitiken. Den amerikanska statens ökade lånebehov väntas även bidra till ränteuppgången. Den amerikanska 10-årsräntan bedöms vara och . Diagram 3.2 10-åriga obligationsräntor i , Källa: EcoWin. Den , , sänkte styrräntan . Konjunkturåterhämtningen i euroområdet går trögt men förutses ta fart . Euroförstärkningen har bidragit till att de monetära förhållandena i euroområdet är stramare än för ECB:s senaste räntesänkning. Mot bakgrund av den långsamma återhämt- ningen och den starka euron kommer det att finnas lediga resurser i ekonomin . Inflationen förutses ligga något under ECB:s mål som är nära, men under, . Sammantaget bedöms det därför finnas utrymme för ytterligare en räntesänkning , innan den penningpolitiska åtstramningen inleds . Prognosen för ECB:s styrränta är och . De europeiska obligationsräntorna väntas följa den internationella utvecklingen och stiga i takt med signaler om en allt starkare konjunktur. Ränteuppgången i väntas dock bli mindre än i . Prognosen för den tyska 10-årsräntan är och . Svagare dollar mot euron Den amerikanska dollarn har trendmässigt försvagats mot andra valutor. Flera faktorer ligger bakom utvecklingen. Underskottet i den amerikanska bytesbalansen fortsätter att öka. Den ökande skulduppbyggnaden, tillsammans med det stora budgetunderskottet, medför en ökad osäkerhet på de finansiella marknaderna. Dessutom attraherade den förhållandevis låga räntenivån i jämfört med bl.a. euroområdet och inte tillräckligt stora privata kapitalinflöden , vilket bidrog till en svagare dollar (se diagram 3.3). Diagram 3.3 Dollarutveckling mot yen och euro Dollar per euro (inverterad skala) Källa: EcoWin. har dollarförsvagningen avstannat. I viss utsträckning har asiatiska centralbankers stora köp av amerikanska ränte- papper motverkat andra kapitalutflöden ur . bedöms ha en högre potentiell tillväxt än euroområdet, vilket talar för en förstärkning av dollarn mot euron. Under innevarande år väntas dock risken för en fortsatt dollarförsvagning bestå bl.a. mot bakgrund av osäkerheten kring utvecklingen av den amerikanska bytesbalansen och de offentliga finanserna. steg aktiekurserna på de ledande börserna kraftigt i följd med fallande aktiekurser (se diagram 3.4). Den positiva trenden på aktiemarknaderna inleddes efter den amerikanska invasionen av . Minskad geopolitisk osäkerhet, en stark ekonomisk återhämtning i , stigande företagsvinster och fortsatt låga marknadsräntor är de främsta skälen till den positiva utvecklingen. Efter kraftigt stigande börskurser värderades börserna till ca 18 gånger den förväntade vinsten för . I ett historiskt perspektiv är det en relativt hög värdering, men medför de låga marknadsräntorna att det finns få attraktiva placeringsalternativ till aktiemarknaden. Utsikterna bedöms vara goda för fortsatt stigande företagsvinster , både i och i . Tillsammans med en fortsatt hög riskbenägenhet hos marknadsaktörerna skulle detta kunna motivera den nuvarande prissättningen. Diagram 3.4 Börsutveckling i , euroområdet Euroområdet, Euro STOXX Källa: EcoWin. 2003/04:100 BILAGA 1 En snabbare uppgång i marknadsräntorna än förväntat, en fortsatt dollarförsvagning eller ett bakslag i den ekonomiska återhämtningen i bedöms vara faktorer som kan bidra till att dämpa utvecklingen på aktiemarknaderna framöver. sänkte senast reporäntan till . Sänkningen är en i raden av sänkningar . Ett lågt resursutnyttjande och en svag sysselsättningsutveckling i kombination med gynnsamma inflationsutsikter och starkare krona väntas leda till att låter styrräntan vara oförändrad . förväntas dock börja strama åt penningpolitiken i takt med att ekonomin växer snabbare och lediga resurser tas i anspråk. Reporäntan bedöms vara oförändrad jämfört med nuvarande nivå på och . De svenska obligationsräntorna har sjunkit något mer än i omvärlden bl.a. mot bakgrund av förväntningar om en fortsatt låg inflation i . De svenska räntorna väntas stiga i linje med den internationella utvecklingen . Prognosen för den svenska 10-årsräntan är och . Ränteskillnaden mellan svenska och tyska statsobligationer har minskat , bl.a. till följd av att fortsatt sänka styrräntan. Den svenska 10-årsräntan noterades högre än den tyska motsvarigheten (se diagram 3.5). bedöms ränteskillnaden mellan tyska och svenska statsobligationer att bestå. Stabila svenska offentliga finanser relativt omvärlden väntas bidra till detta, liksom ett fortsatt lågt inflationstryck och en liten ränteskillnad i de korta räntorna. 2003/04:100 BILAGA 1 Diagram 3.5 Skillnad mellan 10-åriga obligationsräntor i och Källa: EcoWin. har den svenska kronan stärkts, mätt som TCW-index. har kronan stärkts med , från 146 mot det handelsvägda TCW-indexet till omkring 128 . Kronkursen har gynnats av en positiv bytesbalansutveckling, en ökad riskbenägenhet hos de finansiella aktörerna och en relativt stark ekonomisk utveckling. Dessa faktorer talar även för en fortsatt kronförstärkning . Mot TCW-index bedöms kronan stärkas till 124 och vara stabil . statistik över betalningsbalansen visar att svenska och utländska investerares köp och försäljning av aktier och räntebärande papper gav upphov till ett nettoutflöde på (se tabell 3.1). Nettoutflödet var som störst och omfattade såväl aktier som räntebärande värdepapper. I viss mån påverkar dessa flöden kronan i vilken utsträckning beror på hur stor del av portföljinvesteringarna som valutasäkras. Tabell 3.1 Betalningsbalansens finansiella poster Flöden, miljarder kronor Med stöd från bl.a. telekommunikationsföretaget aktie, som utvecklats starkt , steg det breda SAX-indexet för Stockholmsbörsen med . Stockholmsbörsen utvecklades därmed starkare än de tongivande internationella börserna. Fö- retagens vinster förbättrades kraftigt . Jämfört med 2002 steg vinsterna för de företag som ingår i Stockholmsbörsens OMX-index med . En god vinsttillväxt förutses även . Tabell 3.2 Ränte- och valutakursantaganden Värde vid respektive års slut stabiliserades den internationella ekonomin efter de senaste årens konjunkturnedgång. Trots att centrala delar av svensk exportindustri drabbats har exporten utvecklats förhållandevis väl. En förklaring till detta kan vara att god produktivitetstillväxt och gynnsam växelkurs givit svensk exportindustri möjlighet att priskonkurrera utan att påtagligt försämra vinstandelen. Den goda utvecklingen väntas fortsätta . Importefterfrågan på bearbetade varor på svenska exportmarknader, världsmarknadstillväxten, stiger kraftigt och ligger kvar på en hög nivå 2005. I handelsviktade termer beräknas valutakursen förvisso stärkas ytterligare något, men en fortsatt stark produktivitetsutveckling i svensk industri bidrar till att effekterna på relativpriset begränsas. Förutsättningarna för en god exportutveckling är med andra ord gynnsamma. Sammantaget väntas svensk export av varor öka och . Varuimportens utveckling beror i hög grad av varuexportens utveckling. Den förutsedda exportuppgången beräknas därför också leda till ökad varuimport. Därutöver väntas de senaste årens sjunkande importpriser stimulera importen framöver. Varuimporten prognoseras att öka och . Den importerade volymen stiger därmed något långsammare än varuexporten, trots låga importpriser, vilket medför att överskottet i handelsbalansen ökar. Handelsbalansens bidrag till BNP-tillväxten uppgår till och . Av det höga bidraget innevarande år förklaras av att varuimporten hålls ned av en förutsedd svagare utveckling av importen av råvaror. Överskottet i handelsbalansen för bearbetade varor ökar likväl, vilket beror på att världsmarknadstillväxten utvecklas starkt i förhållande till den inhemska efterfrågan. Det faktum att 2004 innehåller fler vardagar än beräknas påverka såväl exportsom importtillväxten (se fördjupningsruta på sidan 18). Kalendern bedöms höja exporttillväxten något mer än importillväxten, vilket medför att handelsbalansen blir något högre av denna anledning. 2003/04:100 BILAGA 1 Enligt nationalräkenskaperna ökade exporten av tjänster 2003. Tjänsteimporttillväxten beräknades till , vilket medförde att tjänstehandelns bidrag till BNP- tillväxten blev föregående år. Utvecklingen inom tjänstehandeln är svårtolkad, vilket delvis beror på en omläggning av statistiken /2003. Mot bakgrund av en förbättrad konjunktur i och vår omvärld prognoseras ökad handel med tjänster. Bi- draget från tjänstehandeln väntas emellertid bli tillväxtneutralt innevarande år och svagt positivt 2005. Bytesbalansen uppgick enligt till för . Ut- fallen avseende varu- och tjänstehandel samt kapitalavkastning har reviderats kraftigt, vilket har bidragit till att bytesbalansen nu beräknas till som andel av BNP . I föreliggande prognos förbättras bytesbalansens saldo ytterligare under såväl prognossom kalkylperioden, och uppgår 2006 till . Den reviderade kapitalavkastningen har också lett till att BNI förbättrats kraftigt och väntas bli högre än nominell BNP , vilket är ett tecken på att nettoställning gentemot utlandet har förbättrats tydligt. Tabell 4.1 Export och import av varor och tjänster 1Varugruppering enligt SNI. Källor: och . Stark export trots global lågkonjunktur Efter en stark global tillväxt framträdde de första tecknen på en svagare internationell utveckling. Inledningsvis var nedgången koncentrerad till den amerikanska marknaden och sek- 2003/04:100 BILAGA 1 torn för informations- och kommunikationsteknik, IKT. Det var upptakten till den globala lågkonjunktur som på grund av en ogynnsam exportsammansättning kom att drabba särskilt hårt. föll IKT-exporten vilket bidrog starkt till att svenska exportföretag förlorade marknadsandelar . IKT-sektorns problem förvärrades ytterligare men tack vare en god utveckling av läkemedels- och råvaruexporten begränsades förlusten av marknadsandelar. Sammantaget har exporten utvecklats förhållandevis väl under lågkonjunkturen. Exporten av bearbetade varor exklusive teleprodukter växte t.ex. , dvs. till och med snabbare än världsmarknadstillväxten. stabiliserades slutligen den internationella konjunkturen och svensk varuexport vände upp på bred front. Även om de flesta regioner visade en tydligt ökande efterfrågan på svenska exportvaror , var den goda exportutvecklingen enligt (SCB:s) utrikeshandelsstatistik koncentrerad till och . Exporten till förbättrades förvisso , men importtillväxten i de europeiska ekonomierna är fortfarande relativt låg. Med tanke på att EU utgör mer än hälften av svensk exportmarknad verkar detta återhållande. De kraftfulla ekonomisk-politiska åtgärderna i har understött den amerikanska ekonomin under lågkonjunkturen, och trots en viss osäkerhet avseende arbetsmarknaden och de statsfinansiella underskotten har den inhemska efterfrågan nu återhämtat sig. Svensk export till ökade också men tillväxten mattades vilket till stor del kan hänföras till en minskad export av motorfordon. Den kinesiska ekonomins snabba expansion (se fördjupningsruta på sidan 26) har stimulerat övriga ekonomier i regionen genom kraftigt ökad importefterfrågan, vilket också har givit utslag i svensk export. , och även , höga import av råvaror förklarar varför den globala efterfrågan på råvaror har utvecklats väl trots lågkonjunkturen. ökade svensk råvaruexport i genomsnitt med vilket skall jämföras med . ökningen av exporten av motorfordon och läkemedel under föregående år baserades till stor del på att både lastbils- och personbilstillverkare förnyade sina modellprogram som läkemedelsföretag förlade produktionen av nya substanser till . stabiliserades dessutom exporten av IKT-produkter, och utvecklingen indikerade att efterfrågan till och med har börjat stiga igen. Det verkar sammanfattningsvis som om förutsättningarna för en ökad svensk varuexport vilar på en bredare bas än tidigare, såväl geografiskt som branschmässigt. I föreliggande prognos beräknas den konkurrentviktade växelkursen, mätt i TCW-termer, stärkas till cirka 124 vid slutet av innevarande år och därefter förbli i det närmaste oförändrad under senare delen av prognosperioden. antas världsmarknadstillväxten uppgå till och 2005. En stärkt importefterfrågan på bearbetade varor på svenska exportmarknader innebär dock inte regelmässigt en motsvarande uppgång för svensk exporttillväxt. Förutom förändringar i relativpriser kan t.ex. exportsammansättningen vara mindre fördelaktig. Tonvikten på insats- och investeringsvaror i svensk industri har medfört att exporten historiskt har utvecklats starkast i återhämtningsfasen av konjunkturcykeln. Det mönstret väntas dock endast delvis upprepas i föreliggande prognos. Med tanke på konjunkturläget är den internationella efterfrågan på insats- och investeringsvaror, vilka utgör lejonparten av svensk export, förhållandevis svag. Det beror bland annat på att det fortsatt låga globala kapacitetsutnyttjandet begränsar investeringsbehovet, och av att exporttillväxten 2003 stärktes till följd av engångseffekter inom främst motorfordons- och läkemedelsindustrin. Dessutom finns det anledning att tro att den starka världsmarknadstillväxten till del berodde på att oron för lungsjukdomen sars ebbade ut, avslutades och börskurserna steg världen över. Investeringskonjunkturen förstärks men den globala importefterfrågan antas i allt högre grad riktas mot konsumtionsvaror vilket leder till att svensk exportindustri förlorar marknadsandelar. Utsikterna för IKT-sektorn verkar inte desto mindre ha förbättrats och såväl systemleverantörer som operatörer pekar på stora investeringsbehov inom främst tredje generationens mobilsystem (). betonar emellertid att den efterfrågeökning som emotses är en naturlig följd av att operatörerna har fokuserat på sanering av sina balansräkningar istället för att genomföra nödvändiga investeringar i nätutbyggnad. Det skulle innebära att de ökande investeringarna inom telekomindustrin delvis är tillfälliga och att den underliggande utvecklingen är mer försiktig. tillbaka har indikatorer stärkts och är i vissa fall till och med högre än före lågkonjunkturen. Inköpschefsindex i och indikerar högre aktivitet vilket har givit utslag i såväl SCB:s statistik över industrins orderingång som (KI:s) kvartals- och månadsbarometer. Den positiva utvecklingen har också bekräftats av uttalanden och resultat från de större exportföretagen i samband med bokslut och rapporter. Men trots att orderingång och förväntningar har förbättrats anses konkurrenssituationen enligt kvartalsbarometern vara fortsatt hård och följdriktigt uttrycker få företag möjlighet att höja priserna. Ett fortsatt högt rationaliseringstryck förutsätts med andra ord om svenska exportföretag skall kunna upprätthålla konkurrenskraft och världsmarknadsandelar enligt föreliggande prognos. Varuexporten prognoseras sammantaget öka , innevarande år varav är en kalendereffekt. I takt med att det globala kapacitetsutnyttjandet stiger och investeringskonjunkturen tar fart väntas utsikterna för svensk export bli allt ljusare. väntas exporttillväxten uppgå till . är osäkerheten om utvecklingen betydande. Beräkningarna baseras i hög grad på antaganden avseende bland annat trendmässig tillväxt i BNP och utrikeshandel, samt en bedömning av resursläget. Den internationella konjunkturen antas dock fortsätta förbättras, med ökad efterfrågan på svenska exportvaror som följd. Exportutvecklingen i kalkylen begränsas dock av att det historiska mönstret indikerar att världsmarknadstillväxten vid oförändrad växelkurs överstiger svensk exporttillväxt. förutses varuexporten öka . 2003/04:100 BILAGA 1 Mot bakgrund av mycket hård konkurrens på de internationella marknaderna sjönk svenska företags exportpriser med i genomsnitt . Det var betydligt mer än vad de internationella priserna sjönk, trots att kronan stärktes. Troligtvis beror den stora skillnaden främst på att svensk exportindustri är inriktad mot investeringsvaror vilka har varit särskilt drabbade av lågkonjunkturen. Den negativa effekten på vinstmarginalerna begränsades emellertid av att produktivitetstillväxten i svensk industri var hög varför det relativa kostnadsläget inte försämrades i någon högre utsträckning. Från exportföretagens årsredovisningar går det emellertid att utläsa att företag med stor andel av försäljningen i amerikanska dollar påverkats negativt i takt med att valutasäkringar löpt ut. Konkurrenstrycket väntas vara högt under såväl prognossom kalkylperioden, men det minskar i takt med att efterfrågan på insats- och investeringsvaror ökar. Svensk konkurrenskraft understöds dessutom av en fortsatt hög produktivitetstillväxt som mildrar effekterna av en starkare växelkurs. Sammantaget väntas priserna sjunka och för att därefter, , öka . fallande varuimport vände utvecklingen och importen av varor ökade med . Importen av bearbetade varor har stigit successivt och ökningstakten tilltog . steg importen av bearbetade varor jämfört med året innan. Förbättringen berörde flera branscher. Särskilt kan nämnas importen av kontorsmaskiner och datorer samt importen av motorfordon som steg respektive . Importen av teleprodukter ökade med .