prop · GR031d8 · 2004-01-01 00:00:00 — UNRWA:s instabila finansiella situation är ett fortsatt problem och de ständiga underskotten minskar organisationens möjligheter att effektivt genomföra sin verksamhet. FN:s förenade program mot hiv/aids, , kan sägas utgöra basen för allt arbete mot hiv/aids i världen. är unikt eftersom det bygger på ett nära samarbete mellan åtta FN-organisationer som tillika är medfinansiärer. har arbete pågått för att formulera rekommendationer för hur bör utvecklas mot bakgrund av epidemins omfattande spridning. FN:s boende- och bosättningsorgan, UN- HABITAT, ombildades till ett FN- program under . Beslutet förväntas stärka UN-HABITAT:s bidrag till att uppnå ett av millenniedeklarationens delmål, att lyfta 100 miljoner sluminvånare ur fattigdom , t.ex. genom stöd till bättre vattenförsörjning, bostadsfinansiering och kvinnors delaktighet för att förbättra sin närmiljö. får gott gehör för sina prioriteringar. kommer att verka för att UN-HABITAT ytterligare förstärker sitt samarbete med andra relevanta organ. Tabell 3.5 finansiering av olika banker och finansieringsinstitutioner 1 Det lägre anslaget till världsbanksgruppen BÅO03 är endast av budgetteknisk natur. Det strama budgetläget under BÅ03 medförde att utbetalningar om ca som skulle ha gjorts under BÅ03 flyttades till BÅ04 Svenska bidrag till de internationella finansieringsinstitutionerna omfattar stöd till Världsbanksgruppen, de regionala utvecklingsbankerna samt ett antal mindre utvecklingsfonder, t.ex. Internationella jordbruksutvecklingsfonden (), Nordiska utvecklingsfonden (NDF), och Afrikanska fonden för kapacitetsuppbyggnad (NORSAD). arbetar dessutom genom (), som verkar för finansiell stabilitet och ekonomisk tillväxt i alla sina medlemsländer. arbete för att påverka institutionernas verksamhet sker framför allt genom ett aktivt engagemang i styrelsearbetet och i institutionernas påfyllnadsförhandlingar till utlåningsfönster. Fattigdomsminskning har varit den centrala utgångspunkten för agerande i samtliga institutioner. har tillsammans med likasinnade länder sedan en rad år framgångsrikt drivit att förmå de multilaterala utvecklingsbankerna att bredda sin syn på fattigdomsminskning från det snäva finansieringsperspektivet (ofta olika investerings- eller infrastruktursatsningar) till en mer mång 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Ett viktigt sätt att göra detta har varit att verka för en anpassning av bankernas arbetsformer, interna organisation och instrument, för att bättre kunna stödja länders egna fattigdomsstrategier. Detta har givit ökad fokus på frågor som biståndets effektivitet, samordning och harmonisering av givarnas procedurer. Regeringen bedömer att detta arbete överlag har varit framgångsrikt i alla banker. Det är dock viktigt att även fortsättningsvis starkt driver dessa frågor, i synnerhet i () och Afrikanska (AfDB), där förändringstakten behöver öka. Inom samtliga banker har även insatser gjorts för att tydligare koppla verksamheterna till uppfyllandet av millennieutvecklingsmålen, bl.a. genom att uttryckligen relatera institutionernas landstrategier till dessa mål. I /IMF:s gemensamma högnivåmöte om utvecklingsfrågor (utvecklingskommittén) har och roll för att nå millennieutvecklingsmålen varit huvudfrågan . Frågan kommer även framgent att vara central på utvecklingskommitténs agenda. Regeringens bedömning är att och på ett framgångsrikt sätt anpassar sin verksamhet för att bidra till uppfyllandet av millennieutvecklingsmålen. Inom både Asiatiska (AsDB) och IDB har även särskilda funktioner upprättats för att fortsatt förbättra det interna arbetet med millennieutvecklingsmålen, samt för att fördjupa samarbetet med andra multilaterala aktörer på området. Den ekonomiska nedgången fortsatte i stora delar av världen . har i samtliga utvecklingsbankernas styrelser verkat för att riskexponeringen för respektive bank har förtydligats och att nödvändiga avsättningar till reserver görs. Inom IDB har ett omfattande arbete påbörjats med att minska dess riskexponering, bl.a. genom att utveckla en ny modell för en säkrare och mer förutsägbar kapitalhantering. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Faktaruta: Ökat inflytande för utvecklingsländer driver aktivt frågan om hur man på olika sätt kan stärka inflytande i och . Svenskt förhållningssätt är baserat på principen att man måste ta fram en paketlösning med insatser på flera olika områden - något enkelt handgrepp för att komma tillrätta med det underliggande problemet finns inte. Detta omfattar insatser för att stärka u- länders kapacitet att vara en jämbördig motpart i internationella förhandlingar, bl.a. med och på landnivå, att öka ägarskap av egna utvecklingsprocesser/program och att stärka analyskapaciteten på det makroekonomiska och finansiella området. Andra viktiga områden är att öka totala röstandel i och styrelser samt att öka öppenheten inom dessa organisationer. har med sitt tydliga fokus på att förbättra levnadsförhållandena för fattiga kvinnor, män och barn på landsbygden i utvecklingsländerna, en viktig roll att spela för att följa upp millennieutvecklingsmålen. genomförda utvärderingar av verksamhet har pekat på fonden som en effektiv institution vad gäller fattigdomsbekämpning. har haft en framträdande roll i fonden, inte minst genom aktivt deltagande i de påfyllnadsförhandlingar som pågick och som resulterat i att fonden fått kraftigt utökade resurser, liksom i viktiga policyförändringar i linje med svenska prioriteringar. Regeringen bedömer att NDF:s verksamhet överensstämmer med svenska prioriteringar inom politikområdet samt ligger i linje med slutsatserna i den externa utvärdering av NDF som presenterades 1999. Tydligt fokus ligger fortsatt på fattigdomsbekämpande insatser i framförallt de fattigaste länderna. NORSAD-fonden har som målsättning att bidra till ekonomisk utveckling och självförsörjning i främst genom lån till s.k. samarbetsprojekt. presenterades en extern utvärdering av NORSAD- fonden. Utvärderingen utgör grunden för en diskussion kring fondens fortsatta inriktning och hur fonden mer effektivt kan möta SADC- regionens utvecklingsprioriteringar. Framförallt har verkat för en sådan diskussion. prioriteringar i de olika utvecklingsbankerna bör fortsatt vara institutionsspecifika. Nuvarande inriktning är i stort sett ändamålsenlig. 3.5.1.3 Övrigt multilateralt samarbete Avsatta medel för insatser inom området konflikthantering uppgick till (varav avsåg civilpolisinsatserna i Kosovo, Bosnien och samt ). Merparten av resterande medel användes för finansiering av den temporära internationella närvaron i (TIPH) samt fyrtiotalet insatser till stöd för institutioner verksamma inom konflikthantering och minhantering, enskilda projekt och personalinsatser (fredsmissioner, medlingsuppdrag, m.m.). Stödet riktas bl.a. till ett antal världsledande institutioner verksamma inom policyutveckling, konfliktlösning (bl.a. dialogfrämjande och medling), fredskonsolidering och kapacitetsuppbyggnad. Flera insatser syftar till att stärka FN:s och regionala organisationers kapacitet inom konflikthantering. Bedömningen är att medlen för konfliktförebyggande insatser utnyttjats väl och kommit angelägna ändamål till godo. har stärkt sin roll som ledande aktör och finansiär inom konflikthantering. medverkade aktivt inför och vid om hållbar utveckling (WSSD) i . Områden där särskilt har präglat arbetet rör det institutionella ramverket för hållbar utveckling, tillgång till vatten och sanitet, hållbara konsumtions- och produktionsmönster samt kemikalier. Från svensk sida eftersträvades i förhandlingarna fokus på konkret handling. Dessutom anordnade en rad utställningar och sidoaktiviteter i anslutning till toppmötet. En redovisning och värdering av besluten ges i regeringens skrivelse om hållbar utveckling (2002/03:29). Påfyllnadsförhandlingar har avslutats för såväl Globala miljöfonden (GEF) som för Multilaterala fonden för Montrealprotokollet. För den Globala miljöfonden (GEF) resulterade förhandlingarna i en betydande ökning av resurserna, vilket var nödvändigt eftersom fonden fått två nya arbetsområden: öken- bekämpning och långlivade organiska föroreningar. Inom Klimatkonventionens Kyotoprotokoll har flera nya fonder etablerats för att underlätta finansiering av klimatrelaterade insatser i . Vattenfrågornas betydelse i det multilaterala samarbetet har ökat genom besluten vid WSSD och vid Världsvattenforumet som ägde rum i Kyoto. De svenska insatserna har varit ändamålsenliga och bl.a. resulterat i ökade internationella resurser för globala miljöåtgärder. På vattenområdet har den svenska kapaciteten och kompetensen att medverka i och påverka globala sammanhang ökat, bl.a. genom stödet till och . Årsbidrag till en rad organisationer finansieras från denna post. Därtill kommer stöd för uppföljning av FN-konferenser, och generalsekreterarens reformförslag i form av fördjupningsstudier, analyser, seminarier, och andra aktiviteter. Av särskilt intresse är FN:s samlade arbete med millennieutvecklingsmålen inklusive det arbete som sker inom ramen för . Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria är en mekanism för att finansiera ytterligare insatser, framförallt i fattiga länder. Fonden har byggt upp sin verksamhet och på mindre än beslutat om insatser mot de tre nämnda sjukdomarna på för en period . I budgetpropositionen 2002 uttalade regeringen ambitionen att lämna ett bidrag till den globala fonden på . och fria val, som initierades genom en svensk flerpartimotion, utgör en unik resursbas med sitt breda kunnande om demokratiernas olika organisatoriska lösningar på de gemensamma principerna. Svenskt stöd skall fortsatt utgå till . kommer det internationella samfundet under FN:s ledning att följa upp de slutsatser, rekommendationer och principer som antogs i samband med den internationella konferensen om befolkning och utveckling som hölls i 1994.Den innebar ett genombrott i synen på sexuell och reproduktiv hälsa och erkännan- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 det av alla människors reproduktiva rättigheter. kommer att fortsätta verka för att kvinnor och män har rätt att själva bestämma över sin sexualitet. Regeringen avser att vara en aktiv part i uppföljningen av befolkningskonferensen såväl globalt (FN), regionalt (EU, FN:s regionala kommissioner) som nationellt (, berörda myndigheter och civila samhället). Att bekämpa människohandel är en prioriterad fråga för i internationella sammanhang. beslutade regeringen om en strategi mot människohandel inom utvecklingssamarbetet. Denna skall tillämpas och följas upp . Inom ramen för EU- Afrikadialogen verkar för antagandet av en handlingsplan för att motverka människohandel i . För , WHO aktualiseras nu en ny roll i genomförandet av konventionen om tobakskontroll, ett arbete som fortsatt kommer att stödja. Utöver ovan nämnda organisationer har för avsikt att ge stöd till bland annat den Globala vaccinalliansen (GAVI), den Internationella migrationsorganisationen (IOM), FN:s kontor för samordning av humanitärt bistånd (OCHA), () samt (). Stöd beräknas även för insatser som bl.a. rör jämställdhet, barnfrågor och rättigheter för personer med funktionshinder, t.ex. i samband med utarbetandet av en om funktionshindrades lika åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Regeringen anser det angeläget att stödja u- ländernas deltagande i det multilaterala handelssystemet, liksom dessa länders kapacitet att tillgodogöra sig fördelarna av internationell handel för att komma ur sin fattigdom.Under 2004 bör beredskap finnas bl.a. för särskilda insatser som beslutas i vad gäller utvecklingsdagordningen från samt för uppföljning av EU:s initiativ Everyting but Arms som ger de minst utvecklade länderna tull- och kvotfritt tillträde till EU:s marknad. 3.5.1.4 Utvecklingssamarbete genom EU Potentialen i EU:s utvecklingssamarbete manifesterades tydligt genom EU:s agerande inför och vid konferensen om utvecklingsfinansiering 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 i och Världstoppmötet om hållbar utveckling i . Dessa internationella konferenser hade sannolikt inte rönt sådan framgång om inte EU varit pådrivande. Europeiska kommissionens förberedelser utgjorde en nyckelkomponent i det arbetet. Samstämmighets- och effektivitetsfrågor präglade mycket av EU:s utvecklingssamarbete . Det är en inriktning som fortsatt driver och välkomnar, bl.a. inom ramen för reformeringen av EU:s utvecklingssamarbete. Fattigdomsminskning understryks också, liksom kopplingen mellan de humanitära biståndet och det långsiktiga utvecklingssamarbetet. Reformansträngningarna fortsätter och tar sig uttryck bl.a. i effektivisering, harmonisering, samordning och delegering till fältet. Landstrategier för samtliga samarbetsländer och ökad utbetalningstakt utgör exempel på framsteg. Den årliga handlingsplanen tillsammans med årsrapporten om gemenskapens samarbete med tredje land underlättar uppföljningen och den övergripande styrningen av gemenskapsbiståndet. EU har fattat beslut om bl.a. hälsa och fattigdomsbekämpning, om utbildning och fattigdomsbekämpning, om handel och utveckling, migration och utveckling samt om avbindning av gemenskapsbiståndet. Förordningar om smittsamma sjukdomar (hiv/aids, malaria och tuberkulos) och om sexuell och reproduktiv hälsa har antagits. Därmed kan betydande gemenskapsmedel användas i kampen mot bl.a. hiv/aids och kommissionen kan på detta angelägna område fortsatt hålla en hög profil. En ny förordning om samarbetet med och tas fram. Den Europeiska utvecklingsfonden (EDF) som ligger utanför den reguljära EU-budgeten finansierar EU:s utvecklingsinsatser i , och inom ramen för det s.k. . I likhet med det svenska bilaterala biståndet programmeras biståndsmedlen numera inom ramen för landstrategier som utarbetas av kommissionen. Riktlinjerna för genomförandet av EDF anges i en särskild budgetförordning. Budgetförordningen för den nionde EDF som löper och omfattar förhandlades fram . I dessa förhandlingar verkade framförallt för införandet av liknande reformer som antagits för EU:s allmänna budget, såsom ökad delegering av besluts- befogenheter och förenklade administrativa rutiner. inleddes även viktiga handelsförhandlingar mellan EU och länderna som omfattas av . Inför handelsförhandlingarna drev särskilt frågan om förbättrat marknadstillträde till EU:s marknad. En mer utförlig redovisning av EU:s utvecklingssamarbete finns i om EU (skr. 2002/03:60). 3.5.1.5Multilateralt samarbete via () Deltagande med polis har fått en mer framskjuten plats i multilaterala fredsfrämjande insatser. har arbetat för denna utveckling och har aktivt bidragit till främjandet av fred och konflikthantering på genom sitt deltagande i (United Nations Mission in Kosovo) och i (Mission in Bosnia and ) samt i genom (United Nations Mission for the Referendum in Western ). FN:s mission i Kosovo, etablerades . En viktig uppgift för missionen är att stödja återuppbyggnaden, upprätthålla lag och ordning samt etablera och utbilda en lokal polisstyrka. Civilpoliskomponenten i har exekutiva befogenheter. har varit ansvarigt för polisernas grundläggande långa utbildning. FN-missionen har sedan 1995 ansvarat för polisfrågorna i Bosnien. Detta har skett genom IPTF (International Task Force), en obeväpnad och ickeexekutiv civilpolismission, vars huvudsakliga uppgift har varit att observera, rådge och inspektera den lokala polisens verksamhet såväl ute på fältet som vid polisstationer och andra högkvarter. Beslut av EU om att från överta missionen, kallad EUPM (European Union Mission), fattades av EU:s allmänna råd . Därefter och genomfördes planeringen för EU:s övertagande i nära samråd med FN. Som stöd för i har bidragit med civilpolisobservatörer till (FN-missionen till stöd för folk- omröstningens genomförande i ) som upprättades . 3.5.1.6 Multilateralt samarbete via Sida Sidas arbete med att öka antalet svenskar i internationella organisationer har koncentrerats till FN-organ, där i nära samverkan med respektive organisation utarbetat strategier för samarbetet. Antalet svenskar som rekryteras till multilaterala organ är dock ännu begränsat. Junior Professional Officer () är alltjämt det största. Syftet är att möjliggöra för deltagarna att komma vidare till internationella anställningar. Huvuddelen av det svenska utvecklingssamarbetet ca två tredjedelar är bilateralt, dvs. sker direkt mellan och enskilda utvecklingsländer. Sida ansvarar för övervägande delen av det bilaterala biståndets genomförande. Tabell 3.6 Kostnader och antal insatser per verksamhetsgren 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Infrastruktur, näringsliv, urban utveckling och finansiella system 1 I kostnader ingår förvaltningskostnader 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter Målet för verksamhetsgrenen är att bidra till demokratisering och till att stärka respekten för samt skyddet och efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna. har verksamheten fortsatt med utgångspunkt i regeringens skrivelse (Skr 1997/98:76). Demokratiinsatser har till stor del varit inriktade på stöd till politiska institutioner och processer och bygger på gedigna analyser av maktstruktur, maktrelationer, eliter, traditioner och lojaliteter som kan bromsa eller främja utveckling, politisk vilja och kapacitet i syfte att bli långsiktigt bärkraftiga. Det ekonomiska utfallet för demokratiinsatser har ökat jämfört med . Insatserna utmanar ofta befintliga maktstrukturer, vilket talar för en försiktig och gradvis ökande påverkan som principfasthet är viktigt när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna. Sida har dels utvecklat ett metodarbete i handikappfrågor i syfte att beakta och integrera dessa aspekter i biståndsplaneringen, dels kartlagt ett metodarbete för att synliggöra barn- och ungdom. Faktaruta: Demokratiutveckling i En dialog förs med länder i om demokrati och mänskliga rättigheter. Denna bärs upp av ett omfattande utvecklingssamarbete inriktat på att främja god offentlig förvaltning, inklusive universitet, och rättsväsende. Stöd till en god förvaltning och till uppbyggnad av förvaltningskapacitet lämnas också för att dessa länders nationella strategier för fattigdomsbekämpning skall kunna genomföras. Andra viktiga delar utgörs av stöd till den politiska processens grundelement, som t.ex. parlament och partiväsende, samt direktstöd till det civila samhället, inte minst fria media, som har viktiga bevakande och opinionsbildande uppgifter. De enskilda organisationerna, både svenska och lokala, är centrala aktörer i arbetet för att främja demokrati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning. Stöd lämnas också till regionalt samarbete i som är inriktat på demokrati och mänskliga rättigheter. Sidas interna riktlinjer för stöd till internationella enskilda demokrati-, förvaltnings- och människorättsorganisationer har bidragit till att administrationen av stödet blivit mer effektivt, t.ex. genom att avtalsperioderna blivit längre, verksamhetsstöden större och en översyn av portföljens sammansättning har gjorts. Erfarenheten visar att samarbetet framgent i högre grad än bör inriktas på politiska processer snarare än på separata institutioner. Mål och metoder måste således anpassas till den politiska viljan till utveckling med beaktande av realistiska tidshorisonter. Insatserna påverkar indirekt genom att de skapar förutsättningar för fattiga människor att delta i politiska processer och därigenom får dessa ökad makt över beslut som påverkar deras vardag. Faktaruta: Demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter i I flera latinamerikanska länder stöder olika ombudsmannaämbeten, som t.ex. MR-ombuds- mannen i och i ombudsmannen för kvinnor som tillhör ursprungsbefolkningen. I ges svenskt stöd bl.a. till en vars mandat är att dokumentera de brott mot mänskliga rättigheter som begicks av både staten och terroristorganisationer . Kommissionen ska också ta initiativ till att befästa freden i landet och främja samexistens mellan olika sociala grupper. God samhällsstyrning är ett prioriterat område även för utvecklingssamarbetet i där bl.a. stödjer en förvaltningsreform med syfte att skapa en effektiv, professionell och mindre korrupt statsförvaltning. Trots att offentlig förvaltning är den största delsektorn inom verksamhetsgrenen, är Sida en liten aktör internationellt. Ett utökat samarbete och samordning med andra givare inklusive multilaterala organ som inriktade på offentlig förvaltning kan bidra till att öka effektivitet och genomslag. Sida har även tagit fram förslag till nya former för samarbete med svenska statliga myndigheter bl.a. i syfte att renodla myndigheternas och Sidas respektive roller, samt att förenkla samarbetet. Inverkan på fattigdomsmålet sker främst indirekt genom att länders offentliga förvaltning utvecklas för att tillgodose människors rättigheter och tillgång till samhällstjänster. Ökad kostnadseffektivitet och minskad korruption kan också frigöra resurser för andra behov i samhället. Separata utvärderingar visar att Sida-finansie- rade insatser fått tydliga resultat inom jämställdhetsområdet. Även projekt gällande statistik och lokal utveckling visar mycket positiva resultat. Trots att rättsväsendet är den i volym minsta delsektorn inom verksamhetsgrenen, har insatserna haft avgörande direkt inverkan på fattig- domsbekämpning, t.ex. genom rättshjälp till fattiga människor. Resultatet inom området bedöms på ett tillfredsställande sätt uppfylla målet för verksamhetsgrenen. Målet för verksamhetsgrenen är att med ett rättighetsbaserat förhållningssätt skapa förutsättningar för och bidra till social service för alla. Verksamhetsgrenen innefattar bistånd till utbildning, hälsa och kultur. Stödet syftar till att skapa förutsättningar för social utveckling och trygghet, och därigenom bidraga till bättre levnadsvillkor för fattiga människor i och att länder uppnår millennieutvecklingsmålen. Detta sker genom att bl.a. stärka ländernas kapacitet att utveckla nationella utbildnings- och hälsosystem med ett starkt rättighetsperspektiv. En gradvis övergång görs från projekttill sektorprogramstöd, vilket underlättar mottagarländernas samordning av bistånd från olika givare. stöd till sociala sektorer tar sin utgångspunkt i internationella överenskommelser och normer. Millennieutvecklingsmålen utgör en viktig utgångspunkt för svenskt stöd till sociala sektorer. Av särskild vikt för samtliga sociala sektorer är insatser som förebygger hiv/aids bland ungdomar och därmed bidrar till att främja alla människors sexuella hälsa. Utbildningsbiståndet prioriterar särskilt primärskoleutbildning och reformer och utveckling av utbildningssystemet. Utöver att förbättra undervisningens kvalitet, är stödet ägnat att skapa förutsättningar för reformer som bl.a. säkerställer alla barns rätt till skolagång, befrämjar läskunnighet för såväl barn som vuxna samt leder till hållbara system för finansiering och förvaltning av skolor. Målet för det svenska hälsobiståndet är att skapa förutsättningar så att hälsovården i mottagarländerna omfattar hela befolkningen, är av god kvalitet och bygger på jämlikhet och jämställdhet. Stödet omfattar insatser inom flera områden som t.ex. insatser för hälsoreformer, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt sådana folkhälsofrågor som berör sambanden mellan hälsa, utveckling och minskad fattigdom. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Kulturen är en stark kraft som i samverkan med media ger människor möjlighet att visa fram och diskutera och därmed makt att påverka sin situation, vilket är en betydelsefull dimension av fattigdomsbekämpning. kultur- och mediasamarbete syftar till att skapa förutsättningar för kulturell mångfald, skapande verksamhet och en hållbar utveckling baserad på de mänskliga rättigheterna. Faktaruta: Sektorsprogramstöd till utbildning i och I och har fem givare skrivit under "Memorandum of Understanding" () om en gemensam pool för finansiering av stöd till sektorn. I innebär poolen att givare nu samordnar stödet till landets strategiska plan för utbildningssektorn. I kanaliseras medlen direkt via landets statsbudget.