prop · GR031d5 · 2004-01-01 00:00:00 — har redovisat sitt miljöledningsarbete. Av redovisningen framgår bl.a. att arbetet bedrivits i projektform och att projektgruppen deltagit i seminarier om inriktningen av miljöledningssystem. All personal på har också beretts möjlighet att delta i en föreläsning om miljöproblematiken. Kriminalvårdens resultat 2002 skall bedömas mot bakgrund av de uppställda målen. Grov brottslighet under verkställigheten skall förhindras. Återfall i brott skall förebyggas. Frigivningen skall förberedas. Narkotikamissbruket skall bekämpas. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 var antalet intagna i fängelse i genomsnitt 4 121, vilket motsvarar en ökning jämfört med . Platsutnyttjandet var , en ökning jämfört med föregående år. Dygnskostnaden totalt per producerat vårddygn på slutna anstalter minskade marginellt jämfört med . På de öppna anstalterna ökade motsvarande kostnad med . har kriminalvården ökat antalet tillgängliga anstaltsplatser med 120, varav merparten avser slutna anstaltsplatser. På kort sikt tillämpas viss överbeläggning på anstalterna som ett effektivare utnyttjande av de öppna anstalterna eftersträvas. Åtgärder för att få en bättre balans mellan öppna och slutna platser har initierats. Platsutnyttjandet vid häktena var , vilket var en ökning jämfört med . Antalet verkställighetsfall i häkte var i genomsnitt 350 en ökning jämfört med . På samma sätt som föregående år har det höga platsutnyttjandet på de slutna anstalterna bidragit till att det har varit svårt att placera ut verkställighetsfallen från häkte till anstalt. Fortsatta problem med mögel i häkteslokaler har lett till att häktesplatser stängts vilket förvärrat den redan ansträngda platssituationen. Antalet häktesplatser har uppgått till 1 681 i genomsnitt, därutöver har tillfälliga häktesplatser fått inrättas i stor omfattning för att klara av beläggningssituationen. Vid utgången av 2002 var ca 150 tillfälliga häktesplatser i bruk. Tabell 3.5 Dygnskostnad per producerat vårddygn på anstalt åren 20002002 Kostnad i kronor per producerat vårddygn Dygnskostnaden per producerat vårddygn var i genomsnitt , vilket är en ökning 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 med jämfört med . En ökning som främst kan tillskrivas dyra tillfälliga häktesplatser. För att öka genomströmningen av intagna från slutna till öppna anstalter där beläggningen är lägre, har kriminalvården genomfört ett öppenplaceringsprojekt under innevarande års varmed 129 slutna platser frigjordes. Dessutom har ett drygt hundratal dubbelbeläggningsplatser vid de öppna anstalterna tillskapats, vilket möjliggjort överbeläggning på dessa anstalter. Diagram 3.1 Medeltal tillgängliga platser och beläggning (i %), häkte 19982002 M edeltal tillgängliga platser Antalet personutredningar ökade och uppgick till omkring 25 200, vilket var 1 250 fler än 2001. Antalet personer som döms till villkorlig dom med samhällstjänst fortsätter att öka. var antalet klienter i genomsnitt 800, vilket är en ökning . Diagram 3.2 Frivårdsklienter (i medeltal) 20002002 kontrv & smhtj) Tabell 3.6 Fördelningen av frivårdsklienter dömda i medeltal och dygnskostnad för frivård åren 20002002 1varav skyddstillsynsdömda 1 087 och villkorlig dom 331. 2varav skyddstillsynsdömda 1 156 och villkorlig dom 646. 3varav skyddstillsynsdömda 1 221 och villkorlig dom 800. Det genomsnittliga antalet personer dömda till skyddstillsyn (exklusive de med föreskrift om samhällstjänst eller s.k. kontraktsvård) var 5 300, en ökning med 600 klienter jämfört med året innan. Antalet personer dömda till skyddstillsyn med föreskrift om samhällstjänst uppgick till drygt 1 200. Liksom villkorlig dom med samhällstjänst fortsätter skyddstillsyn med samhällstjänst att öka. An- talet dömda till s.k. kontraktsvård var 1 140 , en ökning med jämfört med . Antalet personer som avtjänar ett kortare fängelsestraff i form av intensivövervakning med elektronisk kontroll (IÖV) fortsätter att minska. var antalet klienter i genomsnitt 180, vilket är i genomsnitt 20 färre än 2001. Enligt bedömning är den låga nivån sannolikt en följd av att kortare fängelsestraff i stor utsträckning kommit att ersättas av andra påföljder, t.ex. villkorlig dom med samhällstjänst. Den höga beläggningen har påverkat kriminalvårdens arbete . Den redan ansträngda platssituationen har utöver detta förvärrats av att ett antal häkten tvingats hålla platser stängda på grund av mögelproblem. Regeringen har tillfört kriminalvården och , för att möjliggöra inrättandet av nya platser. Regeringen föreslår i denna proposition att kriminalvården på tilläggsbudget skall tillföras ytterligare . Platsutbyggnaden har inte kunnat ske i planerad takt vilket lett till att temporära lösningar fått tillgripas. Dessa har inneburit såväl verksamhetsmässiga nackdelar som fördyringar. Ansträngningarna att undanröja hinder för en effektiv platsutbyggnad måste ytterligare intensifieras. Regeringen har också i ett särskilt uppdrag till lagt fast de riktlinjer som skall gälla vid platsutbyggnaden. De alternativa påföljderna och verkställighetsformerna har flera fördelar, de är inte behäftade med fängelsestraffets negativa konsekvenser och de är också mindre resurskrävande. har på regeringens uppdrag utvärderat påföljdskombinationerna villkorlig dom alternativt skyddstillsyn med föreskrift om samhällstjänst så som de har kommit att tillämpas efter . Av utvärderingen framgår bl.a. att frivårdens utredningar håller god kvalitet, misskötsamheten är låg samt att villkorlig dom med samhällstjänst utdöms som alternativ till de kortaste fängelsestraffen. Detta är positivt. Användningen av intensivövervakning med elektronisk kontroll fortsatte att minska även . Intensivövervakningen utgör dock fortfarande ett bra alternativ till verkställighet i som är dömda till fängelse. Intensivövervakningen är inte behäftad med fängelsevistelsens negativa konsekvenser och den är vidare mindre resurskrävande. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Regeringen anser att frivården uppfyller en central del av kriminalvårdens uppdrag. Inom frivården finns en stor kompetens när det gäller återfallsförebyggande arbete. Genom integrering med kriminalvårdens övriga verksamheter kan ett ömsesidigt och utvecklande utbyte åstadkommas. Inte minst mot bakgrund av arbetet med intensifierade frigivningsförberedelser kommer regeringen att ha anledning att noga följa upp frivårdens arbete framöver. Kriminalvården har och 2003 redovisat sitt miljöledningsarbete. Av redovisningen framgår att arbetet inte har kunnat prioriteras bl.a. till följd av den besvärliga platssituationen. Återuppbyggnaden av en miljöledningsorganisation har dock påbörjats. Re- geringen ser positivt på detta. Grov brottslighet under verkställigheten skall förhindras Förutsättningarna att förhindra grov brottslighet under verkställigheten har enligt förbättrats påtagligt genom införandet av ett nytt regelverk för behandling av personuppgifter inom kriminalvården och, som en följd av detta, möjligheten att föra ett s.k. säkerhetsregister. Effekterna kan ses i ett kvalitativt perspektiv. Nätverk för insamling av uppgifter har byggts upp, kunskapsnivån kring tolkning av uppgifter har höjts och därigenom ökat kvaliteten i de regelbundet återkommande nationella läges- och säkerhetsanalyserna. Även arbetet med differentiering av intagna, med fokus på att förhindra att olämpliga klientkonstellationer uppkommer, har förbättrats som en följd av det förbättrade informationsutbytet. Även det direkta våldet mellan intagna har minskat något. har aktiviteterna kring de kriminella gängen varit mindre frekventa än . Enligt kan detta delvis ses som en effekt av differentierings- och underrättelsearbetet inom kriminalvården samt vidtagna åtgärder för att försvåra kommunikationerna mellan medlemmarna i gängen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 personal arbetat med att förhindra nyrekrytering till gängen genom att inte tillåta västar, dekaler, litteratur och annat som kan stimulera intresset hos de intagna. Vid de största slutna anstalterna finns de bäst utvecklade rutinerna för att göra säkerhetsbedömningar av de intagna. Arbetet kan dock fortfarande förbättras vad avser systematik och kvalitet, t.ex. vad avser inhämtandet av information från polisens underrättelseverksamhet. Vid pågår ett arbete med att ta fram ett lättillgängligt material som stöd för säkerhetsbedömningar. Vid de flesta kriminalvårdsmyndigheter finns avsnitt i de lokala beredskapsplanerna som särskilt fokuserar på hur man förebygger och motverkar hot mot personal och mellan intagna. Ett fåtal myndigheter saknar dock fortfarande sådan beredskap och vissa andra myndigheter har ännu inte implementerat sina planer. Flertalet kriminalvårdsmyndigheter har också goda rutiner och utbildad personal för att hantera efterspelet till dramatiska eller hotfulla situationer, så kallade debriefinggrupper. Den största brist som kvarstår avser övning i att hantera beredskapsplaner. Situationen inom den slutna kriminalvården med ett allt tyngre och mer svårhanterligt klientel har medfört att ökad uppmärksamhet fått ägnas ett antal säkerhetsfrågor. Detta har kriminalvården gjort på ett mycket tillfredställande sätt. Det är viktigt att detta arbete fortsätter så att brottslighet kan förhindras och ordningen upprätthållas utan att detta går ut över det återfallsförebyggande arbetet och anstaltsklimatet i allmänhet. Återfall i brott skall förebyggas har utvecklingen av de nationella brotts- och missbruksrelaterade programmen fortsatt. En ackrediteringspanel inrymmande vetenskaplig expertis från olika universitet har inrättats. Ackrediteringspanelen, som arbetar på uppdrag av , har i uppdrag att bedöma de brotts- och missbruksrelaterade programmen utifrån ett antal kriterier, vilka samtliga syftar till att säkerställa att programmen har vetenskapligt dokumenterade effekter på återfall i brott. har även ett särskilt kvalitetssystem för den brotts- och missbruksrelaterade programverksamheten färdigutvecklats. De program som används är könsneutrala, vilket innebär att de även är lämpade för kvinnor. Ett av programmen har även en särskild modul med exempel, som särskilt tar hänsyn till kvinnors speciella situation. Tabell 3.7 Sysselsättningstimmar vid anstalt 20002002 Totalt uppgick de intagnas deltagande i programverksamhet till av tillgänglig tid, vilket är en minskning i förhållande till föregående år. Sysselsättningen i arbetsdrift och intern service utgjorde av den tillgängliga tiden. Klientutbildningens andel av den totala sysselsättningstiden i anstalt har , liksom under de närmast föregående åren, utgjort . Av den totala tid som avsatts för de intagnas sysselsättning vid anstalt uppgick andelen tid för brotts- och missbruksprogram till , vilket är samma andel som 2001. Den huvudsakliga orsaken till att de olika brotts- och missbruksrelaterade programmen i ett flertal fall inte uppnått de volymer som avsågs är den höga beläggningen som tagit stora personalresurser i anspråk. Trots detta har ca 1 000 av kriminalvårdens klienter genomgått någon form av sådant program (siffran avser både anstalt och frivård). Programmen har i genomsnitt nått av den volym som avsågs . Undantaget är narkotikaprogrammet Våga Välja som nått av den volym som avsågs. Kriminalvårdens verksamhet har präglats av den höga beläggningsnivån och de svårigheter som är förknippade med den. Trots det har kriminalvården fortsatt sina strävanden mot ett effektivt återfallsförebyggande arbete. Regeringen anser att den inriktning av programverksamheten där kvalitet snarare än kvantitet har prioriterats är värdefull och detta arbete bör fortsätta. Det är viktigt att de intagna motiveras att fullfölja de program som kriminalvården erbjuder dem. Det är även av stor betydelse att kriminalvårdens prioriteringar mellan arbete, utbildning och brott- och missbruksrelaterade program är väl avvägda för att tiden i anstalt skall kunna användas på ett så effektivt sätt som möjligt. Det arbete som inleds i anstalt med att förebygga återfall i brott måste fortsätta efter verkställighetens slut. De intagnas egen motivation till förändring är av central betydelse. För att kriminalvårdens inledande åtgärder skall ha den effekt som eftersträvas krävs också att andra huvudmän i samhället fortsätter det arbete som påbörjats under verkställigheten. Kriminalvården har förändrat sina arbetsmetoder och tagit steget mot en mer strukturerad verksamhet som syftar till minskade återfall i brott. På regeringens initiativ infördes en treårig försöksverksamhet med intensifierade frigivningsförberedelser. Försöksverksamheten utvärderas löpande av . Inom ramen för denna försöksverksamhet infördes nya föreskrifter om verkställighetsplanering, där tyngdpunkten läggs på att identifiera den enskildes behov och risker för återfall i brott. Nya metoder införs för att professionalisera kontakten med de intagna på områden som riskbedömning och motivationshöjande åtgärder. Genom det nya sättet att planera verkställigheten har kriminalvården redan från början större fokus på frigivningen. Vid verkställighetsplaneringen har kriminalvården börjat använda bedömningsinstrumentet /MAPS i allt större utsträckning. En viktig del i kriminalvårdens arbete med frigivningsförberedelser för de intagna är samarbetet med andra myndigheter och olika frivilligorganisationer. Den positiva utvecklingen har enligt fortsatt . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 medlingarna har slutits av de flesta kriminalvårdsmyndigheter. Samverkan mellan kriminalvård, arbetsförmedling och socialtjänst, s.k. KrAmi-verksamhet, finns numera på åtta orter och förutsättningar för att starta ny verksamhet utreds på flera håll. Organiserad samverkan med sker i de flesta fall i form av särskilda brottsförebyggande projekt av olika slag. En enkätundersökning visar att kriminalvården samarbetar med ca 50 olika ideella organisationer. Det mest frekventa samarbetet sker med Kristna besöksgrupper, Röda Korset, , Kriminellas Revansch i Samhället, Anonyma Alkoholister/Anonyma Narkomaner och Rådgivning i Alkohol- och narkotikafrågor (). Utslussning från anstalt genom intensivövervakning med elektronisk kontroll (IÖV-utsluss) På förhand uppgjorda prognoser pekade på en årsvolym på 450500 ansökningar och på att 200250 intagna skulle avsluta sina fängelsestraff med IÖV-utsluss. uppfylldes denna prognos relativt väl. har fattat beslut i ca 360 ärenden och i ca 210 av dessa beviljat ansökan om IÖV-utsluss. bedrivs vid 12 anstalter och omfattar sammanlagt drygt 200 platser. Större delen av verksamheten har startat . Vid många anstaltsavdelningar bedrivs verksamhet med enskilda inslag av självförvaltning. Vid ett flertal enheter planeras införande av självförvaltning med början 2003. Det är viktigt att övergången mellan anstalt och frihet sker på ett välplanerat sätt och det är därför angeläget att kriminalvårdens arbete redan från början fokuserar på insatser som ger den intagne förbättrade förutsättningar att leva ett liv utan kriminalitet och droger efter frigivningen. Regeringen ser därför positivt på att kriminalvården fortsätter sitt arbete med att utveckla metoder som skall höja kvaliteten i arbetet med att identifiera risker och behov, samt motivera klienter till förändring. Det är positivt att den försöksverksamhet med intensivövervakning i samband med frigivningen, som pågått , har haft goda resultat. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 För att kriminalvårdens insatser skall få avsedd effekt måste de utgöra en del i en större helhet. Kriminalvården skall därför fortsätta utvecklingen av samarbetet med kommunerna och andra huvudmän i samhället. Tolv anstalter rapporterade att missbruk förekommit ofta eller så gott som . uppgav åtta anstalter motsvarande omfattning av narkotikaförekomst. Vid hälften av anstalterna förekom missbruk sällan eller aldrig. Uppgifter om beslag av narkotika har samlats in under en lång följd av år. Merparten av de fynd som gjorts såväl tidigare som 2002 består med få undantag av förhållandevis små mängder narkotika. Andelen narkotikamissbrukare i anstalt har ökat . Enligt beror detta bl.a. på att personer dömda till upp till tre månaders fängelse i många fall avtjänar sina straff genom intensivövervakning med elektronisk kontroll. I denna grupp, som inte avtjänar sitt straff i anstalt är narkotikamissbruk sällsynt förekommande. var andelen narkotikamissbrukare inskrivna i anstalt . Andelen narkotikamissbrukare har därmed ökat från en 40- till en dryg 50-procentsnivå . Även bland frivårdsklienterna har andelen med känt missbruk ökat. uppgick andelen frivårdsklienter med känt narkotikamissbruk till , vilket kan jämföras . Det innebär att frivården har att arbeta med nästan 4 500 klienter där narkotikamissbruk ingår som del i problematiken. Också andelen personer som dömts till frivårdspåföljd där narkotikabrott ingår i domen har ökat. Drygt var fjärde klient som påbörjar övervakning efter dom till skyddstillsyn är dömd för något brott mot narkotikastrafflagen, vilket är en betydligt högre andel jämfört med situationen . Inom ramen för regeringens narkotikapolitiska handlingsplan har fått i uppdrag att genomföra en särskild satsning på att bekämpa narkotikamissbruket bland kriminalvårdens klienter. För detta ändamål har regeringen avsatt 100 Målsättningen med narkotikasatsningen är bland annat att samtliga narkotikamissbrukare som kommer i kontakt med kriminalvården skall identifieras och erbjudas vård, att utveckla och utvärdera de missbruksrelaterade programmen samt att fler narkotikamissbrukare genomgår dessa program, att kraftigt minska införseln av narkotika på våra anstalter och häkten samt att kriminalvårdens personal skall ha kunskaper som är relevanta för att arbeta med motivation av narkotikamissbrukare. har även fått i uppdrag att kartlägga omfattningen och typen av problem som hindrar placeringar enl. 34 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt (KvaL) och att utveckla särskilda program för kontraktsvård. De båda sistnämnda uppdragen skall redovisas . Kriminalvården strävar efter att med flera olika ingripande åtgärder som differentiering, kontroll och påverkansinsatser hålla anstalter och häkten fria från narkotika, alkohol och andra droger. Som specialresurser för att motivera narkotikamissbrukare till behandling fanns vid ingången av 2002 633 platser till förfogande. Som ett resultat av regeringens särskilda narkotikasatsning har därefter en väsentlig utökning av antalet motivations- och behandlingsplatser skett. Vid utgången av året fanns 1 430 platser innefattande platser för svårmotiverade intagna, motivationsplatser samt platser för behandling av narkotikamissbrukare. En ökning av antalet intagna som var placerade på narkotikaplats eller deltog i särskild programverksamhet i anstalt kan följaktligen ses . var antalet intagna placerade i särskild verksamhet mot narkotikamissbruk fler än 2001. Även antalet placerade för behandling utom anstalt enligt 34 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt (KvaL) ökade något. Narkotikasituationen vid anstalter och inom frivården återspeglar utvecklingen av narkotikasituationen i samhället i stort. har narkotikasituationen vid såväl anstalter som inom frivården förvärrats genom att fler nyintagna på anstalt eller de nya klienterna inom frivården varit narkotikamissbrukare. Regeringen ser därför mycket positivt på att kriminalvården lyckats vända den negativa utvecklingen såväl vad avser särskild verksamhet mot narkotikamissbruk avseende intagna i anstalt som avseende placeringar enligt 34 § KvaL. Regeringen vill dock understryka vikten av att arbetet med att bekämpa narkotikamissbruk ges fortsatt hög prioritet. Regeringen har tillfört kriminalvården särskilda medel för att en särskild satsning på att bekämpa narkotikamissbruket bland kriminalvårdens klienter skall kunna genomföras. Det är en av kriminalvårdens allra viktigaste uppgifter och av väsentlig betydelse för att förebygga återfall i brott. Det är viktigt att kriminalvårdens åtgärder är effektiva och att ansträngningar görs för att mäta resultaten. Regeringen kommer att noggrant följa kriminalvårdens insatser mot narkotikamissbruk. var antalet årsarbetskrafter inom kriminalvården 7 116, vilket är en ökning med jämfört med , då motsvarande antal var 6 755. Antalet anställda har inte varit så stort . Ökningen är framför allt en effekt av det höga platsutnyttjandet som har krävt ökade personalresurser. uppgick personalens totala frånvaro till 1 767 årsarbetskrafter vilket är en liten ökning jämfört med . har frånvaron (inklusive semester) ökat med 256 årsarbetskrafter eller . Enligt beror större delen av frånvaroökningen på ökad sjukfrånvaro. Det är främst de långa sjukfallen () som svarat för ökningen, en ökning från 204 årsarbetskrafter till 358 årsarbetskrafter . Av denna sjukfrånvaro som berör av personalen, härrör sig ca en tredjedel till arbetssituationen medan resterande har andra orsaker. En relativt omfattande del av denna problematik berör äldre personal. har infört ett personalstödsprogram där anställda, i förebyggande syfte, kan få stöd och råd vid egna eller familjens problem. För den anställde är tjänsten gratis med garanterad anonymitet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Kriminalvårdens utbildningsorganisation, KRUT har varit i drift /2002. Den innehåller en central kriminalvårdsintroduktion, en högskoledel (10 p) med inriktning mot människosyn, behandlingsarbete och kriminalvård, en kriminalvårdsspecifik del samt en fortbildningsdel. Ut- över detta innefattar den s.k. KRUT-struktu- ren också chefs- och ledarskapsutbildning, utbildningshandledning samt möjlighet till vidare- och fördjupningsutbildningar. Inom ramen för utbildningsstrukturen har ca 475 medarbetare genomgått en central kriminalvårdsintroduktion . Målsättningen att erbjuda samtliga tillsvidareanställda som anställts efter samt medarbetare med vikariat som sträcker sig över plats, har inte kunnat uppfyllas fullt ut . Detta förklaras av den ökade nyrekrytering som skett på grund av en högre personalomsättning samt för att möta den ökade klienttillströmningen. Utöver den kompetensutveckling som skett inom ramen för KRUT genomfördes , vilket motsvarar ca per årsarbetskraft. Kriminalvården har arbetat aktivt för att öka andelen anställda med utomnordisk bakgrund. Den är nu av personalstyrkan, vilket är en ökning mångfaldsarbetet inleddes. Enligt visar en uppföljning av ett tidigare genomfört projekt om etnisk mångfald, att de flesta lokala myndigheter nu har upprättat en mångfaldsplan. Inom kriminalvården är av de anställda kvinnor och män. har en utjämning mellan könen skett. En exakt jämförelse är enligt Kriminalvårdsstyrelser svår att göra, eftersom indelningen i yrkeskategorier har varierat över tiden. Andelen kvinnor bland vårdarna har ökat från . Männens andel av frivårdsinspektörerna är oförändrat och bland de administrativa assistenterna har männens andel ökat från . Enligt har man lyckats bättre med att rekrytera kvinnor till mansdominerade 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 arbeten än att rekrytera män till kvinnodominerade arbeten. Kunskapen om rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska yttringar m.m. har arbetat med inriktning att höja personalens kunskap inom detta område genom att genomföra en tvådagars utbildning kring rasistiska, främlingsfientliga och homofobiska brott. Denna kunskap skall sedan spridas genom kontaktpersoner vid varje kriminalvårdsmyndighet. I kursplanen för den nya grundläggande kriminalvårdsutbildningen för nyanställd personal med direkt klientkontakt, anges att deltagaren skall ges kunskap om brott med rasistiska, främlingsfientliga och homofobiska inslag. Kriminalvårdens personal utgör en mycket viktig resurs. Det är därför viktigt att den har en relevant och tillräcklig utbildning för det arbete som skall utföras. Det är viktigt att personalen ges de rätta verktygen för att kunna bedriva en effektiv kriminalvård. Som ett led i detta har regeringen uppdragit åt att upprätta kompetensstrategier i diskrimineringsfrågor.