prop · GR03156 · 2004-06-09 00:00:00 — som avses i 38 § skall utan oskä- ligt dröjsmål underrätta styrelsen ligt dröjsmål underrätta styrelsen om sina iakttagelser. om sina iakttagelser. finner att en misstanke om brott bör föranleda honom eller henne att lämna uppgifter enligt 9 § la- gen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt, skall dock den i 11 § andra stycket samma lag angivna Någon underrättelse behöver dock inte lämnas, om det kan antas att styrelsen inte skulle vidta några skadeförebyggande åtgärder med anled- ning av underrättelsen eller en underrättelse av annat skäl framstår som meningslös eller stridande mot syftet med underrättelseskyldigheten. En revisor, lekmannarevisor el- ler särskild granskare är ersätt- ningsskyldig enligt de grunder som anges i 1 §. Han skall även ersätta skada som uppsåtligen eller av oaktsamhet vållas av hans medhjälpare. I fall som avses i 10 kap. 40 § svarar dock revisorn en- dast för skada på grund av oriktiga uppgifter som han eller hans med- hjälpare har haft skälig anledning att anta var oriktiga. 2Senaste lydelse 1998:760. 3Senaste lydelse 1998:760. En revisor, lekmannarevisor el- ler särskild granskare är ersätt- ningsskyldig enligt de grunder som anges i 1 §. Han eller hon skall även ersätta skada som upp- såtligen eller av oaktsamhet vållas av hans eller hennes medhjälpare. I fall som avses i 10 kap. 40 § denna lag och 9 § lagen (1993:768) om åtgärder mot pen- ningtvätt svarar dock revisorn endast för skada på grund av orik- tiga uppgifter som revisorn eller revisorns medhjälpare har haft skälig anledning att anta var orik- tiga. Om ett registrerat revisionsbolag är revisor eller särskild granskare, är det detta bolag och den för revisionen eller granskningen huvudansvarige som är ersättningsskyldiga. Denna lag träder i kraft . 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar Härigenom föreskrivs att 8 kap. 16 § och 13 kap. 2 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar skall ha följande lydelse. Revisorerna får inte lämna upplysningar till enskilda medlem- mar eller utomstående om sådana föreningens angelägenheter som de har fått kännedom om vid full- görandet av sitt uppdrag, om det kan vara till nackdel för före- ningen. Revisorerna är skyldiga att Revisorerna får inte obehörigen lämna upplysningar till enskilda medlemmar eller utomstående om sådana föreningens angelägenheter som de har fått kännedom om vid fullgörandet av sitt uppdrag, om det kan vara till nackdel för före- ningen. 1.till föreningsstämman lämna alla upplysningar som stämman begär, om det inte skulle vara till väsentlig nackdel för föreningen, 2.till medrevisor, granskare som avses i 17 §, ny revisor och, om före- ningen har försatts i konkurs, konkursförvaltare lämna erforderliga upp- lysningar om föreningens angelägenheter, samt 3.på begäran lämna upplysningar om föreningens angelägenheter till undersökningsledaren under förundersökning i brottmål. Revisorerna i en förening som omfattas av 1 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) är även skyldiga att på begäran lämna upplysningar om före- ningens angelägenheter till de förtroendevalda revisorerna i kommunen eller . En revisor är ersättningsskyldig enligt de grunder som anges i 1 §. Han ansvarar även för skada som uppsåtligen eller av oaktsamhet orsakas av hans medhjälpare. Om ett revisionsbolag är revisor, åligger ersättningsskyldigheten detta bolag och den som är huvud- En revisor är ersättningsskyldig enligt de grunder som anges i 1 §. Revisorn ansvarar även för skada som uppsåtligen eller av oaktsam- het orsakas av revisorns medhjäl- pare. I fall som avses i 9 § lagen (1993:768) om åtgärder mot pen- ningtvätt svarar dock revisorn endast för skada på grund av oriktiga uppgifter som revisorn eller revisorns medhjälpare har haft skälig anledning att anta var oriktiga. Om ett revisionsbolag är revisor, åligger ersättningsskyldigheten detta bolag och den som är huvud- 1 Senaste lydelse 1999:624. ansvarig för revisionen. Om en sammanslutning eller ett revi- sionsorgan som avses i 8 kap. 4 § är revisor, åligger ersättningsskyl- digheten den som har förrättat re- visionen och den som har utsett honom. ansvarig för revisionen. Om en Prop. 2003/04:156 sammanslutning eller ett revi- sionsorgan som avses i 8 kap. 4 § är revisor, åligger ersättningsskyl- digheten den som har förrättat re- visionen och den som har utsett honom eller henne. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i stiftelselagen Härigenom föreskrivs att 4 kap. 15 § och 5 kap. 2 § stiftelselagen (1994:1220) skall ha följande lydelse. Revisorerna får inte lämna upplysningar till utomstående om sådana stiftelsens angelägenheter som de har fått kännedom om vid fullgörandet av sitt uppdrag, om det kan vara till nackdel för stiftel- sen. Revisorerna är skyldiga att Revisorerna får inte obehörigen lämna upplysningar till utomstå- ende om sådana stiftelsens angelä- genheter som de har fått känne- dom om vid fullgörandet av sitt uppdrag, om det kan vara till nackdel för stiftelsen. 1.till medrevisor, ny revisor, tillsynsmyndigheten och, om stiftelsen har försatts i konkurs, konkursförvaltaren lämna behövliga upplysningar om stiftelsens angelägenheter, samt 2.på begäran lämna upplysningar om stiftelsens angelägenheter till undersökningsledaren under förundersökning i brottmål. Bestämmelsen i andra stycket 1 om upplysningsskyldighet till till- synsmyndigheten gäller inte när det är fråga om sådan stiftelse som avses i9 kap. 10 § första stycket. Detsamma gäller upplysningar i sådana hän- seenden där stiftelsen är undantagen från tillsyn enligt 9 kap. 10 a §. Revisorerna i en stiftelse som omfattas av 1 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) är även skyldiga att på begäran lämna upplysningar om stif- telsens angelägenheter till de förtroendevalda revisorerna i kommunen eller . Revisorerna i en stiftelse som avses i 2 § 5 lagen (2002:1022) om revi- sion av statlig verksamhet m.m. är skyldiga att på begäran lämna upplys- ningar om stiftelsens angelägenheter till . En revisor är ersättningsskyldig enligt de grunder som anges i 1 §. Han ansvarar även för skada som uppsåtligen eller av oaktsamhet orsakas av hans medhjälpare. En revisor är ersättningsskyldig enligt de grunder som anges i 1 §. Revisorn ansvarar även för skada som uppsåtligen eller av oaktsam- het orsakas av revisorns medhjäl- pare. I fall som avses i 9 § lagen (1993:768) om åtgärder mot pen- ningtvätt svarar dock revisorn endast för skada på grund av oriktiga uppgifter som revisorn eller revisorns medhjälpare har haft skälig anledning att anta var 1 Senaste lydelse 2002:1033. Om ett revisionsbolag är revisor, är det bolaget och den som är huvud- ansvarig för revisionen som är ersättningsskyldiga. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen Härigenom föreskrivs att 14 kap. 1 a § skattebetalningslagen (1997:483) skall ha följande lydelse. En näringsidkare som omsätter investeringsguld som avses i 1 kap. 18 § mervärdesskattelagen (1994:200) till en köpare i eller annat skall vid transaktioner överstigande kontrollera identiteten hos köparen. Detsamma gäller om transaktionen inte överstiger nämnda belopp men kan antas ha samband med en annan transaktion och tillsammans med denna över- stiger beloppet. Om summan inte är känd för en transaktion, skall identiteten kon- trolleras så snart summan av trans- aktionerna överstiger det angivna värdet. Ett företag med verksamhet som beskrivs i 2 § första stycket lagen (1993:768) om åtgärder mot pen- ningtvätt behöver inte utföra iden- titetskontroll beträffande ett annat sådant företag hemmahörande inom Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet. Vid identitetskontrollen skall säljaren föra anteckningar om vad transaktionen avser och om köpa- rens namn, personnummer, adress och telefonnummer. Om det är fråga om en juridisk person skall även uppgifter om firma och orga- nisationsnummer antecknas. Så- dana anteckningar behöver dock inte göras, om en kopia av F- skattebevis överlämnas. Handlingar och uppgifter som 1 Senaste lydelse 1999:641. En näringsidkare som omsätter investeringsguld som avses i 1 kap. 18 § mervärdesskattelagen (1994:200) i eller till ett annat skall vid transak- tioner som uppgår till ett belopp motsvarande eller mer kontrollera identiteten hos köparen. Detsamma gäller om transaktionen understiger men kan antas ha samband med en annan transaktion och till- sammans med denna uppgår till minst detta belopp. Om summan inte är känd för en transaktion, skall identiteten kon- trolleras så snart summan av transaktionerna uppgår till . Bestämmelserna i 4 § tredje stycket, 4 a § första stycket 1 och 6 § lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt skall även gälla vid transaktioner som avses i för- sta stycket. Säljaren skall föra anteckningar om identitetskontrollen. Reger- ingen eller den myndighet reger- ingen bestämmer meddelar när- mare föreskrifter om antecknings- skyldigheten. Handlingar eller uppgifter som lämnats vid identitetskontroll skall bevaras efter utgången av det kalenderår kontrollen gjor- des. använts vid identitetskontroll skall Prop. 2003/04:156 bevaras efter utgången av det kalenderår kontrollen gjor- des. Denna lag träder i kraft . 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (1999:163) om penningtvättsregister Härigenom föreskrivs att 2, 3, 7 och 9 §§ lagen (1999:163) om pen- ningtvättsregister skall ha följande lydelse. Företag som avses i 2 § första stycket lagen (1993:768) om åt- gärder mot penningtvätt får föra penningtvättsregister över sådana uppgifter som företaget lämnat med stöd av 9 § andra stycket nämnda lag. Fysiska eller juridiska personer som avses i 2 § första stycket samt 2 a och 2 b §§ lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt får föra penningtvättsregister över sådana uppgifter som den fysiska eller juridiska personen lämnat med stöd av 9 § andra stycket nämnda lag. Penningtvättsregister får föras av ett företag som avses i 2 § 1.för att förhindra att företaget medverkar vid transaktioner som utgör penningtvätt enligt 1 § lagen (1993:768) om åtgärder mot pen- ningtvätt, och 2.för att företaget skall kunna uppfylla uppgiftsskyldigheten i 9 § andra stycket samma lag. Ett företags penningtvättsre- gister får inte samköras med mot- svarande register hos ett annat företag. Penningtvättsregister får föras av en fysisk eller juridisk person som avses i 2 § 1.för att förhindra att den fy- siska eller juridiska personen medverkar vid transaktioner som utgör penningtvätt enligt 1 § lagen (1993:768) om åtgärder mot pen- ningtvätt, och 2.för att den fysiska eller juri- diska personen skall kunna upp- fylla uppgiftsskyldigheten i 9 § andra stycket samma lag. En fysisk eller juridisk persons penningtvättsregister får inte sam- köras med motsvarande register hos någon annan. Den som är verksam i företag Den som är verksam hos en fy- som avses i 2 § får inte obehörigen sisk eller juridisk person som av- röja uppgift i penningtvättsregis- ses i 2 § får inte obehörigen röja uppgift i penningtvättsregister. Ansvar enligt 20 kap. 3 § skall inte följa för den som bryter mot förbudet i första stycket. Denna lag träder i kraft . 2.7Förslag till lag om ändring i kasinolagen (1999:355) Härigenom föreskrivs att 8 § kasinolagen (1999:355) skall ha följande lydelse. En uppgift eller ett fotografi i En uppgift eller ett fotografi i registret över besökare skall gall- registret över besökare skall beva- ras senast efter det att upp- ras från det att uppgiften giften eller fotografiet registrerats. eller fotografiet registrerats och därefter genast gallras. Denna lag träder i kraft . 2.8Förslag till lag om ändring i revisionslagen (1999:1079) Härigenom föreskrivs att 35 och 37 §§ revisionslagen (1999:1079) skall ha följande lydelse. En revisor får inte till den som saknar rätt att få kännedom om företagets angelägenheter lämna upplysningar om sådana företagets angelägenheter som han får kän- nedom om när han fullgör sitt uppdrag, om det kan vara till skada för företaget. En revisor får inte till den som saknar rätt att få kännedom om företagets angelägenheter obehö- rigen lämna upplysningar om så- dana företagets angelägenheter som revisorn får kännedom om när han eller hon fullgör sitt upp- drag, om det kan vara till skada för företaget. En revisor som när han fullgör En revisor som när han eller hon sitt uppdrag uppsåtligen eller av eller av oaktsamhet skadar företa- get skall ersätta skadan. när skadan tillfogas någon annan gäller när skadan tillfogas någon genom överträdelse av denna lag eller tillämplig lag om årsredovis- denna lag eller tillämplig lag om En revisor skall även ersätta skada som uppsåtligen eller av även ersätta skada som uppsåtligen oaktsamhet vållas av hans med- eller av oaktsamhet vållas av revi- I fall som avses i 9 § lagen (1993:768) om åtgär- der mot penningtvätt svarar dock revisorn endast för skada på grund av oriktiga uppgifter som revisorn eller revisorns medhjäl- pare har haft skälig anledning att anta var oriktiga. Om ett registrerat revisionsbolag är revisor, är det detta bolag och den för revisionen huvudansvarige som är ersättningsskyldiga. Denna lag träder i kraft . 2.9Förslag till lag om ändring i lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m. Härigenom föreskrivs att 811, 13, 14, 16, 20 och 22 §§ lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m. skall ha följande lydelse. De företag som avses i 2 § för- sta stycket lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt skall granska alla transaktioner som skäligen kan antas avse tillgångar som är föremål för brott enligt denna lag. Företaget skall därvid lämna uppgifter till eller den polismyndighet som re- geringen bestämmer om alla om- ständigheter som kan tyda på att en transaktion avser tillgångar som är föremål för brott enligt denna lag. Sedan sådana uppgifter har lämnats skall företaget på begäran av myndigheten lämna de ytterli- gare uppgifter som behövs för ut- redningen om brott enligt denna lag. När uppgifter har lämnats enligt andra stycket, skall även annat företag som avses i 2 § första stycket lagen om åtgärder mot penningtvätt lämna de uppgifter för utredningen om brott enligt denna lag som myndigheten begär. Ett företag som avses i 2 § för- sta stycket lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt får inte medvetet medverka vid transak- tioner som kan antas avse till- gångar som är föremål för brott enligt denna lag. De fysiska och juridiska perso- ner som avses i 2 § första stycket 16 lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt skall granska alla transaktioner som skäligen kan antas avse tillgångar som är före- mål för brott enligt denna lag. Den som är granskningsskyldig enligt första stycket skall därvid lämna uppgifter till Rikspolissty- relsen eller den polismyndighet som regeringen bestämmer om alla omständigheter som kan tyda på att en transaktion avser tillgångar som är föremål för brott enligt denna lag. Sedan sådana uppgifter har lämnats skall den gransknings- skyldige på begäran av myndighe- ten lämna de ytterligare uppgifter som behövs för utredningen om brott enligt denna lag. När uppgifter har lämnats enligt andra stycket, skall även annan fysisk eller juridisk person som avses i 2 § första stycket 16 lagen om åtgärder mot penningtvätt lämna de uppgifter för utredningen om brott enligt denna lag som myndigheten begär. En fysisk eller juridisk person som avses i 2 § första stycket 16 lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt får inte medvetet medverka vid transaktioner som kan antas avse tillgångar som är föremål för brott enligt denna lag. Ett företag som avses i 2 § för- sta stycket lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt, dess styrelseledamöter eller anställda får inte röja för kunden eller för någon utomstående att en gransk- ning har genomförts eller att upp- gifter har lämnats enligt 8 § eller att polisen genomför en undersök- ning. En fysisk eller juridisk person som avses i 2 § första stycket 16 lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt, dess styrelseleda- möter eller anställda får inte röja för kunden eller för någon utom- stående att en granskning har ge- nomförts eller att uppgifter har lämnats enligt 8 § eller att polisen genomför en undersökning. I fråga om transaktioner som av- ses i 8 § skall i övrigt bestämmel- serna i 48 §§, 10 § samt 13 § för- sta stycket lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt tilläm- pas på motsvarande sätt. I fråga om transaktioner som av- ses i 8 § skall i övrigt bestämmel- serna i 4 § första och andra styck- ena, 4 a § första stycket 1 och andra stycket, 5 §, 7 §, 8 §, 10 § första stycket och 13 § första stycket lagen (1993:768) om åt- gärder mot penningtvätt tillämpas på motsvarande sätt. Detsamma gäller för bestäm- melserna i 6 § lagen om åtgärder mot penningtvätt. Hänvisningen i andra stycket i den bestämmelsen skall dock endast avse 4 a § första stycket 1 och andra stycket. Om vid en inspektion av ett företag eller på annat sätt får kännedom om trans- aktioner som kan antas avse till- gångar som är föremål för brott enligt denna lag, skall inspektio- nen underrätta eller den polismyndighet som re- geringen bestämmer om trans- aktionerna. Om vid en inspektion av en fysisk eller juri- disk person som avses i 2 § första stycket 16 lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt eller på annat sätt får kännedom om trans- aktioner som kan antas avse till- gångar som är föremål för brott enligt denna lag, skall inspektio- nen underrätta eller den polismyndighet som regeringen bestämmer om trans- aktionerna. Regeringen eller, efter regering- Regeringen eller, efter regering- ens bemyndigande, Finansinspek- ens bemyndigande, Finansinspek- tionen får meddela närmare före- tionen får meddela närmare före- skrifter om vilka rutiner som skall skrifter om vilka rutiner som skall följas i de företag som avses i 2 § följas av de fysiska och juridiska första stycket lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt för att förhindra att de utnyttjas för trans- aktioner avseende tillgångar som är föremål för brott enligt denna lag samt vilken information och utbildning som för detta ändamål skall tillhandahållas de anställda i företagen. personer som avses i 2 § första stycket 16 lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt för att förhindra att de utnyttjas för trans- aktioner avseende tillgångar som är föremål för brott enligt denna lag samt vilken information och utbildning som för detta ändamål skall tillhandahållas dem som är anställda av de fysiska och juri- diska personerna. Företag som avses i 8 § första stycket får föra register över så- dana uppgifter som företaget läm- nat med stöd av 8 § andra stycket 1.för att förhindra att företaget medverkar vid transaktioner som avser tillgångar som är föremål för brott enligt denna lag, och 2.för att företaget skall kunna uppfylla uppgiftsskyldigheten i 8 § andra stycket. Fysiska och juridiska personer som avses i 8 § första stycket får föra register över sådana uppgifter som de lämnat med stöd av 8 § andra stycket 1.för att förhindra att de med- verkar vid transaktioner som avser tillgångar som är föremål för brott enligt denna lag, och 2.för att de skall kunna uppfylla uppgiftsskyldigheten i 8 § andra stycket. Ett företags register som avses i En fysisk eller juridisk persons 16 § får inte samköras med mot- register som avses i 16 § får inte svarande register hos ett annat samköras med motsvarande regis- ter hos någon annan. Den som är verksam i företag Den som är verksam hos en fy- som avses i 8 § får inte obehörigen sisk eller juridisk person som av- röja uppgift i ett register som avses ses i 8 § får inte obehörigen röja i 16 §. uppgift i ett register som avses i Ansvar enligt 20 kap. 3 § skall inte följa för den som bryter mot förbudet i första stycket. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning antog ett direktiv om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar (91/308/EEG, direktiv). Direktivet gäller för samtliga länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Syftet med di- rektivet är att samordna ländernas insatser för att hindra att den frihet för kapitalrörelser och den frihet att tillhandahålla finansiella tjänster som hör till ett finansiellt integrerat utnyttjas för penningtvätt (se stycke 2 i ingressen till direktiv). direktiv har genomförts i svensk rätt huvudsakligen genom lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt, som trädde i kraft . beslutades om ändringar direktiv. Detta skedde ge- nom och rådets direktiv /97/EG av om ändring av rådets direktiv /308/EEG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar (direktiv). I ingressen till direktiv slås det fast att direktiv är ett av de främsta instrumenten i kampen mot pen- ningtvätt och att det är lämpligt att uppdatera direktivet i enlighet med kommissionens slutsatser samt och rådets önsk- ningar. Det konstateras att direktivet inte bara bör återspegla den främsta internationella praxis som finns på området, utan att det även fortsätt- ningsvis skall upprätthålla en hög nivå på skyddet av den finansiella sektorn och andra sårbara verksamheter mot skadliga effekter av av brott. Direktivets tillämpningsområde utsträcktes därför även till fö- retag och personer som är verksamma utanför den finansiella sektorn (se stycke 15 i ingressen till direktiv). Även direktiv gäller för samtliga länder inom EES. Inom har utarbetats en promemoria som behand- lar frågorna direktiv och ger förslag på hur direktivet skall genomföras i svensk rätt. Promemorian har remissbehandlats. En för- teckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Fi2003/6082). Under den fortsatta beredningen har det uppmärksammats att det varit nödvändigt att göra följdändringar i lagen (2002:444) om straff för finan- siering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m. i de bestämmel- ser som i den lagen hänvisar till penningtvättslagen. Dessa ändringar är av lagteknisk karaktär och innebär således inte några ändringar i sak. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har framfört vissa synpunkter på lagtexten. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 11 och i författ- ningskommentaren (avsnitt 15). 4.11991 års EG-direktiv mot penningtvätt Möjligheterna att omsätta tillgångar som härrör från brott främjar upp- komsten av allvarlig kriminalitet. Det gäller inte minst narkotikabrotts- ligheten där den stora lönsamheten utgör själva drivkraften i verksamhe- ten. Om finansiella institut kan utnyttjas för penningtvätt finns det, enligt penningtvättsdirektiv, risk för att sundheten och stabiliteten hos instituten allvarligt äventyras och att allmänhetens förtroende för hela det finansiella systemet minskar. Direktivet är ett minimidirektiv, vilket innebär att varje enskilt land kan fastställa strängare regler. En ovillkorlig skyldighet att vidta åtgärder i enlighet med direktivet finns endast i fråga om tillgångar som härrör från narkotikabrottslighet. Enligt direktivet bör länderna emellertid överväga att utvidga tilläm- ningen till andra former av brottslighet. Detta har gjorts av bl.a. (se avsnitt 6). Medlemsstaterna skall se till att tvättning av pengar, såsom detta defi- nieras i direktivet, är förbjuden. Direktivet omfattar kreditinstitut och finansiella institut i enlighet med direktivets definitioner av sådana institut. För kreditinstitut och finansi- ella institut föreskrivs en skyldighet att i vissa situationer kontrollera kundernas identitet.