prop · GR0360 · 2004-03-10 00:00:00 — I propositionen kommer rege- ringen att redovisa den lagstiftning som rambeslutet medför, men förslag till lagstiftning kommer inte att läggas fram i propositionen. avser istället att återkomma till med sådana förslag efter det att Rambeslutet kommer att kunna antas . 16.2.6 Tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på Rambeslutet reglerar erkännande och verkställighet i en medlemsstat av beslut om förverkande som har meddelats i en annan medlemsstat (2002/C 184/05). Förslaget presenterades i faktapromemoria 2002/02: Förslaget syftar till att underlätta samarbetet mellan medlems för att kunna omhänderta de vinster som brottslighet ger eller de hjälpmedel som använts för att utöva brott. Rambeslutet följer i stora delar den struktur och det innehåll som finns i de tidigare nämnda rambesluten, särskilt rambeslutet om tillämpningen av principen om ömsesidigt er- kännande på bötesstraff. har rambeslutet varit föremål för intensiva förhandlingar inom hela rådsstrukturen. Flera svåra frågor, t.ex. utformningen av väg- ransgrunderna, har resulterat i att någon politisk överenskommelse ännu inte har uppnåtts. Förhoppningen är emellertid att medlemsstaterna ska nå en politisk överenskommelse om förslaget under det irländska ordför- Eftersom ett genomförande av rambeslutet kräver lagstiftning kommer rambeslutet inte att kunna antas förrän riks- dagen har lämnat sitt godkännande till ett sådant antagande. kunna ske eller början av 2005. 16.2.7 Förstärkt samarbete angående beslut om förlust av Det danska ordförandeskapet tog initiativ till ett rådsbeslut om samarbete när det gäller beslut som fattats av en medlemsstat om en persons förlust av vissa rättigheter (s.k. diskvalifikationer). lifikationer som avses är beslut som inskränker en persons möjligheter till yrkesutövning och som t.ex. meddelats av en domstol i samband med För svensk del kan t.ex. näringsförbud omfattas. beslutet syftar främst till att medlemsstaterna ska informera varandra om sina beslut om diskvalifikationer men tanken är även att medlemsstaterna enligt nationell rätt ska verkställa andra staters beslut om diskvalifikatio- ligen på att medlemsstaterna informerade varandra om innehållet i res- pektive stats nationella lagstiftning. Medlemsstaterna avvaktar ett med- delande från kommissionen som närmare ska ta upp frågan om dis- Ett sådant meddelande kommer troligen . Kommissionen har tagit initiativ till ett rambeslut om ett europeiskt bevisupptagningsbeslut när det gäller föremål, handlingar och uppgifter som ska företes i brottmål (KOM (2003) 688 slutlig). slutet syftar till att ett beslut i en medlemsstat om att vissa föremål ska omhändertas för att tjäna som bevisning i en rättegång, ska verkställas av den stat där föremålen finns. Tanken är att delvis ersätta det traditionella sättet att samarbeta där den stat som behöver bistånd ansöker om att Skr. 2003/04:60 föremål omhändertas och lämnas över. En faktapromemoria kommer att överlämnas till i början av Förhandlingar om detta initiativ kommer att påbörjas under det Rambeslutet om gemensamma utredningsgrupper innehåller bestämmel- ser om att brottsutredande myndigheter i medlemsstaterna gemensamt kan inrätta en utredningsgrupp för att samordna brottsutredningar som har kopplingar till flera medlemsstater. Rådet antog rambeslutet den 13 2003/04:4 Gemensamma utredningsgrupper för brottsutredningar till I propositionen föreslogs en ny lag om gemensamma utred- ningsgrupper för brottsutredningar. Lagstiftningen syftade till att skulle leva upp till åtagandet i rambeslutet. Regeringen beslutade den 18 december att lagarna skulle utfärdas och träda i kraft . 16.2.10 Ett europeiskt rättsligt nätverk på straffrättens område Nätverket, som tillkom 1998, består av företrädare för nationella myndig- heter som arbetar med internationellt straffrättsligt samarbete. medlemsstat har utsett ett antal kontaktpunkter. rande tio kontaktpunkter; en vid centralmyndigheten på Justitiedeparte- mentet, två vid Riksåklagaren, en vid och en vid varje internationell åklagarkammare. Kontaktpunkterna ska vara aktiva mellanhänder för att underlätta det rättsliga samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller bekämpandet av, framför allt, grov brottslighet. De ska tillhandahålla information till rättsliga myndigheter i det egna landet och till kontaktpunkter och rätts- liga myndigheter i andra medlemsstater i juridiska och praktiska frågor och främja samordningen av det rättsliga samarbetet. Nätverket möts regelbundet för att kontaktpunkterna ska kunna utbyta erfarenheter och diskutera praktiska och rättsliga problem. möttes nätverket vid ett flertal tillfällen. Vid mötena diskuterades bland annat praktiska tillämpningsfrågor när det gäller rättslig hjälp, förhåll- andet mellan nätverket och Eurojust och nätverkets tekniska hjälpmedel. fattade rådet beslut om att inrätta Eurojust, ett organ för förbättrat åklagarsamarbete vid gränsöverskridande brottsutred- ningar (beslut /187/RIF). Eurojust har inrättats för att underlätta och förbättra samordningen och samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller utredning och åtal av grov, ofta organiserad, brottslighet. Eurojust ska bl.a. hjälpa medlemsstaterna i det rättsliga samarbetet i frågor om t.ex. internationell rättslig hjälp och utlämning. på begäran av en medlemsstat också hjälpa till med utredningar och åtal som rör en medlemsstat eller ett land utanför EU, förutsatt att det finns ett samarbetsavtal med detta land. Eurojust har möjlighet att agera vid ett stort antal brottstyper under för- utsättning att det handlar om utredning av grov brottslighet som rör två eller fler medlemsstater. Det kan t.ex. handla om terrorism, narkotikahan- del, människohandel och grova bedrägerier. Eurojusts behörighet med Europols (se 16.4.1). I detta sammanhang bör nämnas att Eurojust har uttrycklig behörighet när det gäller insatser mot bedrägerier som riktar sig mot EU:s ekonomiska intressen. har antalet ärenden som hänvisats till Eurojust ökat kraftigt. skedde en nästan 100 procentig ökning av antalet ärenden i förhållande till 2002. åklagare deltagit i större samordningsoperationer via Eurojust. 2003 har rekryteringen till Eurojust fortsatt och finns det åtta fast anställda inom administrationen. Eurojusts uppbyggnad är en prioriterad fråga och den svenske medlemmen ingår i kommittén för rekrytering av bl.a. nationella sekreterare. 16.2.12 Straffrättsligt samarbete mellan EU och tredjeland Mot bakgrund av och deltagande i tog under sitt ordförandeskap initiativ till att vissa bestämmelser, i EU:s överenskommelser om rättslig hjälp (se avsnitt 16.2.1) och utlämning, som inte var en utveckling av , skulle bli tillämpliga i förhållande till och . andeskapet fört förhandlingar med och i dessa delar. det gäller utlämning har det blivit fråga om att reglera ett förfarande som i huvudsak motsvaras av den reglering som finns i rambeslutet om den europeiska arresteringsordern (se avsnitt 16.2.3). Ett avtal om att och ska få tillämpa vissa EU-instrument om rättslig hjälp antogs av rådet . vissa delar när det gäller avtalet om utlämning. kommer att pågå . Efter händelserna har förhandlingar förts mellan EU och om att förbättra det straffrättsliga samarbetet. undertecknades två avtal; ett om utlämning och ett om rättslig hjälp i brottmål (beslut /516/EG). Avtalen syftar i huvudsak till att komplettera de bilaterala avtal som varje medlemsstat har med beträffande utlämning och rättslig hjälp i brottmål samt att säkerställa att medlemsstaterna kan kräva vissa garantier innan rättslig hjälp lämnas, t.ex. mot att dödsstraffet används. Inom pågår ett arbete med att ta fram ett underlag Skr. 2003/04:60 för att ska kunna godkänna avtalen och genomföra dem i svensk Det är osäkert när rådet kan förväntas anta avtalen eftersom medlemsstaterna kan behöva ändra sin lagstiftning . 16.3.1 Människohandel, sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi Arbetet mot människohandel var en av de högst prioriterade frågorna för regeringen under ordförandeskap i rådet under det första halv- . antogs ett rambeslut om bekämpande av män- niskohandel, med minimikrav på medlemsstaternas straffrättsliga lagstift- ning. godkände rambeslutet (bet. 2001/02: JuU28, rskr. 2001/02:219). Rambeslutet antogs därefter av rådet den 19 (rambeslut /629/RIF). handel för dels arbetskraftsexploatering, dels sexuell exploatering. behandlar bland annat definitioner av straffbar människohandel, lägsta maximistraff och vad som ska anses utgöra försvårande omständigheter, ansvar och påföljder för juridiska personer, jurisdiktion och brottsoffer. Medlemsstaterna ska före ha vidtagit de åtgärder som är nödvändiga för att följa rambeslutet. En proposition med förslag till bl.a. lagändringar som krävs för att ska uppfylla åtagandena i rambeslutet beräknas kunna lämnas till . slagna lagändringarna föreslås träda i kraft . antogs inom EU ett rambeslut om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi. bl.a. bestämmelser om vad som ska vara straffbart sexuellt utnyttjande av barn och straffbara förfaranden med barnpornografi samt vilka straff- rättsliga påföljder som dessa gärningar ska kunna leda till. föreslog i en proposition att skulle godkänna rambeslutet om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi (prop. 2003/04:12), vilket skedde 2003 (bet. 2003/04:JuU9, rskr. 2003/04:108). Regeringen har för avsikt att lämna en proposition till med förslag till de lagändringar som bedöms krävas för att svensk lagstiftning fullt ut ska uppfylla rambeslutets bestämmelser. Vid rådsmötet antogs ett direktiv (2002/90/EG) och ett rambeslut (2002/946/RIF) i syfte att förstärka kampen mot olaglig invandring och människosmuggling. Avsikten med direktivet och rambe- slutet är att vidareutveckla och att fastställa effek- tiva straffrättsliga påföljder för människosmuggling. vilka handlingar som ska vara förbjudna medan rambeslutet innehåller bestämmelser om vilka påföljder som ska kunna dömas ut. 2003/04:60 innehåller rambeslutet bestämmelser om domsrätt, utlämning och åtal. överlämnades proposition Människosmuggling och tids- begränsat uppehållstillstånd för målsägande och vittnen, m.m. (prop. 2003/4:35) till . I propositionen föreslås att vissa straffbestäm- melser i utlänningslagen (1989:529) skärps för att uppfylla kraven i direktivet och rambeslutet. Bland annat föreslås att maximistraffet för grovt brott när det gäller människosmuggling ska skärpas till sex års Lagändringarna föreslås träda i kraft . Rambeslut /80/RIF om skydd för miljön genom strafflagstiftning, som antogs , syftar till att komplettera konvention på samma område . Enligt rambeslutet ska, som framgår av faktapromemorian EUM2000/537/R, medlemsstaterna åta sig att kriminalisera allvarliga former av överträdelser av miljölagstiftningen och förse dem med effektiva, proportionella och avskräckande påföljder. Dessutom innehåller rambeslutet bestämmelser om domsrätt och Regeringen har gjort den bedömningen att svensk lagstiftning upp- fyller rambeslutets krav och att några lagstiftningsåtgärder därför inte Vid rådsmötet antogs rambeslut /475/RIF om bekämpande av terrorism. Rambeslutet är den första internationella över- enskommelse som innehåller en definition av vilka gärningar som ska anses utgöra terroristbrott. Förutom en definition av terroristbrott innehåller rambeslutet bestäm- melser om vilka straff som ska kunna dömas ut för sådana brott. över innehåller det bl.a. bestämmelser om ansvar och påföljder för juri- diska personer, jurisdiktion, utlämning och åtal samt skydd och stöd till Propositionen Straffansvar för terroristbrott (prop. 2002/03:38) läm- I propositionen föreslås en ny lag om straff för terroristbrott. Lagen (2003:148) om straff för terroristbrott trädde i kraft (bet. 2002/03:JuU12, rskr. 2002/03:148). Lagen innehåller bestämmelser för att genomföra rambeslutet. Kommissionen presenterade ett förslag till rambeslut om mi- nimibestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotika- handel (KOM (2001) 259 slutlig). Förslaget har förhandlats i arbets- gruppen Materiell straffrätt men man har också konsulterat den pelar- övergripande horisontella narkotikagruppen. handlingar som ska anses utgöra olaglig narkotikahandel respektive olaglig handel med s.k. prekursorer och därmed vara straffbara i samtliga Skr. 2003/04:60 medlemsstater samt vilka straff som dessa brott ska kunna leda till. slaget innehåller också bestämmelser om ansvar och påföljder för juri- diska personer, jurisdiktion och åtal. Vid rådsmötet för rättsliga och inrikes frågor träffade EU:s justitieministrar en politisk överenskommelse om rambeslutets innehåll. upplyste ordförandeskapet att en ny konsultation med ska äga rum innan rambeslutet kan antas. En proposition med förslag att ska godkänna rambeslutet lämnas . 16.3.6 Rasism och främlingsfientlighet Ett förslag till rambeslut om bekämpande av rasism och främlingsfient- lighet fortsatte att förhandlas efter att en politisk överens- kommelse inte kunnat nås av rådet . Inte heller vid ett möte uppnåddes en överenskommelse. Något förhand- lingsarbete har därefter i princip inte skett. Förslaget lades fram av kommissionen (KOM (2001) 664 slutlig). Som framgår av faktapromemoria 2001/02: FPM45 föreslås bestämmelser om vilka rasistiska och främlingsfientliga handlingar som ska vara straffbara. Vidare föreslås bestämmelser om påföljder och om rasistiska och främlingsfientliga motiv. Förslaget innehåller också regler om ansvar och påföljder för juridiska personer, domsrätt m.m. 16.3.7 Förverkande av av brott presenterade ett förslag till rambeslut om förverk- ande av av egendom som härrör från brott samt hjälpmedel som använts vid brott (2002/C 184/03). Som framgår av faktapromemorian 2001/02:FPM119, ska medlemsstaterna enligt förslaget säkerställa att det blir möjligt att helt eller delvis förverka hjälpmedel och som härrör från brott som kan leda till frihetsberövande , eller egendom vars värde motsvarar sådan . är emellertid att medlemsstaterna ska se till att det blir möjligt att för- verka egendom från personer som dömts för vissa särskilt allvarliga brott även om det inte kan konstateras att egendomen härrör från just det brott personerna dömts för. En politisk överenskommelse nåddes vid rådets Rambeslutet har ännu inte kunnat antas av rådet eftersom flera medlemsstater, däribland , har parlamentariska En proposition med förslag till de lagändringar som bedöms som nödvändiga för att ska uppfylla bestämmel- serna i rambeslutet beräknas kunna lämnas . 16.3.8 Korruption i den privata sektorn Rådet antog ett rambeslut om korruption i den privata sektorn. Rambeslutet bygger i stora delar på en gemensam åtgärd (98/742/RIF) och innehåller bl.a. bestämmelser om kriminalisering av bestickning och mutbrott i den privata sektorn samt påföljder för sådana Rambeslutet, som har presenterats i faktapromemorian Skr. 2003/04:60 2001/02:FPM116, går längre än den gemensamma åtgärden eftersom kri- minaliseringen nu kan begränsas till sådana handlingar som riskerar att skada konkurrensen på den inre marknaden som helhet. Ram- beslutet bedöms inte föranleda några ändringar i svensk lagstiftning. träffade rådet en politisk överenskommelse om innehållet i ett rambeslut om angrepp mot informationssystem. Inför rådsmötet hade regeringen överlämnat en promemoria till (RD 2002/03: 2952). Förslaget till rambeslutet hade presenterats av kommissionen (KOM (2002) 173 slutlig) och behandlats i faktapromemorian 2001/02:FPM110. Rambeslutet innehåller bestämmelser om vilka handlingar som ska vara straffbelagda som angrepp mot informationssystem och vilka på- följder dessa brott ska kunna leda till. Dessutom finns bestämmelser om bl.a. ansvar och påföljder för juridiska personer, domsrätt och informa- Rambeslutet överensstämmer i huvudsak med motsvarande bestämmelser i konvention om IT-relaterad brottslighet. Inom utarbetas en departementspromemoria med förslag till de lagändringar som bedöms nödvändiga för att ska uppfylla åtagandena i rambeslutet och konventionen. 16.3.10 Handel med mänskliga organ presenterade ett förslag till rambeslut om förebyggande och bekämpande av olaglig handel med mänskliga organ och vävnader. Som framgår av faktapromemorian 2002/03:FPM58 innehåller förslaget bestämmelser om vilka former av handel med organ som bör behandlas som straffbara handlingar i medlemsstaterna jämte påföljder samt sedvanliga bestämmelser om ansvar och påföljder för juridiska personer Efter att flera medlemsstater ifrågasatt behovet av ett rambeslut på området har förslaget därefter inte varit föremål för diskussioner i arbetsgruppen. 16.3.11 Tillämpningen av ne bis in idem-principen presenterade ett förslag till rambeslut om tillämp- ningen av ne bis in idem-principen, dvs. den inom straffrätten grund- läggande principen om att ingen ska åtalas eller dömas två gånger för Som framgår av faktapromemorian 2002/03: FPM59 finns bestämmelser på området , men förslaget syftar till att principen ska få en utökad tillämpning genom ett djupare samarbete Förhandlingarna om rambeslutet har pågått hela året och har visat sig vara svårgenomförda eftersom medlemsstaterna varit oense bl.a. om tillämpningsområdet för rambeslutet, vilka undantag till principen som ska få gälla och mervärdet med rambeslutet. handlingarna förväntas dock återupptas . 16.3.12 Rambeslut om fartygsförorening Kommissionen presenterade förslag till ett direktiv, Europa- parlamentets och rådets direktiv om föroreningar orsakade av fartyg och införande av påföljder, inbegripet brottspåföljder, för föroreningsbrott, och till ett rambeslut, Rådets rambeslut om förstärkning av det straffrättsliga regelverket för bestraffning av föroreningar orakade av far- Direktivet syftar till att införliva de internationella normerna för för- oreningar orsakade av fartyg i gemenskapslagstiftningen och se till att de ansvariga för olagliga utsläpp omfattas av lämpliga påföljder. går av faktapromemorian 2002/03:FPM95 syftar rambeslutet till att komplettera direktivet med bestämmelser om strafflatituder och brotts- Eftersom det inte finns någon rättslig grund i den första pe- laren (dvs. genom ett direktiv) att ålägga medlemsstaterna att införa straffrättsliga påföljder har förhandlingarna till viss del gått ut på att föra över alla bestämmelser med straffrättslig anknytning från direktivet till Rambeslutet behandlas i rådsarbetsgruppen för materiell straffrätten medan direktivet behandlas i transportarbetsgruppen (sjöfart). Arbetet med båda rättsakterna kommer att fortsätta under det irländska Europol är Europeiska unionens polisbyrå för bekämpning av organi- serad, internationell kriminalitet av allvarligt slag. Högkvarteret ligger i i . Europols främsta uppgift är att vara ett kriminal- underrättelseorgan för medlemsländernas polis- och tullmyndigheter och att biträda medlemsstaterna operativa analyser, strategiska rapporter samt annat expertstöd. I varje medlemsland finns en nationell enhet som för- bindelselänk till Europol. Varje medlemsland har sänt sambandsmän till högkvarteret. har utökat antalet polissambandsmän till två. Som tidigare finns en svensk tullsambandsman. Frågor som särskilt uppmärksammats är hur Europol bäst kan bidra till den operativa verksamheten i medlemslän- derna och vikten av att sprida kunskap om Europol. Vidare har året präg- lats av förberedelser för utvidgningen av EU och Europols deltagande i gemensamma utredningsgrupper. Avtal om samarbete med ytterligare tredjeländer har ingåtts och avtal finns nu mellan Europol och ett tjugotal tredjeländer samt . Arbetet med att färdigställa den tredje delen av Europols informationssystem, det s.k. informationsregistret, har ännu inte slutförts. Det har ställts i utsikt att registret ska kunna tas i bruk . Rådet antog vid sitt möte en akt om utarbetande av ett protokoll med ändringar av Europolkonventio- nen (2004/C 2/01) Det rör sig bl.a. om frågor om Europols målsättning, samarbete med nationella polismyndigheter, behandling av och tillgång till information, demokratisk kontroll, analysverksamhet, samarbetet med tredje länder, allmänhetens tillgång till Europols dokument samt samar- Skr. 2003/04:60 bete med Eurojust. I arbetsgruppen för polissamarbete behandlas alla de olika frågor som faller under polissamarbete i EU med undantag för narkotikabekämp- ning. En rådsresolution om säkerheten vid fotbollsmatcher antogs i mi- nisterrådet (2003/C 281/03). Ett förslag till råds- resolution om säkerheten i samband med internationella evenemang för- väntas antas i ministerrådet . Inom ramen för EU:s polissamarbete lades, liksom föregående år, stor vikt vid olika åtgärder mot terrorism. Ytterligare steg togs för att för- bättra informationsutbyte och koordinering. Terrorismsamarbetsgruppens arbete med att ta fram hotbildsanalyser och situationsrapporter har fort- satt . På initiativ från det italienska ordförandeskapet inleddes ett projekt om multinationella ad hoc-grupper för utbyte av information av terrorister. En första uppgift blir att göra en sammanställa en översikt av gällande regler och lagar om informationsutbyte och arbetsmetoder i de olika medlemsstaterna. I förlängningen ska också en sorts handbok och mall för upprättande av avtal om samarbete arbetas fram. Samarbetet bygger i grunden på frivillighet och varje land delar i samarbetet endast i den utsträckning det är förenligt med den nationella lagstiftningen. 16.4.4 Schengen och övriga gränskontrollfrågor drevs arbetet med frågor och initiativ som i många fall påbör- jats under föregående år, bl.a. arbetet med och anslutning till delar av . rikets deltagande godkändes av rådet 2001 och deltagande och anslutning till Schen- gens informationssystem (SIS) kommer sannolikt att ske Arbetet med nästa generation av Schengens informationssystem SIS II fortskred genom kommissionens arbete med att ta fram en ny Upphandlingen inleddes under slutet av året. att systemet ska vara färdigt och att EU:s nya medlems- stater ska kunna anslutas därefter. Inom ramen för Schengens utvärde- ringsgrupp har besök gjorts i och för att utvärdera efter- En sammanställning av bästa metoder och rekommendationer gjordes för viseringshantering och Arbetet med att fördjupa samarbetet kring personkontrollen vid EU:s yttre gränser fortsatte . Den handlingsplan för EU:s yttre gränser som antogs vid rådet för rättsliga och inrikes frågor den 13 har genomförts i stora delar. Vid toppmötet i av- rapporterades genomförandet av handlingsplanen och statscheferna upp- Skr. 2003/04:60 manade kommissionen att se över möjligheterna att inrätta nya institu- strukturer för att effektivisera medlemsstaternas gränssamarbete. Som ett resultat härav presenterade kommissionen ett förslag till inrättande av en gemensam byrå med uppgift att förbättra samordningen av medlemsländernas praktiska gränssamarbete. Rådet för rättsliga och inrikes frågor enades om huvuddragen i förslaget och angav som målsättning att byrån ska kunna inleda sin verksamhet . Rådet fastslog i en resolution att det behövs en strategi för tullsamarbetet i syfte att klargöra tullförvaltningarnas framtida roll i den tredje pelaren (2003/C 247/01). Själva strategin läggs fast i ett mer detaljerat dokument. En handlingsplan för det praktiska genomförandet av strategin kompletterar bilden. Tullinformationssystemet (TIS) sattes i drift . TIS avser att underlätta informationsutbytet mellan EU-länderna så att efter- levnaden av tullbestämmelserna kan förbättras. Rådet beslutade om ett tilläggsprotokoll till TIS-konven- tionen som inrättar ett gemensamt utredningsregister (). underlättar för behöriga myndigheter i ett EU-land att få kännedom om sådana tullutredningar av grova överträdelser av nationell lagstiftning som företas i en annan medlemsstat så att de kan utbyta närmare upplys- ningar och vid behov samordna utredningar sinsemellan. (2003/C 139/01) 17 Visering, asyl, invandring och annan politik som rör fri rörlighet för personer