prop · GR03100 · 2004-04-15 00:00:00 — Sänkt skattesats för hyreshus, bostadsdel 1989/90 från 1,2 till -0,2 Återinförd omräkning för hyreshus, bostadsdel och småhus Hyreshus, bostadsdel, sänkt skattesats från 1,5 till 1,3 till 1,2 till -0,8 -0,4 -4,0 Småhus, sänkt skattesats från 1,5 till -5,8 Begränsningsregel fastighetsskatt, nytt taxeringsförfarande -0,2 -0,4 -0,3 Sänkt skattesats, markvärde för vattenkraft från 2,21 till -1,2 Övriga skatter på kapital -0,7 -1,8 -0,3 Höjd kapitalvinstskatt för privatbostäder från Höjda fribelopp för förmögenhetsskatt -2,2 -1,8 Slopad arvsskatt mellan makar -0,3 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,1 Förändrad skatt på diesel -1,0 Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror -1,1 -1,9 -1,2 Sänkt skatt på vissa byggtjänster -0,1 -1,2 Sänkt mervärdesskattesats för personbefordran från -1,0 Sänkt mervärdesskattesats på böcker och tidskrifter från -1,3 Förändrad vägtrafikskatt samt slopad försäljningsskatt på lätta lastbilar m.m. -0,1 -0,1 Tobaksskatt, höjd skatt på lågpriscigaretter Sänkt skatt på vin -0,6 -13,2 -7,2 -20,6 -23,7 -13,2 -7,2 -20,6 -23,7 Beloppen visar den årligt tillkommande intäkts- förändringen till följd av ändrade skatteregler. Det är viktigt att understryka att de redovisade beloppen avser periodiserade bruttoeffekter, dvs. storleken på den initiala skatteändringen. Netto- effekter beaktar även indirekta effekter på offen- tliga utgifter och andra skattebaser via föränd- ringar i löner, priser och bolagsvinster. Effekt- erna på de kassamässiga inkomsterna är i regel mindre införandeåret eftersom bl.a. uppbörds- förskjutningar och jämkningar då måste beaktas. I budgetpropositionen föreslog rege- ringen en skatteväxling med en höjning av ener- giskatten och en motsvarande sänkning av skatt på arbete. Enligt överenskommelse mellan rege- ringen och samarbetspartierna skall den gröna skatteväxlingen utökas och 2006 med 4 res- pektive . Någon överenskom- melse om hur den utökade skatteväxlingen skall utformas finns ännu inte. har växlingen därför beräkningstekniskt lagts in med samma profil som skatteväxlingen 2004. 5.3.4Osäkerhetskällor som påverkar skatteprognoserna Den osäkerhet som finns i alla prognoser kan specifikt för skatteprognoser hänföras till två faktorer, dels bedömningen av den underliggan- de skattebasens storlek, dels bedömningen av dess utvecklingstakt. Till följd av avdrag, gräns- värden, etc. skiljer sig skattebaser ofta från det i ekonomisk mening relevanta underlaget. För- mögenhetsskattepliktiga tillgångar tas exempel- vis upp till olika andelar av marknadsvärdet. Skatternas utvecklingstakt skall bl.a. bedömas i förhållande till den ekonomiska utvecklingen. Således kommer tillförlitligheten i skatteprog- nosen att påverkas både av noggrannheten i ut- gångsläget och möjligheten att bedöma skatter- nas samvariation med makroekonomin. På kort sikt ligger osäkerheten i prognosen främst i bedömningen av bolagsskatter och av hushållens skatt på kapitalvinster. På är det däremot främst prognosen avseende skatt på arbete som svarar för osäkerheten, vilket för- av dess stora andel av de totala skatterna. När det gäller prognosen för skatt på arbete är utvecklingen av antal arbetade timmar och tim- lön en osäkerhetskälla. En ökning av lönesum- man ökar skatteunderlaget med ca och skatterna på arbete (inkomstskatt och arbetsgivaravgifter) med . För konsumtionsbaserade skatter gäller som tumregel att om hushållens konsumtionsutgifter förändras leder det till förändrade momsintäkter med ca . Därutöver påverkas skatte- intäkterna av konsumtionens sammansättning eftersom uttaget av indirekta skatter på kon- sumtion skiljer sig åt för olika varugrupper. I tabell 5.9 redovisas de totala skatteintäkterna för perioden 19992006. Skatteintäkterna har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och makroekonomiska förutsättningar i form av timlön, sysselsättning, inflation m.m. överensstämmer denna redovisning med hur NR redovisar skatterna. De skatter som NR redo- visar i offentlig sektor är något lägre än de totala skatterna. I NR redovisas nämligen inte den del av mervärdesskatten och tullinkomsterna som ingår i avgiften till EU som transaktioner i den offentliga sektorn utan som en skatt till EU. I samband med att NR övergick till att redovisa skatterna periodiserat (se avsnitt 5.2) beslutades även att anstånd som medges för omprövningar av slutlig skatt skall påverka redovisningen av skatterna. Anstånd medges i regel för skatter där den skattskyldige och skattemyndigheten har olika uppfattning och där beslutet kommer att avgöras i en rättslig prövning. Ändringen innebär att NR inte kommer att redovisa intäkten förrän den är definitivt fastställd. Beslutet att låta anstånden påverka de totala skatteintäkterna motiverades med att utfallen av omprövningarna är osäkra och om hänsyn inte tas till osäkerheten finns det risk att skatteintäkterna och därmed det finansiella sparandet överskattas. För att få jämförbarhet med prognosen över de periodiserade skatterna som redovisades i budgetpropositionen har en proforma- redovisning gjorts av den då redovisade prog- nosen. I tabell 5.10 framgår prognosen till bud- getpropositionen, prognosen till budgetpropo- sitionen proformaredovisad samt den nu aktuella prognosen för åren 20012006. Tabell 5.9 Totala skatteintäkter 19992006 -4,0 -18,9 -36,4 -59,4 -56,9 -60,5 -64,6 -68,3 -6,0 -5,9 -6,2 -8,1 -8,4 -8,7 -9,0 -9,3 Skatt på avkastning och vinster Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övrig skatter på energi och miljö Restförda skatter, nedsättningar m.m. -0,2 -3,1 -5,0 -5,2 -7,3 -5,9 -6,1 -6,4 -6,6 Samtliga jämförelser mot budgetpropositionen är gjorda mot den proformaredovisade prog- nosen. Tabell 5.10 Skatteintäkter 20012006, skillnader jämfört med BP2004 och BP2004 proformaredovisad Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Skatt på arbete utgör av de totala skatteintäkterna. Utvecklingen av skatterna beror utöver utvecklingen av underlagen även på förändringar i regelsystemen. beräknas skatteintäkterna öka med eller . Den genomsnittliga ökningen uppgår till . Utvecklingen och differenser mot bud- getpropositionen redovisas i tabell 5.11. Tabell 5.11 Skatt på arbete 20022006 Miljarder kronor och procentuell utvecklingstakt -59,4 -56,9 -60,5 -64,6 -68,3 -8,1 -8,4 -8,7 -9,0 -9,3 -1,3 -3,8 -5,9 -9,7 -10,6 -0,2 -3,7 -3,8 -5,0 -5,0 -1,1 -0,1 -2,0 -4,7 -5,7 -0,7 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Jämfört med budgetpropositionen har intäkterna reviderats ned med mellan 3,8 och för åren 20032006. Skattskyldigheten skiljer sig åt mellan olika skatter, varför skatt på arbete delas upp i direkta och indirekta skatter. Vilka skatter som redo- visas under direkta respektive indirekta skatter framgår av tabell 5.11. Löner och andra ersätt- ningar för arbete är skattebas både för direkta och indirekta skatter medan transfererings- inkomster, som sjuk- och föräldraersättning, arbetslöshetsersättning och pensioner endast är underlag för direkt beskattning. För de direkta skatterna kan ytterligare en distinktion göras. Det är endast pensionsgrundande inkomster som utgör skatteunderlag för allmän pensions- avgift, vilket innebär att allmän pensionsavgift inte tas ut på pensioner. Till skillnad vad som är fallet i många andra länder inkomstbeskattas i stort sett de svenska hushållens samtliga ersättningar för arbete. I tas arbetsgivaravgifter dessutom ut på lön till anställda i statlig och sektor. Bruttoredovisningen syftar till att skapa neutralitet mellan privat och offentlig produk- tion, som den innebär en ökad trans- parans vid jämförelser av utgifter inom olika utgiftsområden. Dessvärre blir det svårare att se hur ekonomin utvecklas genom att endast analysera hur skatterna utvecklas. En ökning av skatteintäkterna från arbete påverkar de offentliga finanserna olika beroende på om sysselsättningen ökar (minskar) i offentlig eller i privat sektor. Vid en analys av hur skatterna utvecklas över tiden är det således viktigt att veta i vilken sektor som skattebasen ökar. Diagram 5.1 Löner i privat och offentlig sektor I diagram 5.1 visas den årliga utvecklingen av ut- betalda löner i offentlig och privat sektor. Ut- vecklingstakten i den privata sektorn låg mellan 2001 för att 2002 och 2003 minska till mellan . har utvecklingstakten för löneutbetalningarna i offentlig sektor visat en uppåtgående trend. Andelen löneersättningar från privat sektor var som högst 2001 då den uppgick till . I det preliminära utfallet har andelen minskat till . Allt annat lika innebär en ökning av andelen i privat sektor med en procentenhet att de offentliga finanserna stärks med i storleksordningen . Diagram 5.3 Sjukpenning och arbetslöshetsersättning Diagram 5.2 Utveckling av löner och andra ersättningar Utvecklingen av de direkta skatterna är även beroende av skattepliktiga transfereringar. Diagram 5.2 visar hur löner, sjukpenning, arbets- löshetsersättningar och pensioner utvecklats . var utvecklingstakten högre för löner än för pensioner och övriga transfereringar. beror emellertid detta på den relativt höga ökningstakten för löner i offentlig sektor. Utvecklingen för övriga transfereringar beror framför allt på att sjukpenning ökat. Diagram 5.3 visar samvariationen mellan ut- vecklingstakterna för sjukpenning och arbets- löshetsersättning. Av diagrammet framgår att uppgångar i sjukpenningen i regel motsvaras av nedgångar i arbetslöshetsersättningen och om- vänt. Tidsserien inkluderar även effekter av de regeländringar som skett . Till de viktigare ändringarna hör sänkt ersättningsnivå och arbetsgivarinträde 1997, återgång till tvåveckorsinträde 1998 samt införandet av treveckorsinträde 2003. Direkt skatt på arbete utgör av offentliga sektorns skatteintäkter. Under prog- nosperioden beräknas de direkta skatterna öka med eller . Den genomsnittliga utvecklingen är . Tabell 5.12 Skattepliktiga inkomster 20022006 Miljarder kronor och procent Andel av totala inkomster I tabell 5.12 redovisas hur skattepliktiga inkom- ster fördelar sig . An- delarna är relativt stabila även om viss variation förekommer mellan åren. De ökade utbetalningarna av transfereringar (arbetslöshet, sjukdom, pensioner m.m.) och den minskande sysselsättningen framträder relativt tydligt 2003 då löneandelen sjunker som transfereringarna ökar i ungefär samma omfattning. Trots en antagen åter- hämtning av konjunkturen beräknas löneandelen fortfarande vara 2006. Jämfört med budgetpropositionen har intäk- terna från direkt skatt på arbete reviderats ned med mellan 3,7 och . beräknas den kommunala skatten öka med eller med i genomsnitt . I tabell 5.13 redovisas utvecklingen av kom- munernas skatteunderlag för inkomståren 2002 2006. Tabell 5.13 Förändring av kommunernas skatteunderlag 20022006 Kommunernas skatteunderlag beräknas 2004 öka jämfört med . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är utvecklingen något svagare, vilket framför allt förklaras av att utvecklingstakten för utbetalda löner beräknas bli lägre . Även reviderade transfereringar (inkl. pensioner) har betydelse. Tabell 5.14 visar den underliggande utveck- lingen av kommunskatterna efter korrigering för regeländringar och utdebitering. Tabell 5.14 Faktisk och underliggande utveckling av skatt 20022006 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Den årliga förändringen varierar . Både de genomförda regeländringarna 2002, ut- debiteringshöjningarna 2003 och 2004 samt pensionsomläggningen 2003 ökar kommunernas skatteintäkter. Bortsett från är den underliggande utvecklingen av kommun- skatterna jämn. Den relativt svaga underliggande utvecklingen är i stort hänförlig till den svaga arbetsmarknaden detta år. De senaste årens ändrade skatteregler har haft stor inverkan på de kommunala skatteintäkterna. Det skall dock påpekas att regeländringarna inklusive pensionsomläggningen inte påverkar kommunernas finanser, då intäktsförändringen regleras via det generella statsbidraget på stats- budgetens utgiftssida. Nivån på intäkterna är även beroende av den kommunala utdebiteringen. var medelutdebiteringen för kommunerna och för landstingen, dvs. Den kommunala medelutdebiteringen uppgår därmed till , vilket innebär en ökning . I tabell 5.15 redovisas medelutdebitering för åren 20002004. antas medel- utdebiteringen vara oförändrad. Anm.: Uppgifterna avser den viktade genomsnittliga utdebiteringen, exklusive kyrkoavgift och begravningsavgift. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen blev skatteintäkterna lägre för . har prognosen justerats ned med 2,7 mil- jarder kronor, vilket huvudsakligen beror på den samlade effekten av att pensionsomläggningen överskattades i budgetpropositionen, samt att utvecklingen av de beskattningsbara transfere- ringarna underskattades. Prognosjusteringen påverkar även följande år. har prognosen justerats ned med . I budgetpropositionen antogs att medelutdebiteringen skulle öka med . Den faktiska höjningen blev emellertid , vilket motsvarar . Jämfört med budgetpropositionen har ökningen av lönesumman justerats ned, vilket motverkar höjningen av utdebiteringen. I kombination med effekterna förklarar ovanstående ned- justeringen av kommunskatterna. blir det fasta beloppet om åter en statlig inkomstskatt vilket höjer nivån med 2005 och 2006. I övrigt följer prognosen lönesummeförändringen och förändringen av skiktgränserna. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen har prognosen reviderats ned med mellan 0,9 och åren 2003 2006, vilket huvudsakligen förklaras av en ändrad inkomstfördelning 2002. Under 20022006 beräknas skattereduktionerna öka med eller med i genom- snitt . minskar skattereduktionerna med . Minskningen förklaras bl.a. av att skattereduktionen för låg- och medelinkomst- tagare ersattes med ett högre grundavdrag , vilket innebar att skattereduktionerna minskade med . Skattereduktionen för allmän pensionsavgift (som i huvudsak följer löneutvecklingen) ökade dock med , vilket därmed hade en motverkande effekt. I tabell 5.16 redovisas skattereduktionerna åren 20022006. Tabell 5.16 Skattereduktioner 20022006 Låg- och medelinkomst. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . I denna proposition aviseras införandet av en skattereduktion för byggnadsarbeten. Reduk- tionen skall omfatta arbeten utförda till och med . Reduktionen beräknas uppgå till 0,6 res- pektive . Se avsnitt 5.3.2. Enligt en överenskommelse i budgetpropo- sitionen mellan regeringen och sam- arbetspartierna skall den gröna skatteväxlingen fortsätta 2005 och 2006. Beräkningstekniskt är den sänkta skatten på arbete inlagd som en skattereduktion, vilket förklarar ökningen av reduktionen 2005 och 2006. Indirekt skatt på arbete utgör av de totala skatterna. Den största delen av de indirekta skatterna är arbetsgivaravgifter, som utgör . Övriga intäkter är egenavgifter, särskild löneskatt och premieskatt på grupplivförsäkringar. De indirekta skatterna följer huvudsakligen förändringen av den utbetalda lönesumman. beräknas arbetsgivar- avgifterna öka med , eller med i genomsnitt . I budget- propositionen föreslog regeringen, som en del av den gröna skatteväxlingen, att den allmänna löneavgiften skulle sänkas 2004. Sänkningen innebär att intäkterna beräknas bli lägre. kom regeringen och samarbetspartierna överens om en fortsatt grön skatteväxling. Beräkningstekniskt har denna växling lagts in med samma profil som växlingen 2004. Eftersom utformningen av skatteväxlingen inte är specificerad har endast nettobeloppen av sänkningen lagts in . Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen har intäkterna åren 20032006 reviderats ned med mellan 0,4 och . Revideringen förklaras till största delen av den lägre lönesumman. Skatt på kapital delas in i skatt på avkastning och vinster samt skatt på egendom. Över tiden utvecklas skatt på avkastning och vinster mycket ojämnt. Skatt på egendom, där skattebasen baseras på värdet av tillgången, utvecklas däremot förhållandevis jämnt. I tabell 5.17 redovisas de beräknade skatte- intäkterna för åren 20022006, samt skillnaden i förhållande till prognosen i budgetpropositionen . Skatt på kapital beräknas öka med i genomsnitt under 20032006. Jämfört med prognosen till budgetpropo- sitionen blev utfallet lägre , främst till följd av det låga utfallet för bolagsvinsterna. Tabell 5.17 Skatt på kapital 20022006 Miljarder kronor och procentuell utveckling Skatt på kapital, -8,0 -7,3 -7,3 -9,3 -10,8 -7,9 -7,0 -6,9 -8,9 -10,4 -0,1 -0,3 -0,4 -0,5 -0,4 -14,8 -15,2 -12,0 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Skatt på avkastning och vinster Skatt på kapital, hushåll Hushållens skatt på kapital utgörs av nettot av skatt på inkomsträntor, utdelningar och kapital- vinster samt skattereduktion för utgiftsräntor m.m. beräknas skatterna öka med till , beroende bland annat på förväntat högre kapital- vinster. Utvecklingen bedöms vara fortsatt stark för att därefter stabiliseras. En orsak till den förändrade utvecklingstakten är att skatteavdragen för ränteutgifter bedöms öka. Diagram 5.4 Kapitalvinster 19882006 Skatt på kapitalvinster utgör en viktig del av kapitalskatt för hushåll. Prognosen avseende kapitalvinster förklaras av en anpassning till en långsiktig nivå om av BNP. Kapitalvinsternas utveckling för åren 19882006 redovisas i diagram 5.4. Det låga utfallet för hushållens skatt på kapital , i förhållande till prognosen i budget- propositionen , förklaras i huvudsak av låga kapitalvinster och är hänförlig till utveck- lingen på aktiemarknaderna . blev utfallet för bolagens inkomstskatt , vilket är den lägsta nivån . Prognosen på bolagens inkomst- skatt är , vilket är en uppgång . Prognosen återspeglar bland annat den återhämtning som redovisats i boksluten . För innevarande och kom- mande år bedöms ökningstakten bli i genomsnitt . Orsaken till den kraftiga prognosjusteringen i förhållande till prognosen i budget- propositionen är framförallt den kraf- tiga nedgången av bolagsskatterna med 8 mil- jarder kronor. I budgetpropositionen gjordes bedömningen att bolagsskatten skulle minska med . För att förklara skill- naden mellan utfallet och prognosen är det nöd- vändigt att peka på två orsaker, dels antalet regis- trerade bolag till det preliminära taxeringsutfallet , dels återbetalningen av preliminärt debiterad F-skatt. Det sena registreringsläget medförde att det preliminära taxeringsutfallet i praktiken inte gick att använda. Därtill kom de sena återbetalningarna att ge en miss- visande bild av preliminärskatten avseende 2002. Resultat blev att prognosen i budgetpropo- sitionen inte justerades ned i tillräcklig omfatt- ning. Avkastningsskatten bedöms minska till följd av en kombination av generellt sett lägre värdering av aktier och fallande räntor . Den prognoserade uppgången motiveras av en förväntat högre genomsnittlig statslåneränta jämfört med samt en beräknad återhämt- ning på börsen . Uppgången förklaras i huvudsak av antagandet om stigande räntor. Jämfört med prognosen till budgetpropositionen har prognosen justerats ned med 1,3 respektive . Den reviderade prognosen förklaras av att den genomsnittliga statslåneräntan bedöms bli lägre framförallt men även . minskade skatteintäkterna till 3,9 miljar- der kronor, dels till följd av att fribeloppen höj- des till för ensamstående och till för sambeskattade par, dels till följd av lägre värdering av tillgångar på aktiemarknaderna. För prog- noseras förmögenhetsskatten öka till 4,4 miljar- der kronor, vilket är en uppgång . Den starka ökningen förklaras till stor del av högre tillgångspriser på aktier . För perioden 20042006 bedöms ökningstakten bli i genomsnitt . Diagram 5.5 Förmögenhetsskatt 19912002 Miljarder kronor (tv) och antal personer (th) 5.4.4Skatt på konsumtion och insatsvaror Tabell 5.18 Skatt på konsumtion och insatsvaror 2002 2006 Miljarder kronor och procentuell utveckling -0,3 -1,5 -3,2 -4,8 -6,0 -0,3 -0,1 -0,3 -1,5 -2,6 -1,4 -2,9 -3,3 -3,4 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Personer (tusental) Intäkterna från mervärdesskatten uppgick väntas en relativt svag utveckling, beroende bl.a. på en förmodat låg inflationstakt. 2006 antas en något starkare utveckling av in- I diagram 5.6 åskådliggörs mervärdes- skatten uppdelad efter användning 2003. Diagram 5.6 Moms uppdelad efter användning 2003 Diagram 5.5 redovisar utfallet för förmögenhets- skatten åren 19912002. även hur många personer som för respektive år I diagrammet ingår även moms på investeringar och förbrukning i de företag som har undantag från skatteplikt, vilken implicit belastar de tre användningsområdena. Andelarna mellan statens och kommunernas moms i icke skattepliktig verksamhet respektive hushållens moms på privat konsumtion har i det närmaste varit oförändrade . Staten och kommunerna bedriver även skattepliktig verksamhet men denna beläggs, liksom privat näringsverksamhet, med utgående moms vilken i slutändan träffar hushållens konsumtion. En avsikt med EG-lagstiftningen är att varor och tjänster som tillhandahålls för konsumtion inom EG skall beskattas inom EG och att sådana varor och tjänster som tillhandahålls för konsumtion utanför EG inte skall beläggas med mervärdes- skatt inom EG men att ingående mervärdesskatt skall vara avdragsgill. Om och var beskattning skall ske avgörs av vilken typ av vara eller tjänst det gäller och av om köparen är en privatperson eller ett företag. Huvudregeln är att en vara eller tjänst anses tillhandahållen i säljarens land och att eventuell beskattning skall ske där. Det finns dock särskilda bestämmelser för en rad varor och tjänster. Handel med land utanför EG Huvudregeln är att privat konsumtion av varor skall beskattas med den skattesats som gäller i och att tillhandahållande av varor till näringsidkare samt av tjänster anses ske i säljarens land och skall beskattas därefter. Vissa tjänster skall emellertid beskattas i . Om varan säljs på postorder och skickas från ett land utanför EG till skall svensk mervärdes- skatt samt eventuell punktskatt och tull betalas när varan tas genom tullen. Detta gäller oavsett om det är en privatperson eller en näringsidkare som köper varan. Som en följd av den internationella handeln deklareras fyra typer av utgående mervärdes- skatt: utgående moms vid försäljning i , utgående moms på varuförvärv från EG, ut- gående moms på tjänsteförvärv från utlandet, samt tullmoms, vilken främst består av utgående moms på varuförvärv från utlandet. I diagram 5.7 illustreras utvecklingstakten 19992003 för de olika typerna av utgående moms. Diagram 5.7 Dekomponering av utgående moms Tjänsteförvärv från utl. Trots att utvecklingstakterna skiljer sig mycket åt mellan de olika typerna kan ett mönster ur- skiljas med en kraftigare konjunkturell variation för utgående mervärdesskatt på import av varor och tjänster. I diagram 5.8 illustreras utveck- lingstakterna 19992003 för den sammanlagda utgående momsen, den ingående momsen samt för nettot av ingående och utgående moms. Diagram 5.8 Utgående, ingående samt nettomoms Utgående och ingående moms varierar på ett lik- artat sätt med konjunkturen. Utvecklingstakten för nettot av utgående och ingående moms är mer svårtolkad. är mönstret att likna vid kontracykliskt, men det mönstret fram- träder inte 2003. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen beräknas utvecklingstakten för intäkterna under prognosåren bli något lägre. Huvudsakligen beror det på nedreviderade antaganden för konsumtion och investeringar i statlig och sektor samt på en lägre antagen utvecklingstakt för den privata konsum- tionen. Punktskatter är s.k. särskilda konsumtions- skatter. En avsikt med punktskatter är att de ska kompensera de externa kostnader för samhället som uppstår i samband med förbrukningen. De används således för att styra konsumtionen i önskvärd riktning, även om de i många fall har en mer fiskal betydelse. De totala intäkterna från punktskatter uppgick till 2003. Med alkoholskatt avses skatt på sprit, skatt på vin och andra jästa drycker, skatt på mellanklass- produkter samt skatt på öl.