prop · GS031d33 · 2004-09-20 00:00:00 — Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män 2004/05:1 BILAGA 4 Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män Ekonomiska resurser för kvinnor och män i åldern .............................. Tid och sysselsättning............................................................................. Förvärvsarbetstid och tid i hemarbete................................................... Lön och inkomst..................................................................................... Underhåll till barn................................................................................. Stöd vid arbetslöshet............................................................................. Individuell disponibel inkomst ............................................................ Föräldraskapets ekonomiska villkor för kvinnor och män................................ Tid och sysselsättning........................................................................... Lön och inkomst................................................................................... Stöd vid arbetslöshet............................................................................. 2004/05:1 BILAGA 4 Individuell disponibel inkomst ............................................................. Ekonomiska konsekvenser av föräldraskapet ett typfall.................. Marginella förändringar i ekonomiska resurser................................... Mindre ekonomiska resurser för mammor än för pappor .................. Föräldraskapet kostar mammor mer än pappor .................................. Jämn fördelning av arbete nyckelfråga för ekonomiskt oberoende ... 2004/05:1 BILAGA 4 Månadslön och kvinnors lön i procent av mäns lön efter sektor 2003 .............. Månadslön och kvinnors lön i procent av mäns lön efter livscykel 2002 .......... Löneinkomst, arbetsinkomst samt förvärvsinkomst efter livscykel 2002 ........ Förvärvsinkomst efter sysselsättningsgrad 2002................................................ Antal personer med förvärvsinkomst efter livscykel 2002 ................................ Sjukpenning efter livscykel 2002 ......................................................................... Sammansättning av pensionsbelopp till förtidspensionärer 2002 ..................... Pensionsbelopp till förtidspensionärer efter livscykel 2002 .............................. Privat pensionssparande efter livscykel 2002...................................................... Kapitalinkomst netto efter livscykel 2002 .......................................................... Kapitalinkomst netto 2002 .................................................................................. Förmögenhet efter typ av tillgång 2002............................................................. Skatt på inkomst-, kapital-, fastighet och förmögenhet efter livscykel 2002... Sammansättning av individuell disponibel inkomst 2002 .................................. Disponibel inkomst uppdelad på inkomstslag 2002. medelvärden samt kvinnors andelar .................................................................... Ekonomisk standard efter livscykel 2002 ........................................................... Föräldrapenning vid barns födelse efter livscykel 2002 ..................................... Föräldrapenning för vård av barn efter livscykel 2002....................................... 2.3Genomsnittlig föräldrapenning per dag vid födelse/ vård av barn efter 2.4Sammansättning av individuell disponibel inkomst för ensamstående med 2.5Sammansättning av individuell disponibel inkomst för sammanboende med 2.6 Nettoförändring av föräldraskap 1994-2003 ...................................................... 2004/05:1 BILAGA 4 Faktiskt arbetad tid i betalt arbete efter livscykel 2003 Pensionsrätt för personer i åldern 2002................................................. 1.3Privat pensionssparande som andel av disponibel inkomst efter livscykel 2002................................................................................................ Nettotransfereringar till föräldrar 2002................................................................ Disponibel inkomst 2002 efter olika inkomstslag ............................................... Syftet med denna bilaga är att visa fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män i åldern . Vidare görs en särskild belysning av föräldraskapets ekonomiska villkor för mammor och pappor med små barn och äldre barn. I förra årets bilaga visades hur brister i jämställdheten mellan kvinnor och män tar sig ekonomiska uttryck. Kvinnor utför en större andel av det obetalda arbetet än män. En hög grad av obetalt arbete sätter en gräns för omfattningen av betalt arbete. Jämfört med män arbetar kvinnor inom sektorer och yrken där lönenivån är lägre och där deltidstjänster är vanligare. Dessa faktorer är några av skälen till kvinnors lägre inkomst från arbetsmarknaden. Kvinnors lägre inkomst av marknadsarbete reproduceras i socialförsäkrings-, arbetslöshets- och pensionssystemen, eftersom marknadsinkomsten ligger till grund för ersättningen i de olika systemen. har de offentliga välfärdsystemen en utjämnande effekt på skillnaderna i inkomst mellan kvinnor och män. Årets genomgång av ekonomiska resurser visar endast på marginella förändringar jämfört med föregående år. -är löneskillnader mellan kvinnor och män betydande även när hänsyn tas till skillnader i yrkesval och sektorstillhörighet. Kvinnor tjänar i genomsnitt av vad män gör. -har kvinnor ett något lägre arbetsutbud än män. -är deltidsarbete mer vanligt förekommande bland kvinnor än bland män. -är kvinnor som förvärvsarbetar jämnt fördelade mellan privat och offentlig sektor, medan av männen återfinns i privat sektor. -är arbetsmarknaden starkt könssegregerad, kvinnor och män återfinns inom olika yrken och män arbetar oftare inom högre betalda yrken och på högre befattningar än kvinnor. -har kvinnor i samtliga skeden i livet lägre inkomst från marknadsarbete än män. -har kvinnor genomgående lägre ersättning än män i socialförsäkringen, trots att kvinnor i flera fall har en högre nyttjandegrad 2004/05:1 BILAGA 4 och därmed får en större andel av de totalt utbetalda beloppen. -bidrar välfärdssystemen till viss del till att omfördela ekonomiska resurser från män till kvinnor. Detta blir särskilt tydligt när det gäller föräldraskapet. Det finns en risk att dessa väl utbyggda välfärdssystem, vilka till viss del kompenserar kvinnor för förlorad marknadsinkomst, hämmar utvecklingen mot en mer jämställd arbetsmarknad. Vidare bevaras traditionella könsmönster när det gäller obetalt arbete. I ett räkneexempel beräknas ekonomiska konsekvenser av föräldraskapet för en tioårsperiod uppgå till för mamman och för pappan. Dessutom blir pensionsbehållningen för de tio åren till följd av föräldraskapet lägre för kvinnan och lägre för mannen. Den ojämna fördelningen av deltidsarbete mellan mammor och pappor visar sig därmed ha större ekonomiska konsekvenser än fördelningen av ledighet i samband med barns födelse. Den lagstadgade rätten till deltidsarbete utnyttjas nästan inte alls av män, vilket gör att den riskerar att konservera rådande strukturer på arbetsmarknaden. Detta innebär att kvinnan betalar ett högre ekonomiskt pris för sitt föräldraskap än mannen. 1Ekonomiska resurser för kvinnor och män i åldern 2064 år Redovisningen i denna bilaga omfattar inkomst från marknadsarbete i form av lön och företagarinkomst, ersättning och bidrag från socialförsäkringssystemen och från arbetslöshetsförsäkringen samt inkomst av kapital. De flesta ekonomiska uppgifterna avser och har hämtats från () undersökning av hushållens ekonomi (HEK). När data avser ett annat år anges detta. Redovisningen följer den struktur som introducerades , men utgår mer konsekvent från uppgifter om kvinnors och mäns ekonomiska situation sett över hela livscykeln. Avsikten är att tydligare fokusera på de skilda aspekter som i ekonomiskt hänseende påverkar hushåll av olika sammansättning. 2004/05:1 BILAGA 4 minst har förekomsten av barn i olika åldrar en signifikant betydelse för såväl ensamståendes som sammanboendes ekonomiska villkor. Grupperingen görs efter det yngsta barnet i hushållet. Kvinnor och män med barn i åldern benämns småbarnsförälder. Personer med det yngsta barnet i åldern benämns storbarnsförälder. Personer utan hemmavarande barn grupperas i två åldersklasser. I kapitel 2 analyseras föräldraskapets ekonomiska villkor och konsekvenser för kvinnor och män. Förvärvsarbete är den största inkomstkällan för både kvinnor och män. Detta arbete är grunden för ersättning i socialförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen och för framtida pensioner. Löneskillnader på arbetsmarknaden reproduceras i ersättningssystemen och pensionen. Oavlönat arbete ger ingen inkomst eller pensionsrätt i pensionssystemet, men bidrar avsevärt till hushållens välfärd. Undantag är det nya pensionssystemets pensionsrätt för barnår, studier, plikttjänst och ålderspensionsavgift vid socialförsäkringsersättningar. Månadslön och löneskillnader mellan kvinnor och män redovisas för hela arbetsmarknaden och efter sektor. Inkomsten innehåller inte bara lön, utan även företagarinkomst och ersättning från socialförsäkring eller arbetslöshetsförsäkring. Genom att visa tre olika inkomstbegrepp framkommer tydligt att inkomstrelationerna mellan kvinnor och män beror på vilket begrepp som används. Socialförsäkringarnas effekter på kvinnors och mäns inkomst utvecklas närmare. Även pensionsgrundande inkomst som underlag för intjänad pensionsrätt och förekomsten av privat pensionssparande tas upp liksom stöd vid arbetslöshet. Kort redovisas sedan överskott och underskott av kapital samt förmögenhet och skatter innan uppgifter om disponibel inkomst sammanfattar hela inkomststrukturen. 1.1.1Förvärvsarbetstid och tid i hemarbete Förvärvsarbete redovisas löpande i ekonomisk statistik som betalt arbete. Enligt Arbetskraftsundersökningen () utfördes förvärvsarbete på marknaden av kvinnor och män i åldern . Av dessa timmar svarade kvinnor för och män för . Av de förvärvsarbetande arbetar två tredjedelar av kvinnorna och av männen heltid. Kvinnor arbetar deltid i alla familjesituationer i betydligt större omfattning än män i motsvarande situation. Den genomsnittliga faktiska förvärvsarbetstiden var för kvinnor och för män. Det är större skillnad i arbetstid mellan könen bland sammanboende än bland ensamstående i alla kategorier. Diagram 1.1 Faktiskt arbetad tid i betalt arbete efter livscykel 2003 Källa: , SCB Det obetalda arbetets fördelning på olika aktiviteter framgår av tidsanvändningsundersökningar. Enligt den senast genomförda, 2000/01, uppgick tiden för hemarbete till , vilket är av samma omfattning som det betalda arbetet. Fördelningen mellan kvinnor och män var emellertid den omvända kvinnor utförde och män av det obetalda arbetet. var nästan 2 miljoner kvinnor och drygt 2,1 miljoner män sysselsatta. Det motsvarar av kvinnorna och av männen i befolkningen . Den öppna arbetslösheten var för kvinnor och för män. Kvinnors arbetskraftsdeltagande är bland de högsta i världen kvinnor och män. En mängd av de tjänster som i utförs i betalt marknadsarbete utförs i länder utanför obetalt av företrädesvis kvinnor. är arbetsmarknaden starkt könsuppdelad. Fördelningen av kvinnor och män på olika näringsgrenar är ojämn. Kvinnor fördelar sig till hälften på privat och till hälften på offentlig sektor, medan män till arbetar inom den privata sektorn. Kommun- och landstingssektorerna är starkt kvinnodominerade med anställda kvinnor. Den statliga sektorn är att beteckna som könsmässigt jämnt fördelad och den privata sektorn har en övervikt av män. Förutom en horisontell uppdelning på kvinnor och män inom olika sektorer och yrken, finns en vertikal uppdelning av kvinnor och män inom respektive sektor, där män i större utsträckning än kvinnor finns på högre befattningar, vilket även syns i lönestatistiken. Månadslön för kvinnor och män i olika sektorer redovisas i tabell 1.1. Uppgifterna avser heltids- och deltidsanställda, där månadslönen för deltidsanställda har räknats om till heltidslön. För timavlönade redovisas en beräknad månadslön. Löneskillnader mellan kvinnor och män kan till stor del förklaras med skillnader i yrke, sektor, befattning, arbetslivserfarenhet och ålder. Det finns emellertid löneskillnader mellan kvinnor och män som är svåra att mäta statistiskt och som inte går att förklara på detta sätt utan kan antas bero på kön, s.k. osakliga löneskillnader. Tabell 1.1 Månadslön och kvinnors lön i procent av mäns lön efter sektor 2003 Månadslön, kronor och kvinnors lön i procent av mäns lön Kv:s lön i % av m:s lön Månadslönen är standardvägd (stv) med antagande att kvinnor och män fördelar sig lika på ålder, utbildning, arbetstid och sektor inom varje yrkesgrupp. Källa: Lönestrukturstatistik, 2004/05:1 BILAGA 4 I tabellen redovisas kvinnors lön i relation till mäns lön i två olika serier, standardvägd och inte standardvägd. I den standardvägda månadslönen har faktorer som ålder, utbildningsnivå, arbetstid och sektor inom yrkesgrupper rensats bort. Även om man bortser från skillnader som förklaras av dessa faktorer kvarstår löneskillnader mellan kvinnor och män. Storleken på löneskillnaden varierar mellan sektorerna. Löneskillnaden är minst i den kommunala sektorn, där kvinnor utgör en majoritet. Detta gäller oavsett om lönen är standardvägd eller inte. Den standardvägda löneskillnaden är störst i den privata sektorn. I genomsnitt över hela arbetsmarknaden är kvinnors månadslön av mäns månadslön när hänsyn tagits till skillnader i olika yrkesval och sektor. Över tid är löneskillnaderna i stort sett oförändrade. Tabell 1.2 Månadslön och kvinnors lön i procent av mäns lön efter livscykel 2002 Månadslön, kronor och kvinnors lön i procent av mäns lön Källa: HEK, SCB och , beräkningar Tabell 1.2 visar månadslön efter livscykel för . Den genomsnittliga månadslönen är lägre för ensamstående än för sammanboende, vilket gäller för kvinnor och män i alla faser av livscykeln. Kvinnors andel av mäns månadslön är för ensamstående att jämföra för sammanboende. Det är månadslön omräknat till heltidsarbete som jämförs. För de allra flesta utgör lönen den största delen av inkomsten. Inkomsten påverkas också av om en person arbetar heltid eller deltid, arbetar övertid, är sjuk, föräldraledig eller arbetslös. 2004/05:1 BILAGA 4 Tabell 1.3 Löneinkomst, arbetsinkomst samt förvärvsinkomst efter livscykel 2002 Meelvärde, kronor och kvinnors andel av mäns inkomst, procent Anm. Löneinkomst är summan av lön, bilförmån och företagarinkomst. Arbetsinkomst är summan av löneinkomst, sjukpenning, föräldrapenning och dagpenning vid utbildning eller tjänstgöring inom totalförsvaret. Förvärvsinkomst är summan av arbetsinkomst, ersättning vid arbetslöshet, utbetald pension, studiestöd och vårdbidrag. Ägare av fåmansbolag räknas som anställd. Genomsnitt för alla med förvärvsinkomst. Källa: HEK, SCB, beräkningar I tabell 1.3 visas kvinnors och mäns inkomster utifrån tre olika begrepp: 1.Löneinkomst är summan av lön, bilförmån och företagarinkomst. 2.Arbetsinkomst är löneinkomst kompletterad med inkomstrelaterade transfereringar (t.ex. sjukpenning och föräldrapenning), vilka är knutna till arbetet och kompenserar för inkomstbortfall. 3.Förvärvsinkomst inkluderar förutom arbetsinkomst ovan bl.a. ersättning vid arbetslöshet, utbetald pension, studiestöd och vårdbidrag. Förvärvsinkomst är ett taxeringsmässigt inkomstbegrepp som, efter olika typer av avdrag, utgör underlag för och statlig inkomstbeskattning. Inkomst av kapital ingår däremot inte utan redovisas och beskattas separat. Skillnaden mellan kvinnors och mäns relativa inkomst minskar när inkomstnivån ökar som en följd av att fler inkomstslag läggs till. Kvinnors ekonomiska ställning stärks således i relation till mäns då förvärvsinkomst jämförs i stället för löneinkomst. Detta förhållande gäller i nästan alla livscykler, vilket innebär att olika slags transfereringar statistiskt sett har en utjämnande effekt på kvinnors ekonomiska ställning Trots att fler inkomstslag stärker kvinnors inkomst i relation till mäns, kvarstår stora skillnader mellan inkomsterna. Ensamstående kvinnor i övre medelåldern har högre genomsnittlig förvärvsinkomst än sammanboende kvinnor i samma ålder. En orsak är att sammanboende kvinnor arbetar deltid i större utsträckning än ensamstående kvinnor. Sammanboende män har genomgående högre förvärvsinkomst än ensamstående män, med undantag för den lilla gruppen ensamstående män med små barn. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män är störst i grupperna med småbarnsföräldrar. I inkomsten ingår även företagarinkomst. Denna är ofta svår att mäta på ett sätt som är jämförbart med anställda men i genomsnitt är företagarinkomsten högre för män än för kvinnor. Dubbelt så många män som kvinnor har inkomst från eget företag. Det är även viktigt att beakta omfattningen av förvärvsarbetet när inkomstnivå och relationen mellan kvinnors och mäns inkomst jämförs. För olika sysselsättningsgrupper är inkomstrelationen jämnare än för samtliga förvärvsarbetande. Andel deltidsarbetande kvinnor är betydligt högre i alla livscykler än andel deltidsarbetande män. Tabell 1.4 Förvärvsinkomst efter sysselsättningsgrad 2002 Medelvärde, kronor och kvinnors andel av mäns inkomst, procent Källa: HEK, SCB, beräkningar Förvärvsinkomst visar emellertid inte en individs hela konsumtionsmöjlighet. Förekomst av kapital, skattefria transfereringar i form av familjestöd och skatt på förvärvsinkomsten leder till att den inkomst individen disponerar avviker från förvärvsinkomsten. Denna disponibla inkomst tar inte hänsyn till försörjningsbördan (se avsnitt 1.7). Den genomsnittliga inkomst som beräknas är beroende av storleken på gruppen som avses. Antal personer och könsfördelningen på dem som har förvärvsinkomst framgår av tabell 1.5. Samma antal personer har även använts för att beräkna genomsnittlig löneinkomst och arbetsinkomst i tabell 1.3. Det innebär t.ex. att personer som saknar arbetsinkomst ingår i nämnaren och genomsnittet blir lägre än om ett genomsnitt skulle beräknas för dem som har arbetsinkomst. Tabell 1.5 Antal personer med förvärvsinkomst efter livscykel 2002 Antal, 1000-tal och könsfördelning, procent Ensam m b 0-6 år Ensam m b 7-17 år Anm. Förvärvsinkomst inkluderar lön, företagarinkomst, inkomstrelaterade transfereringar (t.ex. sjukpenning och föräldrapenning), vilka är knutna till arbetet och kompenserar för inkomstbortfall samt ersättning vid arbetslöshet, utbetald pension, studiestöd och vårdbidrag Källa: HEK, SCB, beräkningar 2004/05:1 BILAGA 4 I detta avsnitt analyseras vissa ersättningar från socialförsäkringen närmare. Skillnader i ersättning från socialförsäkringen mellan kvinnor och män kan uppkomma av flera skäl. Dels följer löneskillnader med in i socialförsäkringssystemen där ersättningen baseras på tidigare inkomst genom sjukpenninggrundande inkomst (SGI) eller pensionsgrundande inkomst (PGI). Dels finns skillnader i grad av nyttjande mellan kvinnor och män. Den senare skillnaden är särskilt tydlig när det gäller föräldraförsäkringen. Det är därför viktigt att i analysen särskilja vilka skillnader som uppkommer när man studerar ersättningsnivåer respektive nyttjandegrad i de offentliga systemen. utbetalades i föräldrapenning, varav till kvinnor och till män. Antal mottagare var 595 000 kvinnor och 427 000 män. Av de ersatta dagarna med föräldrapenning togs ut av kvinnor och av män. Kvinnor tar ut en större andel av föräldrapenningen och denna ger ett större tillskott till inkomsten för kvinnor än för män. Den genomsnittliga ersättningen per uttagen dag med någon typ av föräldrapenning är lägre för kvinnor än för män. beräknas ersättningen i medeltal till per dag för kvinnor och per dag för män. Skillnaden förklaras med mäns högre inkomstnivå och färre uttag av garantidagar. Vid vård av sjukt barn är dagpenningen generellt sett högre i alla grupper efter livscykel som beräknats. Antalet dagar är betydligt färre och mer jämnt fördelade mellan könen. Ohälsan har kommit allt mer i fokus, inte minst på grund av en kraftig ökning av antalet långtidssjukskrivna. Antal sjukskrivna är stort bland både kvinnor och män, men kvinnor står för en större ökning. Ohälsan är samhällsekonomiskt kostsam, men har också ekonomiska konsekvenser för individen. 2004/05:1 BILAGA 4 utbetalades i sjukpenning till personer i åldern , varav till kvinnor och till män. Antal mottagare var 538 000 kvinnor och 339 000 män. Mäns andel av antal mottagare har ökat. Sjuklön ingår inte. Längden på den betalda sjukpenningen varierar. Den offentliga utgiften för långa sjukfall är betydligt större än för korta perioder med frånvaro. Kvinnors andel av den utbetalda sjukpenningen är men kvinnor utgör av de sjukskrivna. Mäns andel av den utbetalda sjukpenningen är , men män utgör av de sjukskrivna. Medelvärdet på den utbetalda sjukpenningen till kvinnor är av mäns sjukpenning. I alla grupper utom ensamstående utan barn har män lika stor eller högre ersättning. Relationen påverkas av sjukpenninggrundande inkomst och ersättning betalats ut. En förklaring till diskrepansen mellan antal sjukskrivna och andel av kostnaden kan därmed sökas i att män har en högre sjukpenninggrundande inkomst. Vidare är skillnaden störst mellan könen vid de långa sjukpenningintervallen. Tabell 1.6 Sjukpenning efter livscykel 2002 Medelvärde, kronor och andelar, procent Andel m sjp % Källa: HEK, SCB, beräkningar När arbetsförmågan inte är helt nedsatt är det möjligt att vara sjukskriven till 25, . Deltidssjukskrivning är vanligare bland kvinnor än män. uppgick andelen ersatta heltidsdagar till av samtliga utbetalda dagar för kvinnor och till för män. Tabell 1.6 visar hur många kvinnor och män som varit sjukskrivna som andel av alla inom respektive grupp. Andel kvinnor är högre än andel män i samtliga livscykler. Personer utan barn har den lägsta sjukskrivningen. Det gäller både kvinnor och män. Långa sjukskrivningar leder i förlängningen ofta till förtidspension1. Förtidspension/sjukbidrag kan ses som en varaktig form av sjukpenning vid långvarig ohälsa. En del personer drabbas redan vid låg ålder av invaliditet medan förtidspension för andra uppkommer till följd av sjukdom, arbetsskada eller annan olycka som sätter ned arbetsförmågan helt eller delvis. Tabell 1.7 visar olika inkomstkällor för dem som 2002 enligt () var förtidspensionärer och hur beloppen fördelar sig på kvinnor och män. I pensionsbeloppet ingår inte enbart folkpension och ATP utan även ersättning från andra källor som framgår av tabellen. Tabell 1.7 Sammansättning av pensionsbelopp till förtidspensionärer 2002 Utbetalt, miljarder kronor, kvinnors andel, procent och medelvärde kronor Källa: HEK, SCB, beräkningar I likhet med sjukpenning går en större andel av den totalt utbetalda pensionen till kvinnor, som en följd av att fler kvinnor är förtidspensionerade. Förhållandet är likartat i alla åldersgrupper. 1 Ändrar karaktär 2003 och byter namn till aktivitets- och sjukersättning. 2004/05:1 BILAGA 4 för kvinnor är dock lägre än för män. Kvinnor utgör av de förtidspensionerade, men erhåller av det utbetalda pensionsbeloppet. Män utgör av de förtidspensionerade och tar emot av det utbetalda beloppet. I genomsnitt utgör kvinnors förtidspension av mäns förtidspension. Kvinnors ersättning är lägre än mäns från samtliga utbetalningskällor vilket förklaras av mäns högre lönenivå och större grad av heltidspensionering. Som framgår av tabellen kan den som har förtidspension även ha andra inkomstkällor det kan vara lön, andra typer av ersättningar eller bidrag. Av förtidspensionerade kvinnor är ensamstående och av förtidspensionerade män är drygt hälften ensamstående. Antal med förtidspension är vanligast för både kvinnor och män i övre medelåldern, dvs.