prop · GR031d16 · 2004-01-01 00:00:00 — Ersättningsnivåerna fortsätter också att öka. Belastningen på anslaget är därför fortfarande hög och beräknas för uppgå till . Regeringen har därför lämnat förslag på tilläggsbudget i denna del (volym 1, avsnitt 9.2.10). Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2002/03:1, utg.omr. 13, s. 40) aviserat att en utredning skall tillsättas som skall föreslå en ny modell för lönegarantins finansiering. Utredningen skulle tillsättas bl.a. med anledning av Statskontorets rapport om en samlad administration av lönegarantin (1999:20). Modellen skall leda till en bibehållen eller förbättrad trygghet för arbetstagaren, ökad samhällsekonomisk effektivitet, en bättre fördelning av kostnader och risker mellan företag eller branscher samt en minskad risk för de offentliga finanserna. Staten har ett ansvar för lönegarantin i enlighet med lönegarantidirektivet, men det offentliga åtagandet kan dock se ut på olika sätt. Det finns behov av att närmare studera olika alternativa lösningar. Dessa kan leda till att statens ansvar endast omfattar de delar som inte kan ombesörjas på ett lika bra eller bättre sätt med ett annat system. Utredningen, En förändrad modell för lönegarantins finansiering, har därför tillsatts och skall redovisa sitt uppdrag (dir. 2003:98). Ett område i 121-punktsöverenskommelsen mellan Socialdemokraterna, som förutsätter framförhållning är införandet av ett friår. För att friår skall kunna genomföras i hela landet fr.o.m måste ansvariga myndigheter nu påbörja planeringen och förberedelsearbetet inför detta. Regeringens förslag: Det utökade förstärkta anställningsstödet upphör . Skälen för regeringens förslag: Regeringen aviserade i budgetpropositionen och ekonomiska vårproposition att en översyn av anställningsstöden skulle ske. Sedan översynen aviserades har villkoren för det särskilda anställningsstödet, som vänder sig 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 till deltagare i aktivitetsgarantin, ändrats. Även denna förändring syftar till att de med svagast förankring på arbetsmarknaden skall få ett starkare stöd. Målgruppen har vidgats till att omfatta även personer , ersättningsnivån har höjts till högst per dag och merkostnader som föranleds av anställningen kan lämnas till arbetsgivaren. Regeringen har också vårproposition aviserat en temporär form av anställningsstöd för långtidssjukskrivna, som har en anställning som de inte kan återgå till och vars rehabiliteringsansvar har överförts till , samt att prioritera anställningsstöden till dem som har svårast att få en reguljär anställning. Det utökade förstärkta anställningsstödet, som infördes , vänder sig till långtidsinskrivna som varit inskrivna på arbetsförmedlingen . Ersättning lämnas till arbetsgivaren med högst per dag och därefter med högst per dag . utgjorde deltagare i aktivitetsgarantin ungefär hälften av det totala antalet (3 100 personer) som hade anställning med det utökade förstärkta anställningsstödet. Behovet av det utökade förstärkta anställningsstödet bedöms ha förändrats i och med att målgruppen för det särskilda anställningsstödet vidgats till att även omfatta personer . Det är rimligt att anta att det särskilda anställningsstödet kommer att användas för personer i aktivitetsgarantin, som tidigare anvisats till det utökade förstärkta stödet. För personer utanför aktivitetsgarantin finns det förstärkta stödet att tillgå, som ger arbetsgivaren ersättning med högst per dag samt av lönekostnaden, dock högst per dag. Förutom förändringen som rör det utökade förstärkta anställningsstödet kommer förtydliganden att ske och andra ändringar av reglerna med anledning av den pågående översynen. En uppstramning kommer att ske av reglerna för att säkra att stöden används för de arbetssökande som står längst från arbetsmarknaden. Denna förändring tillsammans med de redan ändrade villkoren för det särskilda anställningsstödet syftar till att underlätta prioriteringen av arbetssökande med störst svårigheter att få ett arbete utan stöd. Det utökade förstärkta anställningsstödet lämnas som en kreditering av arbetsgivarens skattekonto och förslaget påverkar därför inte utgifterna under utgiftsområdet. Eftersom målgruppen för stödet i stället kan få del av övriga anställningsstöd beräknas inte heller förslaget påverka statsbudgetens inkomstsida. Övergångsbestämmelser kommer att gälla för beslut som omfattar tid före och efter ikraftträdande. Stöd till utbildning av anställda avskaffas Regeringens förslag: Stöd till utbildning av anställda upphör . Skälen för regeringens förslag: Stöd till utbildning av anställda syftar till att stimulera arbetsmarknadspolitiskt motiverade utbildningar av anställda samt till att ge arbetssökande vikariat för dem som utbildas. Omfattningen av stödet till utbildning av anställda har minskat betydligt . AMS har i budgetunderlaget för perioden 20042006 föreslagit att insatsen stöd till utbildning av anställda upphör och ersätts med möjligheten att anordna bristyrkesutbildningar för anställda inom ramen för arbetsmarknadsutbildning. har på regeringens förslag i propositionen Arbetsmarknadspolitiken förstärks (prop. 2002/03:44) beslutat att en försöksverksamhet med bristyrkesutbildning inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen skall genomföras från till (bet. 2002/03:AU8, rskr. 2002/03:200). Förslaget innebär att utgifterna under anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader beräknas minska med . Minskningen av utgifterna skall finansiera ökningen av anslaget 22:9 Bidrag till med motsvarande belopp. Förändringen bör gälla . Övergångsbestämmelser kommer att gälla för beslut som omfattar tid före och efter ikraftträdande. Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Arbetstagarbegreppet inom de arbetsmarknadspolitiska programmen Regeringens förslag: Lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program ändras på så sätt att det klart framgår att som arbetstagare avses även den som har en reguljär anställning medan han eller hon är anvisad det arbetsmarknadspolitiska programmet aktivitetsgarantin och den som under en anställning tar del av insatsen särskild stödperson för introduktion och uppföljning (). Skälen för regeringens förslag: Enligt 7 § lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program gäller som huvudregel att den som tar del av ett arbetsmarknadspolitiskt program inte anses vara arbetstagare. Detta gäller dock inte om programmet gäller en anställning med anställningsstöd eller lönebidrag eller skyddat arbete. Den som har en sådan anställning anses som arbetstagare. Det finns nu anledning att förtydliga paragrafens lydelse. Av regeln bör klart framgå att som arbetstagare avses även den som har en reguljär anställning medan han eller hon är anvisad det arbetsmarknadspolitiska programmet aktivitetsgarantin och den som under en anställning tar del av insatsen särskild stödperson för introduktion och uppföljning () enligt förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp. Lagrådets yttrande har inte inhämtats eftersom detta enligt regeringens bedömning skulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet. Regeringen förslår därför att regeln ändras på anfört sätt . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1Motsvarar 4 739 tkr prisnivå. 2Motsvarar 4 737 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget avser kostnader för personal och lokaler samt andra förvaltningskostnader vid AMS, länsarbetsnämnderna, arbetsförmedlingarna samt de avgiftsfinansierade verksamheterna vid Arbetslivstjänster (ALT) och . Under anslaget redovisas också IAESTE-praktik (The for Technical Experience) som är ett utbytesprogram som skall medverka till att tekniker och naturvetare får en bättre internationell kompetens. IAESTE hanteras av Internationella programkontoret inom utbildningsområdet. Anslaget får även användas för viss medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.9 Arbetslivstjänster, ALT 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ALT erbjuder mot avgift företag och myndigheter arbetslivsinriktad rehabilitering och insatser för att förebygga utslagning i arbetslivet. Målet för verksamheten är att medverka till att personer som står utanför arbetslivet skall kunna gå tillbaka till sitt tidigare arbete eller få ett annat arbete. Verksamheten visade ett positivt resultat på , vilket är det bästa ekonomiska resultatet . Verksamheten vid är avgiftsfinansierad. Verksamheten uppvisade ett negativt resultat under om . Investeringar har gjorts 2001 för att förbättra kursgårdens standard. Den påföljande kostnaden i form av en högre hyresnivå samt ökade kapitalkostnader är den främsta orsaken till det negativa resultatet. Antalet gästnätter har dock legat på en jämn nivå . Det överskott som tidigare ackumulerats får användas i verksamheten. Tjänsteexporten har gjort att AMV sedan 1990- talet har spelat en aktiv roll i flera utvecklingsprojekt i samverkan med arbetsmarknadsmyndigheter i framförallt . Regeringen har beslutat om undantag från kravet i tjänsteexportsförordningen (1992:192) om full kostnadstäckning för projekt som bedrivs inom ramen för s.k. Twinningprojekt som bedrivs i kandidatländer till EU. AMS får för dessa projekt belasta anslaget 22:1 förvaltningskostnader för att täcka kostnader som inte ersätts från EU. Detta har dock AMS inte behövt utnyttja . sade ett överskott på . En viktig grund för att hävda arbets- och kompetenslinjen i arbetsmarknadspolitiken är att de arbetssökande står till arbetsmarknadens förfogande och är aktiva i sitt arbetssökande. har till uppgift att kontrollera detta. Regeringen har därför betonat vikten av att förstärka arbetsförmedlingens kontrollfunktion. Under har av anslaget avsatts för AMS tillsyn av arbetslöshetsförsäkringen samt för AMS verksamhet i samband med överklagande av beslut om arbetslöshetsersättning eller medlemskap i arbetslöshetskassa. inrättas den nya myndigheten för arbetslöshetsförsäkringen (se avsnitt 4.8.12). Myndigheten kommer att överta flertalet av AMS uppgifter vad gäller tillsynen över arbetslöshetsförsäkringen. Med anledning av detta minskas anslaget med som anslaget 22:12 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ökas med motsvarande belopp. AMS har tillsammans med sex andra myndigheter haft regeringens uppdrag att kartlägga och analysera regionala variationer i sjukfrånvaron inom respektive organisation (Ju 2002/8890/PP). AMS inkom med kartläggningen och analysen . Av redovisningen framkommer att AMV har en sjukfrånvaro som kraftigt överstiger den genomsnittliga sjukfrånvaron i staten 2002. AMS bedriver ett aktivt arbete för att sänka sjukfrånvaron, men insatserna måste bli än kraftfullare. Se Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, avsnitt 5.2.6 Arbetsmiljö och sjukfrånvaro. Regeringen följer kontinuerligt AMS insatser för att minska sjukfrånvaron inom AMV. 2006 för delfinansiering av AMS kostnader inom ramen för projektet (WLDP) som bedrivs i EU:s s.k. kandidatländer. Projektet är en fortsättning på det pågående projektet and EU En- largement (WLE) som pågått och vars syfte är att stödja kandidatländerna genom bl.a. informationsutbyte kring arbetsmarknads- och arbetslivsfrågor. Projektet skall stärka sam- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 arbetet mellan länderna och bidra till att underlätta en harmonisering av regler och lagstiftning kring arbetsmarknadsfrågor. Utgifterna finansieras genom att anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader minskas med motsvarande belopp. Anslaget ökas med som kompensation för avgiftsbeläggningen av tjänster utförda av . Anslaget minskas med för att finansiera det utökade resursbehovet för Ar- betsdomstolen. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på 4 för . Tabell 4.12 Härledning av anslagsnivån 20042006, för anslag 22:1 förvaltningskostnader Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 4.9.222:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 1 Inklusive en minskning med 104 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2003 samt förslag om en ökning med 3 900 000 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Ändamålen för anslaget är i huvudsak bidrag till arbetslöshetsersättning vid öppen arbetslöshet och aktivitetsstöd för personer som deltar i arbetsmarknadspolitiska program. Aktivitetsstöd får även användas för viss nationell medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006. Likaså får aktivitetsstöd användas för medfinansiering av regionala tillväxtprogram för insatser som ryms inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska reglerna och med utgångspunkt i de mål och prioriteringar som finns uppsatta för arbetsmarknadspolitiken. Av medlen under anslaget får högst användas för utgifter enligt ändamålet för anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader. Syftet är att AMV skall kunna ha en viss flexibilitet i medelsanvändningen i avvägningen mellan programplatser med aktivitetsstöd och upphandling av arbetsmarknadsutbildning m.m. Utgifterna påverkas främst av den öppna arbetslösheten och omfattningen på programmen samt ersättningsnivåerna. Aktivitetsstödet motsvarar den arbetslöshetsersättning som deltagarna skulle ha fått om de varit öppet arbetslösa. De som inte är berättigade till arbetslöshetsersättning får per dag i aktivitetsstöd. Utgifterna för arbetslöshetsersättning ökade något . utbetalades vilket var mer än . Utöver detta tillkom även utgifter för statliga ålderspensionsavgifter om samt för utjämningsbidrag om . Den högsta ersättningen för den inkomstrelaterade ersättningen och grundbeloppet höjdes , vilket bidrog till ökade kostnader. Även den något högre öppna arbetslösheten på årsbasis bidrog till kostnadsökningen. Ökningen blev dock förhållandevis liten tack vare ett lägre uttag av ersättningsdagar och en fortsatt minskning av deltidsarbetslösheten. Un- der 2002 utbetalades ersättning för totalt 41,7 miljoner ersättningsdagar, vilket är drygt 2 miljoner färre än . Det genomsnittliga antalet öppet arbetslösa ökade något . Enligt arbetskraftsundersökningen () var i genomsnitt drygt 176 000 personer öppet arbetslösa . Enligt AMS var närmare 186 000 personer öppet arbetslösa registrerade vid arbetsförmedlingen och av dessa hade rätt till inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning medan hade rätt till grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Deltidsarbetslösheten bland dem som får arbetslöshetsersättning har fortsatt att minska och uppgick till i genomsnitt 83 600 personer vilket var eller cirka 14 700 personer färre än . Av dessa hade rätt till inkomstrelaterad ersättning och hade rätt till grundbeloppet. Antalet timanställda uppgick i genomsnitt till 73 2002, vilket är en liten minskning med drygt 1 200 personer jämfört med . av de timanställda hade rätt till inkomstrelaterad ersättning och hade rätt till grundbeloppet. har utbetalats från arbetslöshetskassorna. Det är en ökning med drygt 2 300 miljoner jämfört med . Högre ersättningsnivåer och en betydligt högre arbetslöshet har bidragit till kostnadsökningen. Den ersättningshöjning som genomfördes innebar att kan den som har rätt till inkomstrelaterad ersättning få högst per dag. Ersättningen från och med dag 101 är maximalt . Grundbeloppet höjdes till per dag. Motsvarande höjningar har även gjorts av aktivitetsstödet. Regeringen beräknar att i genomsnitt 213 000 personer kommer att vara öppet arbetslösa under . Anslagssparandet från för arbetslöshetsersättning och utjämningsbidrag uppgick till som förts bort från anslaget. deltog i genomsnitt 117 000 personer i arbetsmarknadspolitiska program. Av dem hade i genomsnitt drygt 94 000 personer aktivitetsstöd. Övriga var antingen anställda med anställningsstöd eller uppbar ersättning från kommunerna inom det kommunala ungdomsprogrammet eller ungdomsgarantin. Jämfört med var det totala antalet deltagare 5 000 fler och antalet med aktivitetsstöd närmare 7 000 fler. Utgifterna för aktivitetsstöd var 2002. Utöver detta tillkom statliga ålderspensionsavgifter på samt under anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader som använts till aktivitetsstöd. Utgifterna för aktivitetsstöd ökade med 2002 Programvolymerna ökade i förhållande till medelsutrymmet relativt kraftigt vilket innebar att AMS utnyttjade av anslagskrediten vilket förutom den av regeringen planerade minskningen av omfattningen av programmen ytterligare minskat utrymmet . AMV har successivt minskat programvolymerna för att komma i nivå med planerad omfattning och befintligt resursutrymme. Utgifterna för aktivitetsstöd uppgick till vilket är i nivå med utfallet . Sammantaget kommer dock detta innebära att resursutrymmet för program kommer att vara relativt begränsat . Regeringen bedömer att antalet deltagare i program kommer att uppgå till i genomsnitt 97 000 personer varav drygt 72 000 personer uppbär aktivitetsstöd. I syfte att bl.a. bereda arbetslösa personer nya möjligheter att ta sig in på arbetsmarknaden initierade regeringen en försöksverksamhet i tolv kommuner med ett s.k. friår . Det innebär att en anställd kan ta tjänstledigt med aktivitetsstöd , förutsatt att det finns en arbetssökande person på arbetsförmedlingen som kan vikariera på tjänsten. användes den möjligheten av cirka 2 000 personer i landet. Utgifterna för försöksverksamheten har under utgiftsområdet beräknats till . Beloppet avser nettoutgifterna, dvs. bruttoutgifterna för ersättningen till anställda som tar friår reducerat med de beräknade minskade utgifterna för arbetslöshetsersättning för de arbetslösa som får vikariera för friårslediga. Bruttoutgifterna under anslaget beräknas till . Arbetsförmedlingens erfarenheter visar att det i allmänhet har varit en mycket stor efterfrågan och uppmärksamhet på friåret. Riktlinjer för hur friårslediga och vikarier skall väljas ut saknas vilket har lett till att arbetsförmedlingens egna prioriteringar styr och lokala praxis har utarbetats. De friårslediga är ofta personer som har minst att förlora på ett avbrott i arbete, dvs. kvinnor, offentliganställda, lågutbildade och äldre arbetstagare. Friårsvikarierna rekryteras bland personer med redan stark ställning på arbetsmarknaden; av vikari- erna har varit inskrivna hos arbetsförmedlingen . IFAU har i uppdrag att utvärdera arbetsmarknadseffekterna av försöksverksamheten med friår. () har i uppdrag att utvärdera hälsoeffekterna av friårsförsöket. Beroende på att verksamheten infördes successivt uppgick anslagssparandet för friårsverksamheten till . Vid medelsberäkningen har regeringen tagit hänsyn till beslut med anledning av ekonomiska vårproposition och antagandena om den ekonomiska utvecklingen enligt den reviderade finansplanen . I anslagsberäkningen beräknar regeringen att utgifterna minskar med 2004, 2005 och 2006 med anledning av de åtgärder som redovisas under avsnitt 4.8 som bl.a. avser en förbättrad matchning och därmed förkortade arbetslöshetstider genom att säkerställa effekterna av regelförändringarna inom arbetslöshetsförsäkringen. Den högre arbetslöshetsnivån har lett till att antagandebilden för den öppna arbetslösheten har reviderats upp, vilket avspeglas i tabell 4.14 (makroekonomiska förutsättningar). Trots färre programdeltagare beräknas utgifterna till följd av högre arbetslöshetsnivå stiga med 2004. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om 39 för . Av detta belopp beräknas för bidrag till arbetslöshetsersättning, för aktivitetsstöd samt för statliga ålderspensionsavgifter. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivån 20042006, för anslag 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: - 1 290 000 - 1 850 000 - 1 955 000 - 1 135 000 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 4.9.322:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader 1 Inklusive en minskning med 40 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2003. Ändamålen för anslaget är i huvudsak köp av arbetsmarknadsutbildning, flyttningsbidrag och övriga kringkostnader vid arbetsmarknadspolitiska program. Anslaget får användas för viss nationell medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006. Anslaget får även användas för medfinansiering av de regionala tillväxtprogrammen och lokala utvecklingsavtal inom storstadspolitiken, t.ex. för att vidareut 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 veckla de samverkansöverenskommelser som träffats, för insatser som ryms inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska reglerna och med utgångspunkt i de mål och prioriteringar som gäller för arbetsmarknadspolitiken. Under anslaget beräknas även utgifter för försöksverksamheten med arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare (prop. 2002/03:44, bet. 2002/03:AU8, rskr. 2002/03:200). har regeringen avsatt och sammanlagt beräknas utgifterna uppgå till för verksamheten. 2005 har totalt avsatts för insatser som syftar till att minska deltidsarbetslösheten. Av anslaget får högst användas för ändamål enligt anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Syftet är att AMV skall kunna ha en viss flexibilitet i medelsanvändningen i avvägningen mellan programplatser med aktivitetsstöd och upphandling av arbetsmarknadsutbildning m.m. Utgifterna för köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader uppgick till . Av dem användes till aktivitetsstöd. Utgifterna för arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader var lägre än 2001. Detta förklaras främst av att antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program minskat i förhållande till 2001. På grund av att de arbetsmarknadspolitiska programmen i förhållande till medelsutrymmet ökade relativt kraftigt utnyttjades av Tabell 4.16 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden anslagskrediten för de medel AMS disponerat under anslaget. Av de regeringen avsatt för insatser för att minska deltidsarbetslösheten uppgick anslagssparandet till som förts bort från anslaget. Orsaken till den låga medelsförbrukningen är att arbetet inleddes först inom ramen för det s.k. . Regeringen har också bl.a. mot bakgrund av detta bedömt att det funnits skäl att minska omfattningen av de medel som avsatts för fortsättningen av dessa insatser och har därför minskat medelsramen till sammanlagt för perioden 2005. utbetalades för kurser inom folkhögskolan för deltagare inom aktivitetsgarantin. Längden på kurserna får vara upp och för personer som fyllt upp . utbetalades för köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader vilket är i nivå med utgifterna 2002. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Arbetsmarknadspolitiska program löper i normalfallet . Det innebär att åtaganden under anslaget kan medföra utgifter kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om åtaganden under anslaget som medför framtida utgifter. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter om högst 3 under 20052007. Utestående förpliktelser vid årets början - 1 000 000 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Vid medelsberäkningen har regeringen tagit hänsyn till beslut med anledning av ekonomiska vårproposition, antagandena om den ekonomiska utvecklingen enligt den reviderade finansplanen samt förslagen under avsnitt 4.8.