prop · GR03122 · 2004-03-15 00:00:00 — Om antalet arbetstagare inte är jämt delbart med antalet leda- möter som företräder dem, får de fördelas så att fördelningen mellan ledamöterna blir så jämn som möjligt. Enligt direktivet, bilagan del 1f, skall europabolaget underrättas om arbetstagarrådets sammansättning. Motsvarande regel bör införas i svenska rätt. Omprövning av arbetstagarrådets sammansättning Varje EES-stat är enligt direktivet, bilagan del 1b, skyldig att fastställa regler som säkerställer att antalet ledamöter och tilldelade platser an- passas med hänsyn till förändringar inom europabolaget och dess dotter- bolag och filialer. Regeringen föreslår, i likhet med utredaren, att detta lämpligen bör ske genom att arbetstagarrådets sammansättning omprövas minst en gång för det fall inte arbetstagarrådet och europabolaget enats om något annat. Inrättande av ett arbetsutskott Enligt direktivet, bilagan del 1c, skall ett särskilt utskott bestående av högst tre ledamöter utses, om arbetstagarrådets storlek medger detta. Ut- skottet skall själv fastställa sin arbetsordning, bilagan del 1d. Det utskott som beskrivs i direktivet brukar i svenskt språkbruk kallas arbetsutskott. Regeringen föreslår att den benämningen används i den svenska lagen. Det framgår inte av direktivet hur stort ett arbetstagarråd skall vara för att ett arbetsutskott skall inrättas. Med hänsyn till hur ett arbetstagarråd skall sammansättas måste det alltid bestå av minst tio ledamöter. I de flesta fall kommer det att bestå av fler än tio ledamöter. Ett arbetstagar- råd kan bestå av färre än tio ledamöter enbart i de fall då arbetstagarna i någon eller några delar av koncernen inte utser några ledamöter. Regeringens förslag: skall ha rätt till information från och samråd med europabolaget i frågor som -rör europabolaget, -rör dotterbolag eller filialer belägna i en annan EES-stat än den där europabolaget har sitt säte, eller -faller utanför beslutsbefogenheterna för de beslutsfattande organen i en enskild EES-stat. En reglering av vad som avses med information och samråd införs. Utredarens förslag: Överensstämmer huvudsakligen med re- geringens. Utredaren har dock föreslagit att definitioner av begreppen information och samråd skall införas i början av lagen. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag Enligt direktivet, bilagan del 2a, skall arbetstagarrådets behörighet be- gränsas till att omfatta frågor som rör själva europabolaget eller rör något av de dotterbolag eller filialer som är belägna i en annan medlemsstat eller faller utanför befogenheterna för de beslutsfattande organen i en enskild medlemsstat. En bestämmelse med motsvarande innehåll föreslås införas i den svenska lagen. Lagrådet har efterlyst ett klargörande av vilka frågor som faller utanför beslutsbefogenheterna för de beslutsfattande organen i någon enskild EES-stat utan att röra europabolaget eller dess dotterbolag eller filialer belägna i en annan EES-stat än den där europabolaget har sitt säte. Om inte denna fråga kan klargöras, anser Lagrådet att arbetstagarrådets kompetensområde skall begränsas till att omfatta frågor som rör europa- bolaget eller dess dotterbolag eller filialer belägna i en annan EES-stat än Prop. 2003/04:122 den där europabolaget har sitt säte. Vilka frågor som avses med den sista av de tre strecksatserna ovan kan inte anges närmare. Detta är i sig otillfredsställande. Regeringen anser dock, för att direktivet skall kunna genomföras på rätt sätt, att arbetstagarrådets kompetens- område, trots denna brist, bör regleras i enlighet med direktivets orda- lydelse. Den framtida rättsutvecklingen får avgöra ordalydelsens rättsliga innehåll. Begreppet information definieras i direktivet, artikel 2i, som information till det organ som representerar arbetstagarna och/eller arbetstagar- representanterna från europabolagets behöriga organ, om frågor som rör själva europabolaget eller vilket som helst av dess dotterbolag eller driftsenheter belägna i en annan medlemsstat eller om frågor som faller utanför de lokala beslutsorganens befogenheter i en enda medlemsstat. Informationen skall lämnas , på ett sätt och med ett inne- håll som ger arbetstagarrepresentanterna möjlighet att göra en noggrann bedömning av eventuella konsekvenser samt, när så är lämpligt, för- bereda samråd med europabolagets behöriga organ. Begreppet information har i detta direktiv givits en utförlig EG-rättslig definition. Definitionen är dock allmänt hållen och uttrycker enbart den huvudsakliga principen att information skall lämnas så att den blir meningsfull. Benämningen information används i direktivet för en av de mekanis- mer genom vilka arbetstagarrepresentanterna kan utöva ett inflytande på beslut som fattas av europabolaget. Samma benämning används dock i en mer allmän betydelse avseende skyldigheten att lämna information eller uppgifter för att ett särskilt förhandlingsorgan eller en förhandlings- delegation skall kunna inrättas. Regeringen anser därför att det mest ändamålsenliga är att bland referensbestämmelserna införa en materiell regel som upplyser om de kriterier som enligt direktivet skall gälla för den information som är en del av det arbetstagarinflytande som enligt direktivet skall förekomma i europabolag. Begreppet samråd definieras i direktivet, artikel 2j, som upprättande av en dialog innefattande utbyte av åsikter mellan det organ som represente- rar arbetstagarna och europabolagets behöriga organ. Samrådet skall ske , på ett sätt och med ett innehåll som ger arbetstagar- representanterna möjlighet att, på grundval av tillhandahållen informa- tion, lämna synpunkter på det behöriga organets planerade åtgärder vilka kan beaktas i europabolagets beslutsprocess. Begreppet har en mera kortfattad definition i artikel 2.1.f direktivet om europeiskt företagsråd. I det direktivet anges att samråd innebär utbyte av åsikter och upprättande av en dialog mellan arbetstagarna och lämplig Motsvarande korta definition av begreppet har använts även i direktivet om information och samråd.13 Definitionen från direktivet om europeiskt företagsråd har i SE-direk- tivet utvecklats men den innehåller alltjämt inga detaljer avseende de olika stegen i samrådsförfarandet eller avseende eventuella tidsfrister. Definitionen är istället begränsad till att fastställa principen att samrådet skall ske på ett sätt som gör detta meningsfullt. Regeringen anser att information och samråd har ett så nära samband att de bör beskrivas på likartat sätt och i anslutning till varandra. En materiell regel bör därför införas även för vad samråd innebär när referensbestämmelserna är tillämpliga. 5.8.4Rätt till information och samråd vid möten med europa- bolaget Regeringens förslag: Europabolaget skall minst en gång sam- manträffa med arbetstagarrådet och därvid informera och samråda om bolagets verksamhetsutveckling och framtidsplaner. Inför mötet skall europabolaget förse arbetstagarrådet med vissa hand- lingar. Mötet skall särskilt handla om vissa uppräknade frågor. Europabolaget skall även lämna information till arbetstagarrådet och i vissa fall vid möten informera och samråda om särskilda omständigheter som påverkar arbetstagarnas intressen i betydande utsträckning. Utredarens förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: anser att lagen bör reglera hur snabbt ett sammanträffande skall äga rum. Övriga remiss- instanser har inte berört frågan. Skälen för regeringens förslag Allmän rätt till information och samråd Enligt direktivet, bilagan del 2b, har arbetstagarrådet rätt till minst ett möte för information och samråd med europabolaget. Denna rätt föreligger oberoende av om det därutöver inträffar sådana särskilda om- ständigheter som kan ge anledning till ytterligare information och samråd enligt bilagan del 2c. Det årliga mötet skall särskilt handla om vissa upp- räknade frågor. I direktivets bilaga, del 2b, anges att europabolaget skall förse arbets- tagarrådet med dagordningar för mötena i förvaltnings-, eller i före- kommande fall, lednings- och tillsynsorganen, samt kopior av alla hand- lingar som förelagts bolagsstämman. Bestämmelsernas innehåll bör införas i den svenska lagen. 13 och rådets direktiv /14/EG om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen. Det årliga mötet skall särskilt handla om a)bolagsstrukturen, b)den ekonomiska och finansiella situationen, c)den förväntade utvecklingen av affärsverksamheten och av produk- tionen och försäljningen, d)sysselsättningsläget och den förväntade utvecklingen, e)investeringar, f)betydande organisationsförändringar, g)införande av nya arbetsmetoder eller produktionsprocesser, h)produktionsöverföringar, i)fusioner, j)nedläggningar av verksamheter eller betydande nedskärningar av verksamheter, och k)kollektiva uppsägningar. Rätt till information och samråd avseende särskilda omständigheter Enligt direktivet, bilagan del 2c, skall arbetstagarrådet utöver den all- männa informationen enligt bilagan del 2b ha rätt till information om sådana omständigheter som påverkar arbetstagarnas intressen i betydande utsträckning. eller i brådskande fall det särskilda ut- skottet skall ha rätt att sammanträffa med bolaget för information och samråd i frågan. I de fall bolaget överväger att inte handla i överens- stämmelse med den åsikt arbetstagarrådet framför, skall arbetstagarrådet ha rätt till ett ytterligare möte med bolaget i frågan. Detta andra möte skall syfta till att nå enighet mellan parterna. En bestämmelse med mot- svarande innehåll bör införas i den svenska lagen. anser att reglering liknande den i 16 § med- bestämmandelagen bör införas för att undvika tidsutdräkt i förfarandet. Enligt den bestämmelsen skall förhandling hållas inom två alternativt efter det att motparten fått del av förhandlingsframställningen. Eftersom informations- och samrådsförfarandet skall ske på ett sådant sätt att bolaget kan beakta arbetstagarnas synpunkter i sin beslutsprocess, måste ett och eventuellt två möten mellan arbetstagarparten och bolaget kunna genomföras innan bolaget fattar beslut i frågan. Det åligger alltså bolaget att efter en begäran från arbetstagarparten kalla till möte i så god tid att detta är möjligt. Hur snart ett första möte lämpligen bör ske kan variera mycket beroende av omständigheterna i de enskilda fallen. Regeringen anser därför att det är tillräckligt att slå fast att information skall lämnas och före beslut och att det skall finnas möjlighet att sammanträffa en eller två gånger för att försöka nå enighet. 5.8.5Regler för arbetstagarrådet och arbetsutskottet Regeringens förslag: och arbetsutskottet får biträdas av experter som de själva utser. Ledamöterna i arbetstagarrådet skall, i den utsträckning det är nödvän- digt för att de skall kunna fullgöra sina uppgifter, ha rätt till ledighet för utbildning med bibehållna anställningsförmåner. Ledamöterna i arbetstagarrådet skall, med beaktande av eventuell tyst- nadsplikt, underrätta representanter för arbetstagarna i europabolaget och dess dotterbolag och filialer om innehållet i och resultatet av informa- tions- och samrådsförfarandet. efter det att arbetstagarrådet har inrättats, skall det pröva om förhandlingar skall inledas för att sluta ett avtal om arbetstagarinflytande. Om förhandlingar inleds men inget avtal ingås skall reglerna om vad som gäller om avtal inte träffas fortsätta att tillämpas. Utredarens förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag Experthjälp i arbetstagarrådet och arbetsutskottet Enligt direktivet, bilagan del 2f, får arbetstagarrådet och arbetsutskottet biträdas av experter som de själva utser. Bestämmelsens innehåll bör överföras i den svenska lagen. Rätt till utbildning för ledamöterna Enligt direktivet, bilagan del , skall ledamöterna ha rätt till ledighet utan löneavdrag för den utbildning som är nödvändig för att de skall kunna utföra sina uppdrag. Bestämmelsen bör införas och utformas så att ledamöterna har rätt till nödvändig ledighet med bibehållna anställnings- förmåner. Av direktivet, bilagan del 2 d, följer att staterna får fastställa regler för ordförandeskapet vid informations- och samrådsmöten. Regeringens anser inte att det finns behov av några sådana regler. Enligt direktivet, bilagan del 2e, skall arbetstagarrådet informera före- trädare för arbetstagarna i europabolaget, dess dotterbolag och filialer om innehållet i och resultatet av informations- och samrådsförfarandet. Reglerna om tystnadsplikt måste därvid beaktas. Bestämmelsen bör in- Prop. 2003/04:122 föras i den svenska lagen. rätt att påkalla avtalsförhandlingar Enligt direktivet, bilagan del , skall arbetstagarrådet efter att det har inrättats pröva om förhandlingar om ett avtal om arbetstagar- inflytande skall inledas. Om förhandlingar inleds skall arbetstagarrådet företräda arbetstagarna i dessa. Om inget avtal har ingåtts när förhand- lingsperioden har löpt ut, skall referensbestämmelserna gälla även i fort- sättningen. Bestämmelsen bör införas i den svenska lagen. 5.8.6 Kostnader för arbetstagarrådets verksamhet Regeringens förslag: och arbetsutskottet har rätt att på europabolagets bekostnad sammanträda enskilt inför möten med bolaget. Därutöver har arbetstagarrådet rätt att på europabolagets bekostnad sammanträda enskilt ytterligare en gång . och arbetsutskottets kostnader skall bäras av europa- bolaget i den utsträckning som krävs för att rådet och utskottet skall kunna utföra sina uppgifter på lämpligt sätt. Utredarens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag Allmänt om arbetstagarrådets kostnader Regler om europabolagets ansvar för arbetstagarrådets kostnader finns i direktivets bilaga del 2h. Europabolaget skall bära arbetstagarrådets kostnader och förse dess ledamöter med tillräckliga ekonomiska och materiella resurser för att de skall kunna utföra sina uppgifter på lämpligt En motsvarande bestämmelse bör införas i svensk lag. Den nationella lagstiftningen får bl.a. begränsa finansieringen till att enbart gälla för en expert. I många fall finns det inte behov av mer än en Det kan dock finnas situationer där det kan finnas behov av flera experter, t.ex. om arbetstagarrådet behöver företrädas av olika experter i Regeringen anser därför inte att kostnadsansvaret bör begränsas till att enbart gälla för en expert. Regeringen har i lagrådsremissen föreslagit att arbetstagarrådets och arbetsutskottets kostnader skall bäras av europabolaget i den utsträckning kostnaderna är skäliga. Lagrådet har förordat att lagtexten skall utformas i närmare överensstämmelse med direktivtexten. Det kan ifrågasättas om den av Lagrådet förslagna formulering innefattar kostnader för arbets- tagarrådets och arbetsutskottets experter. Regeringen föreslår därför att europabolagets kostnadsansvar formuleras så att även dessa kostnader Särskilt om antalet möten Det är möjligt att i den nationella lagstiftningen införa särskilda budget- regler för arbetstagarrådets verksamhet. har rätt till minst ett möte med bolaget. Inför ett möte med bolaget har arbetstagarrådet rätt att på bolagets bekostnad sammanträda enskilt, bilagan till direktivet del 2d. Ledamöterna kommer från olika kulturella bakgrunder och talar olika språk. De måste lära känna varandra för att få en chans att bygga upp en fungerande organisation. För att arbetstagarrådets verksamhet skall kunna få någon kontinuitet och bedriva sin verksamhet på ett lämpligt sätt anser regeringen att de bör ges möjlighet att på bolagets bekostnad träffas ytterligare än en gång . Regeringens förslag: När ett europabolag bildas genom ombildning, skall arbetstagarna ha rätt till medverkan i samma omfattning som före ombildningen. När ett europabolag bildas på annat sätt än genom ombildning, skall arbetstagarnas rätt att välja, utse, föreslå eller avvisa ett antal ledamöter i europabolagets förvaltnings- eller tillsynsorgan motsvara den högsta andel som gällde för något av de deltagande bolagen före registreringen. Utredarens förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: () anser att det i lag bör anges en svensk norm för arbetstagarinflytande i tillsynsorgan i europa- bolag. Övriga remissinstanser har inte berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Enligt direktivet, bilagan del 3a, skall i de fall ett europabolag bildas genom ombildning och regler om med- verkan var tillämpliga före registreringen, arbetstagarnas medverkan i alla avseenden fortsätta att gälla i europabolaget. Frågan om hur alla aspekter av arbetstagarnas medverkan skall fort- sätta att gälla efter ombildning till europabolag har behandlats i avsnitt 5.7.2. Eftersom medverkan i kvalitativt avseende inte får försämras för arbetstagarna i ett bolag när det ombildas till europabolag, bör en regel med detta innehåll införas i svensk lag. I de fall ett europabolag bildas på annat sätt än genom ombildning skall, enligt bilagan del 3b, arbetstagarna i europabolaget, dess dotter- bolag och filialer ha rätt att välja, utnämna, föreslå eller avvisa ett antal ledamöter i europabolagets förvaltnings- eller tillsynsorgan som är lika stort som den högsta andel som tillämpades för de deltagande bolagen före registreringen av europabolaget. () anser att det i lag bör anges en svensk norm för arbetstagarinflytande i tillsynsorgan i europabolag. Efter en jäm- förelse med europeisk standard bör det, enligt ALI:s uppfattning, kunna föreskrivas att minst en tredjedel av ledamöterna i tillsynsorganet väljs i enlighet med val av styrelserepresentanter i lagen om styrelserepresen- tation för de privatanställda. Detta skulle garantera en, enligt svensk standard, acceptabel miniminivå på arbetstagarinflytande i europabolag på vilka svensk rätt skall tillämpas. När medverkan skall gälla och referensbestämmelserna tillämpas i de fall europabolag bildas genom fusion, skapande av SE-dotterbolag eller SE-holdingbolag skall arbetstagarnas medverkan gälla med lika stor andel ledamöter som de hade rätt till i det av de deltagande bolagen som hade störst andel sådan medverkan. Utgångspunkten i dessa fall skall enligt direktivets ordalydelse vara den medverkan som arbetstagarna i de deltagande bolagen hade rätt till. Regeringen anser inte att vi bör välja någon annan referensram för de fall de deltagande bolagen valt dualistisk styrelseform och att ha sitt säte i . När ett europabolag skall bildas genom ombildning skall enligt direktivet medverkan i det bolag som skall ombildas vara avgörande för vilken medverkan som skall gälla i europabolaget. Vilka konsekvenser detta kan få vid byte från monistisk till dualistisk organisationsmodell i bolaget har behandlats i avsnitt 5.7.2. Eftersom direktivets utgångspunkt är att medverkan skall införas i ett europabolag i samma omfattning som var gällande i de deltagande bo- lagen, bör inte någon regel om en lägsta nivå för medverka i bolag som skall ha sitt säte i bestämmas i lag. 5.8.8Hur arbetstagarledamöter för medverkan fördelas mellan arbetstagare från olika stater Regeringens förslag: skall besluta hur platser i europa- bolagets förvaltnings- eller tillsynsorgan skall fördelas mellan ledamöter som företräder arbetstagare från olika stater. Fördelningen skall ske proportionellt i förhållande till den andel arbetstagare i europabolaget, dess dotterbolag och filialer som är anställda i varje EES-stat. Om inte arbetstagarna i samtliga stater blir representerade vid en proportionell fördelning, skall en plats undantas från sådan fördelning och fördelas på visst sätt. Utredarens förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Av direktivet, bilagan del 3b tredje stycket, följer följande. skall besluta hur platser i för- valtnings- eller tillsynsorganet skall fördelas mellan ledamöter som före- träder arbetstagare från olika länder. Fördelningen skall ske i enlighet med den andel arbetstagare i europabolaget som är anställda i varje EES- stat. Om arbetstagarna från en eller flera stater inte tilldelats någon plats efter en proportionell fördelning, skall arbetstagarrådet utnämna en av ledamöterna från en sådan stat om det är lämpligt. Platsen bör ges till arbetstagare i europabolagets sätesland om inte dessa redan fått en plats. Enligt ordalydelsen i direktivet skall alltså fördelningen av arbets- tagarledamöter till aktuellt bolagsorgan ske proportionellt med utgångs- punkt i hur många arbetstagare europabolaget har i de olika EES- staterna. Ett europabolag kan dock inte ha anställda i flera länder, såvida inte även dess filialer beaktas. Om man följer direktivets ordalydelse kan således inte någon proportionell fördelning göras. Eftersom direktivet synes innehålla en felskrivning i detta avseende har utredaren utgått ifrån att anställda i filialer, men även i dotterbolag, skall beaktas vid den proportionella fördelningen. Regeringens förslag bygger på den förut- sättningen. Regeringen föreslår, i likhet med utredaren, att bestämmelsen införs på följande sätt. Om en proportionell fördelning av alla tillgängliga platser i det organ där arbetstagarrepresentation skall förekomma, skulle leda till att inte arbetstagarna i var och en av de EES-stater där europabolaget, dess dotterbolag och filialer har anställda tilldelas minst en plats, skall en plats undantas från den proportionella fördelningen. En proportionell fördelning skall i så fall göras av alla tillgängliga platser utom en. Den undantagna platsen skall tilldelas arbetstagarna i den stat där europa- bolaget skall ha sitt säte, för det fall dessa arbetstagare inte redan fått en plats. Om dessa arbetstagare redan fått en plats, skall den undantagna platsen i stället tilldelas arbetstagarna i den stat som har flest anställda av dem som vid den proportionella fördelningen inte får någon. 5.8.9Hur arbetstagarledamöter för medverkan utses Regeringens förslag: skall utse ledamöter till de platser i förvaltnings- eller tillsynsorganet som fördelats mellan arbetstagarna i olika stater. Om en EES-stat har en nationell ordning för val av arbets- tagarledamöter till förvaltnings- eller tillsynsorgan, skall i stället den ordningen tillämpas för val av ledamöter som tilldelats arbetstagarna från den staten. Ledamöter till de platser i förvaltnings- eller tillsynsorganet som till- delas arbetstagare i utses av de lokala arbetstagarorganisatio- nerna i på samma sätt som när de utser ledamöter till arbetstagar- rådet. Organisationerna får enas om att överlåta sin rätt att utse ledamöter till arbetstagarrådet. Den som utser arbetstagarledamöter till förvaltnings- eller tillsyns- organet skall också bestämma mandatperiodens längd. Utredarens förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: () delar ut- redarens bedömning om att de svenska arbetstagarorganisationerna i första hand bör ges möjlighet att utse ledamöter för arbetstagarna i de svenska enheterna. (JämO) anser att lag- texten bör ange att arbetstagarplatserna för medverkan skall fördelas jämnt mellan könen. Övriga remissinstanser har inte berört frågan. Skälen för regeringens förslag: Varje stat får fastställa hur platser som tilldelats dess arbetstagare skall fördelas, bilagan del 3b tredje stycket sista meningen. Genom denna reglering ges staterna möjlighet att i den nationella regleringen fördela de platser som tilldelats arbetstagare inom dess territorium mellan de olika enheterna i landet (europabolaget, dotterbolag och filialer). Regeringen anser att denna fråga bör hanteras av dem som utser ledamöterna till de platser som tilldelats arbetstagare i svenska enheter. Det finns därför inte något behov av lagreglering i den delen. Sedan arbetstagarrådet fördelat platserna mellan arbetstagarna i de olika staterna skall ledamöter utses. Direktivet reglerar inte frågan om