prop · GR03100d10 · 2004-04-15 00:00:00 — tilltog även importen av kemiska produkter kraftigt. Av den totala varuimporten består nästan en fjärdedel av råvaror. Uppgången förklaras till stor del av ökande import av råolja och petroleumprodukter . Importen av råolja och 2003/04:100 BILAGA 1 petroleumprodukter, som utgör av total råvaruimport, ökade . Import av fartyg, som här varken räknas till bearbetade varor eller till råvaror, utgör endast en mycket liten del av total varuimport (2002). Fartygsimporten steg dock kraftigt och under inledningen av 2003. Mätt som årsgenomsnitt blev uppgången , vilket bidrog till ökningen av total varuimport 2003. Sammantaget var utfallet något starkare än vad som förutsågs i budgetpropositionen . Det beror på att råvaru- och fartygsimporten underskattades. Efterfrågan på importerade varor ökar Efterfrågan på importerade bearbetade varor ökade och tillväxten bedöms tillta . I stor utsträckning beror importen av bearbetade varor på utvecklingen av exporten av bearbetade varor.7 Som beskrivet i avsnitt 4.1 väntas en fortsatt ökad exporttillväxt av bearbetade varor, vilket även bidrar till ökad import av bearbetade varor. Även en tilltagande inhemsk efterfrågan bidrar till ökad import och, framför allt, . Hushållens varukonsumtion steg med , och trots måttliga inkomstökningar förutses en förhållandevis god utveckling även framöver. Maskininvesteringarna, som delvis realiseras genom ökad import, bedöms emellertid sjunka något men stiga igen . En anpassning av handelns lager och industrins färdigvarulager dämpar importefterfrågan. Sammantaget beräknas den importviktade efterfrågan stiga med och . Den gynnsamma utvecklingen av importpriserna (se nedan) gör dock att importen av bearbetade varor väntas stiga något mer. 7 uppskattningar, baserade på sambandet , indikerar att exportelasticiteten uppgår till 0,7. Det innebär att om exporten av bearbetade varor ökar så ökar importen av bearbetade varor i genomsnitt . Importpriserna fortsätter att sjunka 2004 Importpriserna har minskat med fram till slutet av 2003. Det beror dels på kronförstärkningen, dels på sjunkande internationella priser på flera varor. Exempelvis fortsatte den globala prisnedgången på teleprodukter, datorer och övriga kontorsmaskiner. Importpriserna på bearbetade varor väntas minska ytterligare till följd av att kronan fortsätter att förstärkas. bedöms prisutvecklingen på internationellt handlade varor vara dämpad. väntas en något snabbare uppgång av internationella priser som kronans värde i stort sett väntas vara oförändrat. Detta gör att importpriserna på bearbetade varor stiger något. Råvarupriserna har varierat mycket men prisnivån, mätt i kronor, låg på ungefär samma nivå som . Världsmarknadspriset på råolja föll kraftigt efter slut men har successivt stigit. har priset överstigit per fat, dvs. den övre gränsen i det intervall som OPEC har satt som mål (se diagram 2.2 i avsnitt 2.5). Framöver väntas världsmarknadspriset närma sig OPEC:s intervall (per fat). Mot slutet av innevarande år bedöms världsmarknadspriset uppgå till per fat, för att sjunka till per fat. Ett lägre världsmarknadspris på olja, tillsammans med en stigande krona , gör att råvarupriserna faller både och . I vilken utsträckning de lägre importpriserna påverkar den importerade volymen är svårt att uppskatta. Importpriserna bör relateras till priserna på inhemskt producerade varor. De sistnämnda priserna har ökat något vilket medfört att relativpriset på importerade varor har fallit kraftigt . Vissa varor är svåra att substituera från inhemsk produktion till import, i synnerhet på kort sikt. Priserna kan dock påverka importvolymen även för de varor som inte direkt kan substitueras genom att företag och konsumenter kan välja att skjuta upp eller tidigarelägga import. Därtill kan varusammansättningen komma att ändras. väntas den starka importutvecklingen från fjolåret fortsätta. Sammansättningen blir dock inte densamma. Importtillväxten av bearbetade varor ökar medan utvecklingen av råvaruimporten blir något lugnare. Importen av bearbetade varor prognoseras att stiga och . Förutom en tilltagande efterfrågan väntas också de låga importpriserna understödja importen framöver. har importen av bearbetade varor utvecklats svagt i förhållande till den inhemska efterfrågan. En anpassning kan därför komma att ske så att importen växer snabbare framöver. Den relativt kraftiga uppgången av råvaruimporten 2003 bedöms i viss mån vara tillfällig och framöver sker en anpassning mot en mer normal, genomsnittlig, tillväxt. Råvaruimporten prognoseras öka med 2004 och 2005. förutses fartygsimporten falla tillbaka något framöver. Sammanfattningsvis innebär detta att varuimporten ökar och . 2003/04:100 BILAGA 1 tjänstehandeln påverkas positivt av en ökad varuhandel. Sammantaget beräknas nettoexporten av tjänster vara i det närmaste tillväxtneutral fram till och med . Trots att exportprisutvecklingen blev svagare än väntat 2003 steg bytesbalansen med jämfört med . En oväntat stark handelsbalans under avslutningen av 2003 åtföljdes av kraftigt uppreviderad tjänstebalans och kapitalavkastning. Främst mot bakgrund av att exportpriserna inte bedöms sjunka i samma utsträckning som tidigare väntas handelsbalansen stärkas framöver. Den nya nivån på tjänstebalansen, samt nya uppgifter avseende kapitalavkastningen bidrar också till att bytesbalanssaldot revideras kraftigt under såväl prognossom kalkylperioden. De löpande transfereringarna, där bl.a. EU-avgiften ingår, verkar dock i motsatt riktning. Det finansiella sparandet, vilket är summan av bytesbalansen och kapitaltransfereringarna, beräknas öka som andel av BNP, från 2003 till . Statistiken över tjänstehandeln har reviderats kraftigt . Den nya insamlingsmetod som introducerades /2003 har givit upphov till stora variationer i tidsserien vilket medfört att framskrivningar av utvecklingen är behäftade med stor osäkerhet. Resandet ökade troligtvis något under loppet av föregående år, en utveckling som enligt branschorganisationer och reseföretag väntas fortsätta då bokningarna är fler än 2003. I takt med att den inhemska och internationella varuhandeln stärks torde efterfrågan på transporttjänster öka även om åkerierna enligt KI:s barometer är missnöjda med uppdragsvolymen. När företagens vinster stiger och investeringarna ökar, antas behovet av olika konsulttjänster också bli större. Bland teknikkonsulter noteras redan en ökad efterfrågan, inte minst inom de tjänster som är kopplade till telekomsektorn. Tjänsteinnehållet i exportindustrins försäljning är högt vilket medför att Mdkr, löpande priser, om ej annat anges Anm.: Bytesbalansen visas enligt definition. 1Finansiellt sparande utgörs av bytesbalans och kapitaltransfereringar. Källor: och . De ovan nämnda revideringarna av kapitalavkastningen leder till kraftigt förbättrad bruttonationalinkomst, BNI. BNI erhålls genom att till 2003/04:100 BILAGA 1 BNP i löpande priser addera svenska inkomster från utlandet och subtrahera utländska inkomster i . BNI ligger till grund för beräkningar av bl.a. biståndsanslag och avgiften till EU. Det är främst en god avkastning på direktinvesteringar som medfört att BNI beräknas bli något högre än BNP i löpande priser. I prognosen antas också att räntebetalningarna till utlandet minskar framöver, vilket leder till att BNI ökar successivt fram . Miljarder kronor, löpande priser 1Löner, kapitalavkastning, subventioner och skatter gentemot utlandet. Källor: och . 2003/04:100 BILAGA 1 handel med EU:s nya medlemsländer blir 10 nya länder medlemmar i : , , , , , , , , och . Utvidgningen betyder att befolkningen i ökar med från ca 375 miljoner till 450 miljoner. Den totala produktionen (BNP- nivån) kommer emellertid bara att öka med , eftersom de nya medlemsländerna har betydligt lägre BNP per capita. Utrikeshandeln mellan och de nya medlemsländerna har utvecklats starkt . Ökat välstånd och frihandelsavtal med EU är faktorer som har bidragit till den ökade handeln. Den viktigaste handelspartnern bland de nya medlemsländerna är som svarar för av totala export och import. Andra viktiga svenska handelspartner är de baltiska länderna, och . har importen från de nya medlemsländerna ökat betydligt fortare än exporten. Handelsnettot gentemot dessa länder har därför försämrats och har ett handelsunderskott mot de nya medlemsländerna. En möjlig förklaring till detta är att företag i framför allt och har blivit viktiga underleverantörer till den svenska industrin. Svenska företag har även börjat etablera egna produktionsanläggningar i de nya medlemsländerna. har svenska företag direktinvesterat i Po- len och . Investeringarna ligger emellertid fortfarande på en låg nivå, i förhållande till totala direktinvesteringar.8 Svensk export och import till EU:s nya medlemsländer Andel i procent av total export respektive import 8 direktinvesterade svenska företag totalt ca 2003/04:100 BILAGA 1 Efter en förhållandevis kraftig ökning av näringslivets produktion9 har tillväxttakten varit betydligt lägre . ökade produktionen med måttliga . Den fortsatt låga tillväxten förklaras dels av den svaga internationella konjunkturen, dels av att den inhemska efterfrågan var låg. Produktionen i näringslivet tog fart mot slutet av . Den starka utvecklingen bedöms fortsätta under prognosåren. höjs dessutom nivån på produktionen av att antalet vardagar är större än , se fördjupningsruta på sidan 18. Tabell 5.1 Näringslivets produktion Jord- och skogsbruk, fiske El, gas, värme, vatten 2Exklusive ofördelade banktjänster. Källor: och . Industrikonjunkturen stärktes under slutet av föregående år. Enligt (KI:s) barometer ökade både orderingången och produktionen. Den internationella konjunkturuppgången väntas medföra en större efterfrågan på svenska varor, vilket i kombination med en successivt högre inhemsk efterfrågan på investeringsvaror bidrar till att industriproduktionen växer förhållandevis starkt både och . Hushållens efterfrågan på tjänster bedöms öka som industrins efterfrågan på tjänster stiger i takt med att industrikonjunkturen förbättras. Detta gör att tjänsteproduktionen ökar starkare under prognosåren än . Produktionen inom byggindustrin minskade bl.a. till följd av en mycket svag utveckling av bygginvesteringarna. Inom tillverkningsindustrin har bygginvesteringarna minskat i 9 Med produktion avses förädlingsvärde, dvs. bruttoproduktionsvärde minus förbrukning. följd vilket de väntas fortsätta göra även . Även offentliga myndigheters bygginvesteringar minskade . Dessa väntas öka främst till följd av statens infrastruktursatsningar. Byggreparationerna ökade 2003 och de väntas fortsätta att bidra till produktionen inom byggindustrin framöver. Sammantaget prognoseras produktionen i näringslivet öka och , se tabell 5.1. bedöms det fortfarande finnas lediga resurser att ta i anspråk i näringslivet och produktionen väntas därför kunna öka 2006, vilket är starkare än den uppskattade potentiella produktionstillväxten. Produktiviteten i näringslivet ökade . Försiktiga anställningsplaner i kombination med en förstärkning av produktionen bedöms ge en hög produktivitetstillväxt även under innevarande år. Detta trots att kalendereffekten tillfälligt dämpar produktivitetsutvecklingen. väntas antalet sysselsatta i näringslivet öka, och produktivitetstillväxten faller tillbaka något. Produktiviteten i näringslivet ökar 2004 och 2005. ökade produktionen i industrin . Produktionsökningen skedde till stor del i investeringsvaruindustrin. Särskilt produktionen av motorfordon var stark. Situationen i teleproduktindustrin har varit mycket ansträngd. Förädlingsvärdet var enligt nationalräkenskaperna negativt , vilket innebär att branschen fått mindre betalt för det den producerat än kostnaderna den haft för arbetskraft, insatsvaror och -tjänster. Företagen inom teleproduktindustrin har genomgått omfattande rationaliseringar, både vad gäller personalstyrka och produktionskapacitet. Under slutet av förefaller emellertid konjunkturläget för branschen ha förbättrats. Kapacitetsutnyttjandet steg, produktionen upphörde att falla och orderingången förbättrades. En uppgång av produktionen väntas i teleproduktindustrin framöver, se avsnitt 4.1. Enligt KI:s barometer förstärktes industrikonjunkturen . Till en början var det förväntningarna som blev allt mer optimistiska men under slutet av året steg även produktionen och orderingången, främst från exportmarknaden, kraftigt. Barometern visar att förväntningarna vad gäller innevarande år också är mycket positiva och indikerar en ökning av produktionen. Det internationella konjunkturläget bedöms fortsätta att stärkas under prognosåren och därmed bidra till att efterfrågan på svenska exportvaror stiger. Även den inhemska efterfrågan på investeringsvaror väntas bli starkare under prognosåren än , vilket också bidrar till en ökad industriproduktion. Däremot medför den lageruppbyggnad som ägde rum att företagen minskar lagren under inledningen av innevarande år, vilket håller tillbaka produktionen. Sammantaget väntas produktionen i industrin öka 2004 och 2005. Tabell 5.2 Nyckeltal för industrin Procentuell förändring, om annat ej anges Enhetsarbetskostnad (ULC) ULC i 11 OECD-länder1,2 Relativ ULC, SEK 111 avser , , , , , , , , , och . 3Vinstandel avser bruttoöverskottet som andel av förädlingsvärdet till faktorpris, dvs. bruttoöverskottsandelen, i nivå. Källor: , och . Produktiviteten i industrin steg , främst beroende på fortsatt stora nedskärningar av personalstyrkan och lägre medelarbetstid. Trots en förstärkning av industrikonjunkturen förefaller det ännu inte finnas något större behov hos industriföretagen att anställa. Det är först som antalet arbetade timmar ökar i industrin. Detta gör att produktivitetstillväxten blir fortsatt stark men något svagare . Produktiviteten bedöms öka 2004 och 2005, se tabell 5.2. 2003/04:100 BILAGA 1 Fortsatt god konkurrenskraft för svensk industri Den höga produktivitetstillväxten motverkade de stigande arbetskraftskostnaderna, vilket innebar att enhetsarbetskostnaden sjönk. Även under prognosåren bedöms produktiviteten stiga mer än företagens kostnader för arbetskraft då löneökningstakten väntas bli måttlig. Diagram 5.1 Industrins enhetsarbetskostnad i relativt 11 Gemensam valuta, SEK Källor: , och . Den relativa enhetsarbetskostnaden, mätt i nationell valuta, har fallit sedan början av 1990- talet. Det innebär att enhetsarbetskostnaden, undantaget, har ökat mer i våra konkurrentländer än i . Under en stor del av försvagades kronan kraftigt, vilket inneburit att den relativa enhetsarbetskostnaden mätt i gemensam valuta, har fallit ännu mer. En kronförstärkning, mätt i konkurrentvägda termer, väntas leda till att den relativa enhetsarbetskostnadens fall dämpas. i ett historiskt perspektiv bedöms ändå den svenska industrins konkurrensläge vara fortsatt gott , se diagram 5.1. Förbättrat vinstläge för företagen Trots att företagens kostnader för importerade insatsvaror sjönk som produktivitetstillväxten var hög så förbättrades företagens vinstandel10 endast svagt . Det beror dels på att kronförstärkningen tvingade många 10 Vinstandelen avser bruttoöverskottet som andel av förädlingsvärdet till faktorpris, dvs. 2003/04:100 BILAGA 1 företag att sänka sina priser på exportmarknaden, dels på att det fortsatt ansträngda konjunkturläget i gjorde det svårt för företagen att höja sina priser på hemmamarknaden. Både under innevarande och under nästkommande år förutses företagens vinstandel förbättras. Det beror på en fortsatt stark produktivitetstillväxt och måttliga löneökningar i kombination med att konjunkturförstärkningen ger större möjlighet för företagen att höja priserna, åtminstone på hemmamarknaden. Industrins vinstandel förutses stiga till 2005, se diagram 5.2. Diagram 5.2 Industrins vinstandel Anm.: Vinstandelen avser bruttoöverskottet som andel av förädlingsvärdet till faktorpris, dvs. Källor: , och . Vid bedömningen av produktionen inom byggindustrin fungerar utvecklingen av byggvolymen som riktmärke eftersom de båda variablerna utvecklas enligt samma mönster. Den totala byggvolymen, dvs. bygginvesteringar och byggreparationer, var i stort sett oförändrad 2003 i jämförelse med 2002. Det beror främst på en fortsatt svag utveckling av bygginvesteringarna, vilka minskade . Reparationerna växte långsammare än året innan men uppvisade likväl en ökningstakt om . I exempelvis en bygginvestering, och därmed även i den totala byggvolymen, räknas även värdet av viss tjänsteproduktion in. Det gäller t.ex. arvoden till arkitekter och tekniska konsulter. Även kostnader för byggmaterial ingår i den totala byggvolymen. För att undvika att dessa delar dubbelräknas vid summeringen av näringslivets produktion, exkluderas de när produktionen i byggindustrin studeras. Inom tillverkningsindustrin har bygginvesteringarna fallit . Trots vissa tecken på en ljusare industrikonjunktur framöver, med bl.a. ett ökat kapacitetsutnyttjande, väntas tillverkningsindustrins bygginvesteringar fortsätta att falla för att därefter vända uppåt 2005. In- vesteringarna inom övrigt näringsliv bedöms öka vilket gör att näringslivets bygginvesteringar totalt sett stiger och . Även offentliga myndigheters bygginvesteringar föll 2003, främst till följd av en mycket svag utveckling inom kommunsektorn under inledningen av året. Det fortsatt ansträngda finansiella läget medför att kommunernas investeringar väntas ligga kvar på en relativt låg nivå även . Statens bygginvesteringar föll under slutet av fjolåret. Mot bakgrund av tillgängliga medel för infrastruktursatsningar antas nedgången dock vara tillfällig och statens byggande ökar igen . bidrar införandet av den särskilda skattestimulansen för miljöinvesteringar i offentliga lokaler till att även myndigheternas reparationer och underhåll av lokaler ökar. Sammantaget bedöms offentliga myndigheters bygginvesteringar öka med för att sedan åter minska något 2005. Bostadsbyggandet utvecklades positivt under främst och väntas fortsätta ge gott stöd åt byggkonjunkturen. Nybyggnationerna bedöms öka med för att sedan stiga i något lägre takt åren därefter. (Se vidare avsnitt 10.2.) 1 Löpande priser. Källor: och . Enligt KI:s barometrar har byggkonjunkturen försvagats successivt . Företagen fortsätter att se mörkt på den närmaste framtiden, byggandet minskar och sju av tio företag anser att orderstocken är för liten. Till följd av tilltagande reparations- och underhållsverksamhet, 2003/04:100 BILAGA 1 understött av det tillfälliga ROT-avdraget, samt en uppgång i bostadsbyggandet väntas trots allt den totala byggvolymen och därmed även byggproduktionen, komma att öka . Produktionen av tjänster ökade . Det var framför allt produktionen inom handel och företagstjänsteverksamhet som steg. Efterfrågan på tjänster kom därmed både från hushållssektorn och från företagssektorn. KI:s barometer visar att konjunkturläget för stora delar av tjänsteföretagen inom handeln är förhållandevis gott. Företagen förväntar sig ökad försäljning . Barometern visar också att företagen inom uppdragsverksamhet samt datakonsulter förutser en förbättring av konjunkturläget . och bedöms produktionen i tjänstesektorn växa något starkare än . Hushållens efterfrågan på tjänster väntas vara fortsatt god. Dessutom förutses den allt starkare industrikonjunkturen medföra att företagen efterfrågar mer företagstjänster och finansiella tjänster. Sammantaget prognoseras produktionen i tjänstesektorn öka 2004 och 2005. Produktivitetstillväxten i tjänstesektorn uppgick till . Den starka ökningstakten, trots förhållandevis låg produktion, beror på att antalet arbetade timmar minskade. minskar takten i tjänsteföretagens rationaliseringar och antalet arbetade timmar börjar stiga vilket leder till en lägre produktivitetstillväxt framöver. Produktiviteten i tjänstesektorn förutses öka under innevarande år och nästkommande år. 2003/04:100 BILAGA 1 Den öppna arbetslösheten har ökat . Inledningsvis berodde uppgången på ett stigande utbud av arbetskraft men har även en minskande sysselsättning bidragit till ökningen av den öppna arbetslösheten. Sysselsättningen minskar inte längre enbart i industrin utan nedgången omfattar nu flertalet branscher, inklusive offentlig verksamhet. Antalet arbetade timmar har minskat kraftigare än antalet sysselsatta och nedgången har pågått . förutses arbetslösheten öka ytterligare. Den optimism som råder inom näringslivet beträffande produktion och försäljning återspeglas inte i företagens sysselsättningsförväntningar. Dessutom väntas de besparingar som kommunsektorn genomförde leda till att antalet anställda inom sektorn sjunker . väntas således sysselsättningen minska såväl inom näringslivet som inom offentlig sektor. Först väntas konjunkturförstärkningen leda till att efterfrågan på arbetskraft ökar och sysselsättningen återigen stiger. Regeringen aviserar dessutom i denna proposition ett antal åtgärder för att stimulera sysselsättningen. Sysselsättningsökningen, och därmed också nedgången i arbetslöshet, dämpas dock något av den minskande sjukfrånvaron. Tabell 6.1 Nyckeltal inom arbetsmarknadsområdet Procentuell utveckling om annat ej anges 1Antalet sysselsatta i åldern , exklusive sysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i den åldersgruppen. 2I procent av arbetskraften. 3Antalet personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program i procent av arbetskraften. De program som inkluderas i denna beteckning är de som () redovisar som konjunkturberoende samt interpraktik. Källor: , och . Antalet sysselsatta fortsätter att minska Antalet sysselsatta i ekonomin som helhet var i princip oförändrat fr.o.m. t.o.m. . Mot bakgrund av den svaga efterfrågan på arbetskraft , såsom den framkom i olika undersökningar, var detta en överraskande positiv utveckling. har dock sysselsättningen minskat. Det tycks bl.a. hänga samman med att personer som haft tillfälliga anställningar har fått sluta då fast anställda som varit sjukfrånvarande har återvänt till sina arbeten. Sammantaget minskade sysselsättningen eller drygt 10 000 personer 2003 jämfört med . Sysselsättningsutvecklingen har skiljt sig åt mellan kvinnor och män (se även tabell 6.2). Bland män har sysselsättningen minskat mer eller mindre kontinuerligt . Sysselsättningen bland kvinnor började inte falla . Utvecklingen kan till viss del kopplas till konjunkturläget i olika branscher och den könsmässiga sammansättningen inom dessa. Industrins konjunkturläge försvagades och snart därefter började sysselsättningsminskningen i industrin. Majoriteten av de som arbetar inom industrin är män. Sysselsättningsutvecklingen inom kommunala myndigheter där merparten av de anställda är kvinnor har varit god fram till mitten av fjolåret. Indikatorerna över den kommande utvecklingen på arbetsmarknaden pekar på att sysselsättningen kommer att fortsätta falla . Antalet nyanmälda lediga platser till landets arbetsförmedlingar tycks ha stabiliserats på en låg nivå. varslades sammanlagt 74 000 personer om uppsägning, vilket är det högsta antalet och en ökning med nästan 7 000 jämfört med redan höga nivå. I förhållande till 2002 var det fler som varslades inom den privata tjänstesektorn främst uppdragsverksamhet, finansiell verksamhet, transport och kommunikation och inom offentlig verksamhet. Varslen minskade inom industrin men fortfarande var det flest personer som varslades inom industrin. (KI:s) barometer visar att i de flesta branscher har företagens anställningsplaner sedan ett par kvartal tillbaka stabiliserat sig på en nivå som indikerar fortsatta nedskärningar eller en oförändrad sysselsättningsnivå. Endast inom ett fåtal branscher bedömer företagen att antalet anställda kommer att öka. Diagram 6.1 Lediga platser och varsel om uppsägning Nyanmälda lediga platser (vänster axel) Varsel om uppsägning (höger axel) Kapacitetsutnyttjandet inom industrin har stigit kontinuerligt . Men trots att både orderingången och produktionen har ökat har företagen fortsatt att minska personalstyrkan.