prop · GR031d27 · 2004-01-01 00:00:00 — analysera och informera om den tekniska och industrielltekonomiska utvecklingen, samt att skapa och initiera samverkan mellan olika teknikområden. Målet för verksamhetsområdet och utveckling är: Öka den kunskap och kompetens, inom i första hand i näringslivet, som behövs för att stimulera innovationer, tillväxt och förnyelse. Rymdstyrelsen hade tre definierade mål inom politikområdet Näringspolitik: att bidra till stärkt konkurrenskraft i svensk rymdindustri, att stärka rymdanknuten verksamhet i samt att stärka användningen av rymdteknik inom för samhället viktiga områden. Inom politikområdet Forskningspolitik har Rymdstyrelsen verksamhetsmål som till stor del sammanfaller med de mål som är formulerade för andra forskningsfinansierande myndigheter. Målen gäller bland annat forskningskvalitet, forskarkarriärer, jämställdhet, internationellt samarbete samt samverkan med andra forskningsfinansiärer. Rymdverksamhet bedrivs i stor utsträckning som långsiktiga projekt inom ramen för internationella eller bilaterala samarbeten. Effekterna av myndighetens prestationer är därför dels långsiktiga, dels beroende av den internationella utvecklingen på området. Det gäller särskilt utvecklingen inom industrin. Basen för industrins verksamhet inom rymdsektorn utgörs i stor utsträckning av deltagande i internationella utvecklingsprojekt, framförallt inom . Svensk industri har etablerat framskjutna positioner inom olika delar av det europeiska samarbetet. Svensk industri inom rymdsektorn drabbades, liksom industrin globalt, av lågkonjunkturen inom framförallt telekommunikationssektorn med kraftigt vikande efterfrågan på såväl satelliter som uppsändningstjänster. Omsättningsminskningen har fortsatt . Rymdverksamheten, och därmed beställningar till industrin, finansie- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ras i stor utsträckning med offentliga medel. Det beror bland annat på att kostnaderna för utveckling och infrastruktur är mycket stora. Industrins andel så kallad öppen försäljning mäts av Rymdstyrelsen för att redovisa hur mycket industrin, vid sidan av de offentliga eller institutionella beställningarna, säljer på den internationella kommersiella marknaden. Denna försäljning har haft en stigande trend. Därefter har trenden brutits och andelen öppen försäljning ligger på . Det är jämförbart med övrig europeisk industri inom rymdsektorn. erhöll svenska företag trakt till ett värde motsvarande . Utfallet för ESA-kontrakten för ett enskilt år beror på när placerar kontrakt hos europeiska huvudleverantörer och vilka underkontrakt de svenska företagen då får. Rymdbolaget fick av uppdraget att utgöra huvudleverantör för forskningssatelliten . Satelliten levererades och uppsändningen är planerad till . Rymdverksamheten har en positiv inverkan på näringsverksamheten i . Den positiva utvecklingen fortsatte , framförallt genom verksamheten på i samverkan med , och . ESA:s program för forskning under tyngdlöshet är den viktigaste kunden, men de unika förutsättningarna gör också att till exempel och bedriver prov- och testningsprojekt på . har gjort stora investeringar i en anläggning i nära för att styra och ta emot data från miljösatelliten . Rymdstyrelsen skall verka för ökad användning av rymdtillämpningar inom för samhället viktiga områden. Resultaten utvecklas och det kan konstateras att betydelsen av rymdbaserad teknologi ökar kontinuerligt inom områden som navigering och för miljöövervakning av t ex, skogsskador. Användningen av rymdteknik utvecklas i bland annat inom skogsbruket där fjärranalysmetoder används i ökande utsträckning för att inventera skogsbestånd med mera. Satellitbaserad navigering utgör ett viktigt hjälpmedel inom såväl landtransporter som inom luft- och sjöfart. Det finns potential för ökad användning av kommunikation via satellit för bredbandstjänster. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Från SGU:s FoU-anslag har 23 projekt (5,) fått stöd. Inkomna ansökningar omfattade 50 projekt (19,). Intresset för stödet är jämnt fördelat över berörda universitet och högskolor i landet. Internationella utvärderingar av SGU:s stöd genomförs regelbundet och nästa utvärdering kommer att göras 2003 omfattande perioden 20002003. har erhållit för arbetet med utvecklingscentrum i med inriktning mot bergteknik. Projektbidraget från SGU har tillsammans med andra finansiärer bidragit till att skapa aktiviteter för att föra projektet vidare genom uppbyggnadsfasen. Georange i har beviljats sammanlagt till fyra FoU-projekt (tre inom malmgeologi och ett inom miljögeologi). Vissa förseningar har iakttagits men bedöms inte påverka projektens planerade inriktning, omfattning och genomförandetid. Upprätthållande av nationell metrologi Riksmätplatsverksamheten stärks av mätteknisk och metrologisk forskning. Spridning av mätteknisk och metrologisk kunskap bidrar till ökad kvalitet och utveckling av ny teknik bl.a. inom svensk industri. Inom ramen för riksmätplatsen för tid och frekvens tillhandahålls också tid över Internet i . SSI har hand om riksmätplatsen för joniserande strålning och besitter kompetens inom ansvarsområdet dosimetri. Detta är särskilt avgörande för säkerhetskrav inom kärnkraftsindustrin, processindustrin samt inom sjukvård och vid forskningsinstitutioner. Övriga mätstorheter upprätthålls hos SP. spelar en viktig roll som rådgivare och granskare av metrologiverksamheten hos SP. Rådet lämnar ett särskilt yttrande till regeringen. Av detta framgår att granskat SP:s metrologiska FoU och den visar på stor kreativitet, tydlighet och behovsanpassning. uttalar sig om riksmätplatsverksamheten på SP generellt som mycket kompetent och effektiv. SWEDAC utför systemteknisk tillsyn hos riksmätplatserna baserad på internationella standarder. Vid tillsyn bedömdes riksmätplatserna för acceleration och ljudtryck, högfrekvenselektriska storheter samt bedömning av primärmetrologin för kemi. SWEDAC:s tillsyn är kvalitetshöjande och ger tillsammans med internationella jämförelsemätningar en god bild av verksamhetens kompetens, kvalitet och effektivitet. Tillsynen visar på en operativ verksamhet som uppfyller kraven. SP:s verksamhet har bl.a. utgjorts av egen kompetensuppbyggnad, forskningsprojekt i samverkan med andra FoU-aktörer samt kunskapsöverföring. Tvärvetenskapliga projekt utförs i stor omfattning och bidrar till näringslivets tillväxt. FoU-verksamheten bedrivs i nära samarbete med näringslivet och med koppling till universitet och högskola. Avhandlingsarbete, undervisning vid universitet och deltagande i internationellt standardiseringsarbete är exempel på verksamheter vars omfattning är beroende av den statliga grundfinansieringen. SP samarbetar med andra industriforskningsinstitut då främst, , , och Bioteknik, och , Trätek under namnet United Competence med syfte att dra nytta av varandras kompetens och resurser. I SSR:s resultatredovisning avseende hela den svenska standardiseringsorganisationen framgår att det uppsatta målet med omorganisationen, en effektivisering av verksamheten och en kostnadsbesparing om , uppnåtts. Vissa tydliga utvecklingstendenser bekräftas av redovisningen: Den svenska organisationens insatser i det globala arbetet har ökat på bekostnad av insatserna i det europeiska arbetet, Flertalet nya standardiseringsprojekt avser ledningssystem, t.ex. miljö- eller kvalitetsledningssystem eller Corporate Social Responsibility, Det europeiska arbetet på byggvaruområdet är i slutskedet och arbetet med säkerhetsstandarder för konsumentvaror intensifieras, Minskade insatser från svensk näringsliv i standardiseringen avseende säkerhet hos produkter på grund av minskad industriell bas på dessa områden, Ökad användning av elektroniska sammanträden. IVA har genomfört angelägna utredningar och projekt samt lämnat värdefulla synpunkter som underlag till utformningen av regeringens politik inom området forskning och utveckling. Dagens samhälle är under ständig förändring som till stor del drivs av ny teknik. För att vi skall förstå förändringsprocesser ur olika perspektiv spelar IVA en viktig roll. IVA har, genom sina ledamöter stor kompetens inom många branscher verksamma i och fungerar som inspiratör för gränsöverskridande dialog. Den verksamhet Rymdstyrelsen ansvarar för består av såväl grund- och tillämpad forskning, som utvecklingsarbete och konkreta industriprojekt. Dessa delar är sammankopplade och inbördes beroende i långsiktiga internationella projekt som bedrivs i nära samverkan mellan företag, forskningsinstitut och universitet. Antalet inblandade parter är många och planeringstiderna är långa. I kombination med de tekniskt och vetenskapligt mycket avancerade frågeställningarna, gör det rymdverksamhet till en mycket komplex verksamhet. En förutsättning för en mycket stor del av rymdverksamhet som sådan är kapaciteten att sända upp satelliter i omloppsbana runt jorden. Det ställer krav på dels markbaserad infrastruktur för uppsändning, dels tillgång till bärraketer. Detta utgör en del av förklaringen till varför rymdverksamhet är förknippat med stora kostnader, och att det är motiverat med en relativt stor andel offentlig finansiering. Regeringen bedömer att rymdverksamheten bidrar till utvecklingen av svensk industris internationella konkurrenskraft. Genom rymdverksamheten får svensk industri möjlighet att i samverkan med nationella och internationella samarbetspartner inom akademi och näringsliv delta i mycket avancerade projekt med högt teknikinnehåll. Regeringen bedömer att verksamheten bedrivs på ett ändamålsenligt sätt. Den forskning som stöds av SGU är en nödvändig länk till kunskapsflödet för utveckling av 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 De projekt som fått stöd koncentreras på för samhället viktiga geologiska problem och kompletterar SGU:s egen forskning och utnyttjar den höga kompetens och moderna instrumentering som finns i svenska universitet och högskolor. Bl.a. har ett radonprojekt bidragit till att göra tillförlitliga radonprognoser. Stöd till projekten och Georange 2003 bidrar till den inledande fasen av forskning och kompetensutveckling inom bergbearbetande industri i Norr- och . Upprätthållande av nationell metrologi Metrologisk verksamhet är långsiktig och kräver långsiktiga investeringar och FoU. Det är även ett område som är generellt och har tillämpningar inom breda sektorer. Upprätthållande av den högsta mättekniska nivån i landet, den s.k. primärnivån är ett offentligt åtagande. har en infrastruktur inom fysikalisk mätteknik som ger internationell spårbarhet och acceptans. Detta innebär att t.ex. en vikt eller temperatur som har uppmätts på ett svenskt företag är internationellt spårbart och kan därför gälla i andra länder vilket underlättar handel mellan länder. Detta innebär att inom detta område uppfyller det s.k. MRA (Mutual Recognition Arrangement ). Regeringens bedömning är att både SP och SSI har uppfyllt de för riksmätplatsverksamheterna uppställda målen. För att få tydligare styrning av forskningsområdet experimentell teknik har regeringen beslutat att skall ha uppdraget att fördela medel avsatta för forskning och utveckling inom experimentell teknik. Syftet är att uppnå en ökad samordning av statens resurser för forskning och utveckling. Regeringen bedömer att detta kommer att leda till ett effektivare resursutnyttjande. Det är regeringens bedömning att den svenska standardiseringen i huvudsak lyckats uppfylla uppsatta mål. Användningen och framtagandet av standarder på produktsäkerhetsområdet behöver stimuleras. Insatserna har i huvudsak avsett medverkan i det europeiska arbetet. En omprioritering till det internationella arbetet och ledningsprocesser bör övervägas. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Riktlinjebeslutet innebar en nyordning för statens stöd till konsumentorganisationer m.fl. för medverkan i standardiseringsarbetet. vunna erfarenheter tyder på att nyordningen gett positiva resultat. Regeringen avser att närmare behandla de små och medelstora företagens möjligheter att dels medverka i standardiseringsarbetet dels tillgodogöra sig resultatet av arbetet. Regeringens bedömning är att IVA:s verksamhet bidrar till att stärka och utveckla industriella kompetens och konkurrenskraft. IVA arbetar med bl.a. området teknik och samhälle. Där arbetar man med att förbättra dialogen mellan forskare och allmänhet samt öka intresset för naturvetenskap och teknik för hos ungdomar 3.10Omvärldsanalys, utvärdering och statistik ITPS har fått i uppdrag att kartlägga förändringar i näringslivets ägarstruktur mot bakgrund av näringslivets internationalisering. ITPS skall vidare analysera skillnader mellan utlandsägda och svenska företag. redovisade ITPS ett regeringsuppdrag att utveckla metoder att med regionala prognoser och indikatorer beskriva den ekonomiska utvecklingen i landets regioner. En fortsättning på uppdraget gavs i regleringsbrevet . Regeringen har gett ITPS i uppdrag att ansvara för den nationella bedömningen av förslag till regionala tillväxtprogram. ITPS skall ge underlag för regeringens godkännande av de regionala tillväxtprogrammen. Som ett led i att utveckla den utlandsbaserade omvärldsbevakningen inrättar ITPS kontor i och . Verksamheten kommer att bedrivas på försök och finansieras av de medel som överfördes till ITPS då stiftelsen , , upplöstes . tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att utreda och ge förslag på hur ITPS skall kunna öppna nya kontor och bankkonton i utlandet samt vara arbetsgivare för lokalanställd personal i utlandet. Ärendet bereds nu inom efter remiss av utredningens betänkande (SOU 2002:123). ITPS har fått i uppdrag att utveckla metoder för uppföljning och utvärdering av politikområdet Regional utvecklingspolitik. Regeringen har gett ITPS i uppdrag att utveckla statistik som beskriver och analyserar företagens demografi samt förbättra statistiken över företagare. Resultatet skall användas som kunskapskälla för att förstå de mekanismer som bidrar till tillväxt och förnyelse i näringslivet. För att förbättra tillgängligheten till den officiella statistiken som ITPS ansvarar för, utarbetar myndigheten en databas för publicering på ITPS hemsida. Målet för verksamhetsområdet , utvärdering och statistik är: Förbättra kunskapsunderlaget för att därigenom skapa förutsättningar för att utveckla närings- och innovationspolitiken. Verksamhetsgrenen Omvärldsanalys, som även innehåller utlandsbaserad omvärldsbevakning, stod för av ITPS kostnader . Utöver de regeringsuppdrag som institutet får initierar och genomför ITPS egna projekt. ITPS har genomfört en studie om kapitalförsörjningen till små och medelstora företag i olika länder. Studien påvisar att det i alla de studerade länderna finns brister i systemen för kapitalförsörjning av mindre och nystartade företag. En kartläggning av sambandet mellan entreprenörskap och tillväxt har redovisats av ITPS. ITPS drar slutsatsen att mer uppmärksamhet bör ägnas entreprenörskap i befintliga företag och dess konsekvenser för tillväxten. Studier som beskriver den regionala utvecklingen i gällande tillväxt, sysselsättning, befolkningsutveckling m.m. har genomförts. Studierna redovisas i ITPS rapporter Rapport om den regionala utvecklingen i och Regionernas tillstånd 2002. Organisationen för den utlandsbaserade omvärldsbevakningen har kommit igång . Samarbetet mellan ITPS, Verket för innovationssystem, , Verket för näringslivsutveckling, , samt , , har intensifierats. Kostnaderna för utvärderingarna minskade jämfört med , trots att antalet utvärderingar ökade. Utvärderingarna stod för av ITPS kostnader. ITPS har utvärderat de näringspolitiska effekterna av den arbetsmarknadspolitiska insatsen stöd till start av näringsverksamhet. ITPS har också utvärderat programmet för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder samt sysselsättningsbidraget. I syfte att initiera en diskussion om målformulering, uppföljning och lärande har institutet genomfört en seminarieserie En lärande tillväxtpolitik som har vänt sig till politiker och övriga genomförare av tillväxtpolitiken. ITPS ansvarar för officiella statistik inom området Näringsverksamhet och redovisar statistik över , Konkurser och offentliga ackord samt . Statistiken stod för av ITPS kostnader . har ITPS höjt kvaliteten på statistiken över nystartade företag samt svenskägda koncerner med verksamhet i utlandet. Efterfrågan och tillgängligheten på den statistik som ITPS tillhandahåller har ökat, närmare 54 000 statistikrapporter laddades ned från ITPS hemsida . 3.10.3 Analys och slutsats De omvärldsanalyser och utvärderingar som ITPS genomför bidrar till att förbättra kunskapsunderlaget för närings- och innovationspolitiken. Den statistik som publicerats ger yt- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 terligare en beskrivning och kunskap om företagande och internationella företag i . Re- geringen bedömer att myndigheten på ett tillfredsställande sätt har uppfyllt verksamhetens mål. Den svenska staten är största företagsägare. förvaltas 59 företag med statligt ägande, varav 47 är helägda av staten. Totalt omsätter dessa företag . lämnades cirka 10,2 miljarder i utdelningar. Svenska staten är även den största ägaren på Stockholmsbörsen. Detta medför ett stort ansvar och ställer krav på att regeringens ägarförvaltning är långsiktig och professionell. Det övergripande målet är att skapa värde för ägarna, det svenska folket. Regeringen lämnar en skrivelse till med en redogörelse för företag med statligt ägande, (skr. 2002/03:120). För att öka genomlysningen av företag med statligt ägande framställer regeringen en verksamhetsberättelse samt fyra kvartalsrapporter. Genomlysning är ett viktigt verktyg i utvärderingen av förvaltningen av den del av statens tillgångar som finns i företag med statligt ägande. I samband med regeringsombildningen vid valet beslutades att ta ett samlat grepp om förvaltningen av de statligt ägda företagen. har därför ytterligare koncentrerats till som även har ett övergripande ansvar för ägarfrågor. avser därefter att fusionera de två företagen. 3.12Statliga insatser utanför politikområdet Skatteområdet är ett av de politikområden utanför näringspolitiken som är av störst betydelse för näringslivet. har möjlighet att få uppskov med betalningen av preliminär skatt. Den s.k. pomperipossaeffekten har eliminerats genom nya regler som trädde i kraft vid det senaste 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Den för inlämnande av självdeklaration för företag har flyttats fram från till . Förseningsavgiften vid för sent lämnade skattedeklarationer har differentierats och företagare som har en enstaka försening får numera betala en lägre avgift () än tidigare (). Dessutom har kapitalvinstbeskattningen på näringsbetingade andelar avskaffats. Det finns därutöver en rad pågående lagstiftningsprojekt som är av särskild betydelse för näringsliv och företagande. Det gäller de vidare beredningarna av 3:12-utredningens slutbetänkande Beskattning av småföretagare (2002:52), betänkande Våra skatter? SOU 2002:47), betänkande Skärpning gubbar! Om konkurrensen, kvaliteten, kostnaderna och kompetensen i byggsektorn (SOU 2002:115) samt betänkande Svåra skatter (SOU 2003:38) med förslag till en förändrad energibeskattning. Ett flertal av de förslag som presenterats i bl.a. de nämnda utredningarna och som bereds inom har till syfte att förbättra villkoren för företagande och näringsliv. Det gäller också de pågående utredningarna företagsskatteutredning (dir. 2002:28) och (dir. 2002:141). Insatser inom politikområdet Regional utvecklingspolitik som har betydelse för uppfyllandet av det Näringspolitiska målet är dels de regionala företagsstöden, dels arbetet som utförs inom de nuvarande regionala tillväxtavtalen och kommande regionala tillväxtprogram. Utförligare information finns i återrapporteringen av utgiftsområde 19 Regional utveckling. kommer det att vara möjligt att bilda s.k. publika europabolag i alla EU:s medlemsstater. Reglerna om sådana bolag finns i en EG-förordning som antogs . remitterade en promemoria med förslag till svensk lagstiftning som skall komplettera förordningen (Ds 2003:15). Lagrådsremiss och proposition planeras . antogs förordningen 10218/03 om stadga för europeiska kooperativa föreningar. Förordningen träder 2006. med att ta fram kompletterande svensk lagstiftning kommer att inledas . () har angivit revisionsberättelse med två invändningar mot . Invändningarna avsåg befogenhetsöverträdelse genom anslagsöverskridande. Efter en skrivelse från ser regeringen över vilka åtgärder som bör vidtas för att förhindra att motsvarande händer igen. RRV har inte haft någon invändning i revisionsberättelse för övriga myndigheter inom politikområdet. 3.14.138:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader 1Motsvarar 205 534 tkr prisnivå. 2Motsvarar 205 534 tkr prisnivå Anslaget täcker förvaltningskostnader för och . Anslagssparandet avser finansiering av uppbyggnad av ärendesystem inom de regionala stöden (NYPS). Anslaget minskar med till följd av bl.a. en retroaktiv justering av pris- och löneomräkningen. Verket för näringslivsutveckling har sedan omorganisationen 2001 arbetat målmedvetet med att utveckla den nya myndighetens roll och funktion. Ytterligare omstruktureringar för att fokusera och effektivisera verksamheten är dock nödvändiga. Tabell 3.5 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 38:1 Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Beslut inklusive retroaktiv PLO. 3.14.2 38:2 Näringslivsutveckling m.m. 1 Inklusive av redan beslutad minskning med 15 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2003. Anslaget får användas för näringslivsfrämjande åtgärder. Anslaget höjs med för att finansiera inrättande av centrum för och särskilda satsningar inom områdena miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport. Den särskilda satsningen på kvinnors och invandrares företagande samt kooperativt företagande ökar med . Som en följd av redan fattade beslut avslutas programmen 2005 varför anslagsnivån sjunker. Efter programperioden skall verksamheterna utvärderas. Anslaget sjunker ytterligare till följd av att den särskilda satsningen om på design upphör enligt tidigare beslut. Efter designprogrammets slut skall verksamheten utvärderas. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån för 20042006, för 38:2 Näringslivsutveckling m.m. Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1Motsvarar 74 344 tkr prisnivå. 2Motsvarar 74 344 tkr prisnivå. , , har till uppgift att utveckla och förbättra kunskapsunderlaget för tillväxtpolitiken. Institutet utför omvärldsbevakning och utvärderingar med relevans för närings- och innovationspolitiken samt den regionala utvecklingspolitiken. Omvärldsbevakningen är delvis utlandsbaserad. ITPS har även ett statistikansvar för delar av den officiella statistiken. I anslaget ingår ITPS förvaltningskostnader. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 38:3 : Förvaltningskostnader Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Motsvarar 101 535 tkr prisnivå. 2Motsvarar 101 535 tkr prisnivå.