prop · GR031d7 · 2004-01-01 00:00:00 — Flera beslut om ersättning har också resulterat i överklaganden och i vissa fall har kompletterande utbetalningar beslutats. Utfallet har legat både över och under på statsbudgeten anvisat anslag. Regeringen bedömer därför inte att anslagsnivån bör ändras . 4.10.4 7:4 Samhällets skydd mot olyckor 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 614 381 tkr prisnivå. 3Motsvarar 614 382 tkr prisnivå. Anslaget som disponeras av , finansierar verksamhet inom räddningstjänstområdet inklusive olycks- och skadeförebyggande åtgärder samt beredskap för och indirekta kostnader i samband med internationella insatser. Anslaget finansierar även bidrag för främjande av den enskilda människans förmåga. Beredskapen för internationella insatser omfattar även minröjning och en kemikalieinsatsstyrka. Delar av centrum för risk- och säkerhetsutbildnings verksamhet finansieras från anslaget och delar av verksamheten vid från olyckor i . Anslaget finansierar även ersättning till länsstyrelserna för tillkommande uppgifter med anledning av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.11 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får Avgifter som tas ut med stöd av lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor redovisas mot inkomsttitel Övriga offentligrättsliga avgifter. Inkomster från oljeskadeersättning enligt sjölagen (1994:1009) redovisas mot inkomsttitel Vattenföroreningsavgifter m.m. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Myndigheten får disponera intäkterna. utför uppdrags- och serviceverksamhet åt samverkande myndigheter och andra uppdragsgivare. Med uppdragsverksamhet avses i detta sammanhang tjänsteexport enligt tjänsteexportförordningen (1992:192) samt den avgiftsbelagda verksamhet som regleras i 3 b och 5 §§ förordningen (1988:1040) med instruktion för . Enligt instruktion får myndigheten delta i internationella räddnings- och katastrofinsatser förutsatt att det finns en extern finansiering. Vidare får , om verksamheten har anknytning till myndighetens uppgifter, mot avgift tillhandahålla fortbildning, uppdragsutbildning samt konferens- och internattjänster. Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för , såvitt avser Samhällets skydd mot olyckor, för godkänns (tabell 4.13 Investeringsplan). Skälen för regeringens förslag: Investeringar planeras inom och säkerhetsutbildning (ca 2004 och 2005 och 2006). I övrigt planeras investeringar inom den gemensamma administrationen främst med IT- utrustning. uppdrog regeringen åt att i samråd med lämna förslag till samt beräkna kostnaderna för den framtida utformningen av larmningssystem för varning av allmänheten omkring de svenska kärnkraft- skall rapportera uppdraget . Regeringen har i tabell 4.14 nedan beräknat anslaget enligt följande. Anslaget har ökats med avseende kompensation för de avgifter som skall betalas till . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Överföring till annat utgiftsområde Anslaget har minskats med 2004 och som istället beräknas under utgiftsområde 15, anslaget Studiemedel m.m. och utgiftsområde 16, anslaget m.m. för att finansiera studiemedelsberättigandet av utbildningen i skydd mot olyckor. Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 7:4 Samhällets skydd mot olyckor Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas prisläge. En objektsram skall bestå av ett väldefinierat materielinnehåll, en ekonomisk ram samt en tidsplan. Det är regeringen som fastställer objektsramen och beslutar om anskaffningar inom varje objektsram. Objektsramarna skall redovisas av Försvarsmakten till regeringen. Regeringen informerar om utvecklingen inom respektive objektsram. Nedan lämnas en redogörelse för de nu aktuella materielprojekten som regeringen beslutat skall styras och följas upp med objektsramar. Redogörelsen omfattar även regeringens bedömning av utvecklingen inom objektsramarna samt resultatbedömning för de objektsramar som Försvarsmakten lämnat årsredovisning för. Den ekonomiska planeringsramen som redovisas för varje objektsram är prisläge. Om inget annat sägs under respektive objektsram så skall varje objektsram innehålla: -räntekostnader för förskott till industrin. Splitterskyddad granatkastare () Objektsramen omfattar tiden 2009. Den ekonomiska planeringsramen uppgår till högst . Objektsramen har följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: -anskaffning av 40 chassier för bandgående granatkastare, -anskaffning av 40 torn för bandgående granatkastare inkluderat integration med chassi, -anskaffning av 12 torn för hjulgående granatkastare inkluderat integration med chassi, -anskaffning av systemmateriel samt -anskaffning av utbildningsmateriel. Splitterskyddad granatkastare (120) anskaffas för att öka stridseffekten i markstridsfunktionens bataljonsnivå. Systemet skall införas som bataljonsartilleri i mekaniserade insatsbataljoner. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 förmåga att skjuta indirekt eld från ett fordon som har både splitterskydd och hög rörlighet. Splitterskyddad granatkastare skall ersätta dagens dragna granatkastare m/41. Systemet skall även utnyttjas i förband avsedda för internationella insatser. Utvecklingsfasen planeras starta och serieleveranser planeras till åren 2007- 2008. Utvecklingsarbetet bedrivs i samarbete med och huvudleverantör är . Till och med har utbetalats. Försvarsmakten redovisar ett anslagsbehov om samt ett anslagsbehov om för beställda och planerade leveranser. Försvarsmakten redovisar bl.a. att en fördjupad konceptstudie pågår, syftande till att ge ett mer detaljerat underlag avseende olika tekniska lösningar inför fortsatt utveckling. Bl.a. genomförs försök med bandgående splitterskyddad granatkastare avseende körning och skjutning. levererades 20 av de 2001 beställda 40 bandgående stridsfordonschassierna i samma version som . Chassierna är försedda med invändigt splitterskydd och förberedda för yttre skydd. Yttre skydd anskaffas till ett mindre antal fordon. levererades den första prototypvagnen för tekniska prov och trupprov. På grund av utsträckta och svårlösta förhandlingar mellan och industrin har förseningar uppstått i projektet. Dialog med finska myndigheter fortsätter trots skillnader i tidsplan. Regeringens samlade bedömning är att systemet i huvudsak utvecklas enligt den planerade inriktningen. Först efter myndigheternas genomförda försök och utvärdering av industriofferter kan regeringen bedöma den ekonomiska och tekniska säkerheten i projektet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 Måldetekterande artillerigranat (Bonus) Objektsramen omfattar tiden 2007. Den ekonomiska planeringsramen uppgår till högst . Objektsramen har följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: -utveckling Bonus, -serieförberedelser Bonus samt -serieanskaffning Bonus. Den måldetekterande artillerigranaten Bonus anskaffas för att öka stridseffekten på brigadnivå i arméns system för indirekt eld. Genom införandet utvecklas förbandens förmåga att bekämpa en motståndares stridsfordon. Bonus utgör därmed ett komplement till direktriktade pansarvärnssystem. Bonus är en granat avsedd att skjutas haubitsar, t ex haubits 77B. Med Bonus är det således möjligt att bekämpa stridsfordon på avstånd upp till . Granaten innehåller två målavkännande substridsdelar som efter separation ur granatkroppen, oberoende av varandra bekämpar främst pansarskyddande mål. Till och med har utbetalats. Försvarsmakten redovisar ett anslagsbehov om samt ett anslagsbehov om för beställda och planerade leveranser. Försvarsmakten redovisar bl.a. följande. Slutserieprov av Bonus genomförs . Granaterna har beställts, men på grund av tekniska problem med serietillverkningen är leverans försenad. Regeringens samlade bedömning är att systemet utvecklats enligt den planerade inriktningen. Programmet som helhet bedöms ha uppnått en god ekonomisk och teknisk säkerhet. Granatens prestanda har överträffat Försvarsmaktens ursprungliga krav. Objeksramen omfattar tiden 2010. Den ekonomiska planeringsramen uppgår till högst . Objektsramen har följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: -studier av varnar- och motmedelssystem, -anskaffning av 509 steg 1-4, -anskaffning av utbildningsmateriel, -modifiering av luftvärnskanonvagn 90 och stridsledningspansarvagn 90, -anskaffning av ytminröjningssystem, -anskaffning av tilläggsskydd för vagnar avsedda för internationell verksamhet samt -anpassning av luftvärnskanonvagn 90 för anskaffas för att utveckla markstridsförbandens stridsförmåga avseende eldkraft, rörlighet och skydd. Fordonssystemet ersätter och kompletterar äldre pansarbandvagnar. Systemet är flexibelt uppbyggt med kontinuerlig teknikutveckling och flera versioner som byggs på samma chassi. Ett visst antal har anpassats för internationell tjänst och kommer att organiseras i Stridsfordon 90-bataljon för internationell tjänst. Huvudleverantör är (mellan och Defence). Anslagsbehovet till och med har varit . Försvarsmakten redovisar ett anslagsbehov om samt ett anslagsbehov om för beställda och planerade leveranser. Försvarsmakten redovisar bl.a. följande. Serieleveranser av fordon har pågått . Planerad slutleverans för hela systemet är 2010. Studier av varnings- och motmedelssystem fortgår. Försvarsmakten har beställt en teknikdemonstrator baserad på stridsfordon 9040B som kommer att utrustas med olika varnings- och motmedelssystem. Tilläggsskydd anskaffas till ett antal fordon avsedda för internationella insatser, och leverans planeras ske . Regeringens bedömning är att systemet utvecklats enligt den planerade inriktningen. Stridsvagn 121/122 Leopard Objektsramen omfattar tiden 2010. Den ekonomiska planeringsramen uppgår till högst . Objektsramen har följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: -anskaffning och modifiering av 160 stridsvagnar av typmodell 121 inklusive simulatorer m.m, -anskaffning av 120 stridsvagnar av typmodell 122 inklusive ledningssystem, simulatorer m.m, -anskaffning av systemmateriel, -anskaffning av 10 bärgningsbandvagnar av typmodell 120 samt -anskaffning av minskydd för inter- Stridsvagnssystemet anskaffas för att utveckla Försvarsmaktens förmåga att slå en angripares markstridsförband. Systemet består av två typer av vagnar, 121 och 122. Båda vagnarna har samma eldkraft och rörlighet medan stridsvagn 122 har en högre skyddsnivå än stridsvagn 121. Stridsvagn 122 har dessutom ett avancerat ledningssystem. Anskaffningen av systemet ger Försvarsmakten förmåga att delta i internationella insatser med stridsvagnsförband. Stridsvagnarna ingår i åtta insatsbataljoner. Till och med har utbetalats. Försvarsmakten redovisar ett anslagsbehov om samt ett anslagsbehov om för beställda och planerade leveranser. Försvarsmakten redovisar bl.a. följande. Projektet har i stort följt fastställd tidsplan. De enda avvikelser som är noterbara är leveransförseningar av övningsvapen, vilket medfört vissa problem under grundutbildning. Anskaffningen av bärgningsbandvagnar följer tidsplanen och första leverans har skett . Viss kompletteringsanskaffning och utveckling av bl.a. minskydd har skett i internationellt samarbete. Regeringens bedömning är att systemet utvecklats enligt den planerade inriktningen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 Objektsramen omfattar tiden 2009. Den ekonomiska planeringsramen uppgår till högst . Objektsramen skall ha följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: -studier, projektering och utveckling av ytstridsfartyg, -utveckling och projektering av ubåtsjaktraketer, -anskaffning av fem fartyg, -anskaffning av sambandsintegration, -anskaffning av referensanläggning, -anskaffning av motmedel, -anskaffning av utbildningsanläggning, -anskaffning av övrig vapenmateriel, -anskaffning av bas- och underhållssystem, -anskaffning av reservdelar, -anskaffning av minjaktmateriel, -anskaffning av ubåtsjaktraketer, -anskaffning av integrering av robotsystem 15 till ledningssystemet samt -vidareutveckling av simulator. Korvetter av Visbyklass anskaffas för att användas vid väpnat angrepp, för att hävda rikets territoriella integritet samt för internationella insatser. Korvettsystemet kan utnyttjas för flera olika operativa uppgifter såsom ubåtsjakt, minröjning, sjömålsbekämpning samt spanings- och bevakningsuppgifter. Systemet har en stor mångsidighet och dessutom en fullt utvecklad smygteknik vilken gör fartygen svårupptäckta. Till och med har utbetalats. Försvarsmakten redovisar ett anslagsbehov om samt ett anslagsbehov om för beställda och planerade leveranser. Försvarsmakten redovisar bl.a. följande. har projektet i stort löpt enligt gällande plan. Det första fartyget i serien, , övertogs av från byggnadsvarvet . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 därefter genomfört provverksamhet med fartyget. Andra fartyget i serien, , sjösattes . Skrovproduktionen för fartyg 3 4 i serien är något försenad. bedömer att ännu inte helt stabiliserat den ekonomiska totalsituationen inom Visbykontraktets ram. Navigationssystemet kommer att fortsatt utvecklas . har inlett upphandling av integration av robotsystem 15 till ledningssystemet. Beträffande anskaffning av ubåtsjaktsraketer har genomfört fortsatta analyser för att kunna fastställa kraven på materielen. För sonarsamt ROV-systemen (Remotely Operated Vehicles) pågår leveranser från bl.a. det tyska företaget . Leveranserna är försenade jämfört med den ursprungliga planen, men kommer inte att påverka införandet av systemet ombord. Regeringens bedömning är att systemet utvecklas enligt den planerade inriktningen. Objektsramen omfattar tiden 2005. Den ekonomiska planeringsramen uppgår till högst . Objektsramen har följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: -utveckling och utprovning av torped 62, -anskaffning av torped 62, -anskaffning av systemmateriel för torped 62, -anskaffning av aktiv målsökare för torped 62, -anskaffning av bärgningssystem för torpeder, -vidareutveckling av torped 45 och -vidareutveckling av zonrör till tunga och Torped 62 anskaffas för att utgöra ubåtarnas huvudvapen för sjömålsbekämpning mot ytmål. För ytstridsfartyg, ubåtar och helikoptrar utgör torped 45 huvudvapen för bekämpning av ubåtar. Till och med har utbetalats. Försvarsmakten redovisar ett behov om och ett behov om för beställda och planerade leveranser inom objektsramen. Försvarsmakten redovisar bl.a. följande. Utveckling och teknisk utprovning av Torped 62 är avslutad, taktisk utprovning fortsätter . Leveranser av torped 62 (delserie 1) har påbörjats och fortsätter till 2004. Leveranserna följer i stort den tidplan som fastställdes vid omförhandling med leverantören . Försvarsmakten har vidare beställt livstidsförlängning av Torped 45. Ett begränsat antal Torped 45 avses vidareutvecklas och därmed kunna utgöra kunskapsbas för planerad anskaffning av TMS 2010 (Torped-Mina-Sensor). Produktionsförutsättningar hos medger inte att underenhet Torped 45 avslutas , utan först . Även vidareutvecklingen av zonrör är försenad . Detta beror främst på begränsade personella resurser hos och hos leverantörerna. Försvarsmaktens bedömning är att objektsramen kommer att kunna slutföras inom ekonomisk ram. Regeringens bedömning är att systemet utvecklats enligt den planerade inriktningen, dock något försenat. Programmet som helhet bedöms ha en god teknisk och ekonomisk säkerhet. Spanings- och eldledningsradar ArtE 740 Objektsramen omfattar tiden 2005. Den ekonomiska planeringsramen uppgår till högst . Objektsramen har följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: -anskaffning av serieförberedelser och referensanläggning och -anskaffning av fem anläggningar samt uppgradering av referensanläggning och ArtE 740 är en bepansrad fordonsmonterad radarstation avsedd att ingå i amfibiebrigad. Objektsramen omfattar sex serieanläggningar och en referensanläggning. Systemet är avsett för ledning av strid mot luft-, sjö- och markmål samt viss förbandsledning. Framtagningen av ArtE 740 är samordnad med utveckling och anskaffning av underrättelse- och ledningssystem för korvetter av Visbyklass (CETRIS), Underrättelseenhet 23 avsedd för Robotsystem 23 Bamse, Robotsystem 77 Hawk samt artillerilokaliseringsradar . Till och med har utbetalats. Försvarsmakten har tillsvidare stoppat projektets fortsatta utveckling varför det inte finns några framtida behov. Försvarsmakten redovisar bl.a. följande. Tilldelade ekonomiska medel inom objektsramen är upparbetade. För att fortsätta utveckling och anskaffning av ArtE 740 erfordras ianspråktagande av reserver samt tillskott av ekonomiska medel. Orsakerna till den uppkomna situationen uppger Försvarsmakten främst vara att de tekniska system som tidigare utvecklat och som skulle merutnyttjas i projektet visade sig inte uppfylla erforderliga tekniska krav. har vidare haft problem med projektledning och ekonomisk uppföljning. På grund av svårigheterna har Försvarsmakten beslutat att tillsvidare stoppa projektet och analysera förutsättningarna för fortsatt verksamhet. Försvarsmakten återkommer i samband med budgetunderlaget med förslag till fortsatt verksamhet inom objektsramen. Regeringen menar att det är anmärkningsvärt att de tekniska system som skulle merutnyttjas inte uppfyllde erforderliga tekniska krav, då Försvarsmakten, med bedömning som grund, i föregående redovisning 2002 angett att de tekniska riskerna i projektet är små med hänsyn till de synergieffekter som skulle uppstå genom samordning av utvecklingen med flera liknande system. Mot bakgrund av den uppkomna situationen delar regeringen uppfattning att projektet bör omprövas i samband med budgetunderlaget . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 Flygburet radarsystem (FSR 890) Objektsramen omfattar tiden - 2005. Den ekonomiska planeringsramen uppgår till högst . Objektsramen har följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: -utveckling och anskaffning av sex radarsystem, -integration och verifiering av flygburet radarsystem, -anskaffning av sex flygplan typmodell och -anskaffning av underhållssystem. FSR 890 anskaffas som en integrerad sensorplattform för luft- och sjöbevakning för att hävda rikets territoriella integritet samt, för att användas vid väpnat angrepp. Systemet har god låghöjdstäckning även på långa avstånd samt har goda möjligheter att upptäcka små mål. Genom sin rörlighet kan systemet snabbt täcka luckor i markradarsystemens täckning. Det kan även användas för att stödja samhället, t.ex. vid olyckor till sjöss. Systemet kan efter modifiering användas i internationella insatser. Till och med har utbetalats. Försvarsmakten redovisar ett behov om och ett behov om för beställda och planerade leveranser. Försvarsmakten redovisar bl.a. följande. Samtliga sex flygplan samt fyra radar är levererade till Försvarsmakten. Två flygplan med spaningsradar är dock uthyrda i exportstödjande syfte till för att utgöra interimslösning för grekiska flygvapnet. Dessa flygplan har bl.a. modifierats med operatörsplatser ombord. Uthyrningen varar längst till 2004. Det har dock framförts önskemål från om en förlängd hyrtid om 1-1, . En radarflyggrupp har krigsorganiserats och man planerar att organisera en andra grupp 2005. FSR 890 har deltagit i incidentberedskapen och i övningsverksamheten i större omfattning än föregående år. Flygning med FSR 890 i passagerarkonfiguration har 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 genomförts i stor omfattning . Vissa problem har uppstått vid integration av ett nytt radiosystem. Försvarsmaktens bedömning är att FSR 890 kommer att slutföras med avsett tekniskt innehåll, i rätt tid och inom angiven ekonomi. Om regeringen beslutar om en förlängning av hyrestiden till kommer dock objektsramen att behövas omdefinieras. Regeringen beslutade att Försvarsmakten fick disponera högst i s.k. royalmedel som erhållits vid export av FSR 890 för återinvesteringen i FSR 890 fortsatta utveckling. Regeringens bedömning är att systemet i huvudsak utvecklats enligt den planerade inriktningen. Programmet bedöms ha en godtagbar ekonomisk och teknisk säkerhet. JAS 39 har hanterats som en objektsram i och med att beslut om utveckling av flygplantypen togs 1982. Nuvarande objektsram definierades i regleringsbrevet . Objektsramen omfattar tiden 2009. Den ekonomiska planeringsramen uppgår till högst . Totalt skall 174 stycken JAS 39 (delserie 2 och 3)anskaffas inom objektsramen. Objektsramen har följande materiella innehåll och redovisas av Försvarsmakten i följande underenheter: -utvecklingsarbete JAS 39 B, -utvecklingsarbete delserie 3, -anpassningsprogram avionik och sensorer, -anpassningsprogram flygprestanda, -anpassningsprogram framtida vapen, -anskaffning av 110 flygplan JAS 39 A och B i delserie 2, -anskaffning av 64 flygplan JAS 39 A och B i delserie 3, -anskaffning av underhållssystem, -anskaffning av sensor- och motmedelssystem, -anskaffning av kommunikationsutrustning för delserierna 1, 2 och 3 -anskaffning av planerings- och utvärderingssystem, -anskaffning av flygutbildningssystem, -anskaffning av spaningskapsel, -anskaffning av ammunition till automatkanon, -anskaffning av jaktvapen, -anskaffning av attackvapen, -vidareutveckling och retromodifiering av flygplan ur delserie 1, 2 och 3, -vidareutveckling av JAS 39 B till JAS 39 D, -ränta på rörelsekapital samt -gemensamma kostnader. JAS 39 anskaffas för att Försvarsmakten på kortare sikt skall kunna möta insatser av fjärrstridsmedel och begränsade luftrörliga styrkor, samt på kunna utveckla förmåga att möta mer omfattande militära operationer. Vidare skall systemet bidra till Försvarsmaktens förmåga att upptäcka och ingripa mot kränkningar av territoriet. Systemet är flexibelt genom att i samma flygplanstyp uppnå förmåga att lösa jakt-, attack- och spaningsuppgifter. Även uppgifter i internationell och multinationell miljö skall kunna lösas . Systemet skall utvecklas och successivt anpassas för kunna bidra till Försvarsmaktens förmåga . Till och med hade utbetalats. Försvarsmakten redovisar ett behov om och ett behov om för beställda och planerade leveranser. Försvarsmakten redovisar bl.a. följande. Av totalt 110 flygplan i delserie 2 hade 91 flygplan levererats . Detta innebär att samtliga JAS 39 av version A/B är levererande. flög det första flygplanet av version JAS 39 C . Denna version är bl.a. anpassad för att bära nya vapen, utrustad med lufttankningsutrustning, försedd med ny markstartmotor (APU), samt innehåller vidareutvecklade taktiska funktioner. På grund av vissa tekniska brister i flygplanen av C-version har inte leverans kunnat ske till Försvarsmakten som planerat . Planen har levererats till Försvarsmakten . Funktionaliteten hos levererade JAS 39 C är Sammanlagt hade till 104 stycken flygplan ur delserie 2 levererats. Flygplan ur delserie 3 (64 flygplan JAS 39 C) planeras börja levereras . JAS 39 C leveransförseningar och bristande funktionalitet medför risk för försenat förbandsinförande och, i det fall ytterligare förseningar uppstår, risk för att upprättande av SWAFRAP med JAS 39 C , försenas I det följande framgår redovisning av viktigare underenheter. Avslutningen av utvecklingsarbetet för den tvåsitsiga versionen av JAS 39 i delserie 2 (JAS 39 B) har inte kunnat göras som planerat. Anledningen är att viss teknisk dokumentation ännu inte är färdigställd av industrin. Avslut beräknas ske 2003.