prop · GR03160 · 2004-05-28 00:00:00 — har redovisat ett regeringsuppdrag om hur kvalitetssäkring av transporter kan integreras i arbetet med miljöledningssystem eller andra ledningssystem. I uppdraget ingick att kartlägga vilka statliga myndig- heter som är transportintensiva samt föreslå en strategi för kompetens- stöd till myndigheterna. Köpare av transporttjänster bör påverkas att upphandla trafiksäkra och miljöanpassade transporter och den offentliga sektorn bör föregå med gott exempel i detta avseende. Regeringen anser därför att miljö- och trafiksäkerhetskrav bör vara ett naturligt inslag i offentliga upphandlingar av skolskjutsar, färdtjänst, sjukresor m.m. Statliga myndigheter och bolag bör ta egna initiativ och beakta de aktuella miljö- och trafiksäker- hetskraven vid upphandling och utförande av transporttjänster. Regeringen avser också att ta fortsatta initiativ för att påskynda detta arbete. 7.1.2Arbetsmiljöarbetet för ökad trafiksäkerhet Regeringens bedömning: och initiativ till ett fördjupat samarbete kring arbetsrelaterade olyckor i trafiken är viktigt för att kopplingen mellan trafiksäkerheten och arbetsmiljölag- stiftningen skall bli tydligare. Skälen för regeringens bedömning: En inte obetydlig del av de olyckor som sker i vägtrafiken är relaterade till organiserade transporter som någon arbetsgivare ytterst ansvarar för. Enligt officiell arbets- skadestatistik omkom 252 personer i vägtrafikolyckor i arbetet . Dessa dödsfall motsvarar av alla arbetsrelaterade dödsfall . Vidare kan det konstateras att 11 av de 55 arbetsolyckor som fick en dödlig utgång inträffade i trafiken. I samband med utvecklingen av system för transportkvalitet och införandet av kriterier för bedömning av trafiksäkerhet och miljökrav hos transportföretagen har det blivit allt mer nödvändigt att tydliggöra arbetsmiljölagstiftningens tillämpbarhet på transporter. Det innebär att trafiksäkerhet bör betraktas som en arbetsmiljöfråga som arbetsgivaren har ansvar för. och har tagit initiativ till ett fördjupat samarbete för att minska antalet arbetsrelaterade trafikskador. Ambi- tionen är att samarbetet skall tydliggöra att åtgärder för att minska antalet sådana trafikskador ingår i arbetsmiljöarbetet. Arbetsmiljölagstiftningen och tillämpningsföreskrifter ger goda möjligheter till att kunna minska de arbetsrelaterade trafikskadorna. Särskilt Arbets- miljöverkets föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1), som tydliggör arbetsgivarens ansvar, är viktiga i detta avseende. har arbetsmiljötillsynen sällan riktat in sig på riskerna i trafiken. Att inkludera trafiksäkerhet vid bedömningen av företags och organisationers systematiska arbetsmiljöarbete innebär en ökad fokusering på vad arbetsgivarna kan göra för en ökad trafiksäkerhet. planerar därför att särskilt inrikta sina inspektioner på transportföretagens systematiska arbete med att förebygga ohälsa och olyckor vid de transporter som utförs. I föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete ställs hårda krav på arbetsgivaren. Arbetsgivaren är skyldig att undersöka, genomföra och följa upp verksamheten på ett sådant sätt att ohälsa och olycksfall i arbetet förebyggs. Det finns ett stort mörkertal i form av oanmälda arbetsskador till följd av trafikolyckor. Genom inspektionerna tydliggörs arbetsgivarens ansvar att skapa förutsättningar för ett säkert arbetsliv också när arbetet utförs i trafiken. Även om arbetsgivaren enligt arbetsmiljölagstiftningen har en skyldighet att bedriva verksamheten på ett sådant sätt att ohälsa och olycksfall i arbetet förebyggs, fritas givetvis inte den enskilde arbetstagaren som fordonsförare från sitt ansvar att följa regelverket på Dessa bestämmelser gäller oberoende av varandra. Genom de åtgärder som beskrivs ovan tydliggörs dock arbetsgivarens ansvar för att skapa förutsättningar för ett säkert arbetsliv också då arbetet utförs i trafiken. 7.1.3Premiering av skötsamma trafikanter Regeringens bedömning: Den skärpta övervakningen av regel- efterlevnaden inom trafiken bör kompletteras med olika former av stimulanssystem för skötsamma trafikanter. Skälen för regeringens bedömning: Nollvisionen riktar uppmärksamheten mot systemutformarnas ansvar för ett trafiksäkert transportsystem. har även trafikanternas ansvar för en trafiksäker körkultur betonats. Arbetet inom ramen för den nationella samlingen för trafiksäkerhet har medverkat till ett ökat ansvarstagande från alla organisationer och intressenter som verkar för trafiksäkra transporter. Det bidrar till att behovet av kontroller av regelefterlevnaden minskar. För att stimulera en fortsatt utveckling i denna riktning är det värdefullt om skötsamma företag, organisationer och medborgare kan belönas för sina bidrag till ett minskat behov av kontrollåtgärder från samhällets sida. Införandet av kvalitetssäkringssystem i företag i har påskyn- dats kraftigt genom medlemskapet i EU. Anledningen är bl.a. att sådana system stimuleras i den gemensamma lagstiftningen, underlättar handeln över gränserna och stärker företagens marknadsföring. En vanlig effekt är också att det medför en effektivare produktion eftersom det ger en mer rationell organisation av företagen. ambition är att skapa en marknad för trafiksäkra och miljövänliga resor och transporter. När kraven ökar på näringslivet att kvalitetssäkra sina transporter från bl.a. miljö- och trafiksäkerhets- synpunkt så innebär det inte bara fördelar. Införandet av nya rutiner och system för exempelvis certifiering och återkommande revision, liksom införandet av ny teknik i syfte att underlätta egenkontrollen av verksamheten kan initialt innebära ökade kostnader för företagen. I många fall kan dock företagens kostnader vägas upp av minskade skadekostnader, ökad effektivitet och ökad konkurrenskraft. De företag som redan har infört en kvalitetssäkring av sina transporter har i många fall uppgett att detta har fått sådana positiva effekter. kan kvalitetssäkring i förlängningen leda till minskade kostnader för staten t.ex. i form av minskat behov av flygande inspektioner vid vägkanten. Det kan också medföra minskade olycks- och skaderisker som orsakas av tekniska brister hos fordonen, hastighetsöverträdelser eller att föraren är trött, kör alkoholpåverkad eller utan bilbälte. Om så sker kommer även försäkringsbolagens skadekostnader att minska. Vissa försäkringsbolag har inom ramen för nationell samling aviserat planer på att införa premieklassningssystem som syftar till att uppmuntra trafiksäkerhetshöjande åtgärder. Avsikten är att uppmuntra bilfabrikanter att tillverka och marknadsföra säkrare bilar och snabbt introducera ny skyddsutrustning samt att öka efterfrågan på säkerhet från konsumenter. Ett försäkringsbolag införde t.ex. en premiesänkning för Prop. 2003/04:160 de bilmodeller vars bilfabrikanter visat dokumenterad effekt på sina Bevisbördan ligger alltså på fabrikanten. Liknande system för att premiera teknik som har stor förebyggande betydelse, såsom bältespåminnare, alkolås, hastighetspåminnare skulle troligen också ha en positiv effekt, liksom system för att premiera skötsamma körkortshavare. I den senare delen har vissa försäkringsbolag exempelvis diskuterat införande av högre för den som har fått sitt körkort återkallat och förhöjd självrisk för den som varit utan bilbälte vid en trafikolycka. Som exempel på premiering av skötsamma trafikanter kan nämnas att regeringen har beslutat om lättnader för fordon som har relativt få anmärkningar vid kontrollbesiktningen, dvs. motorcyklar och bildragna släpvagnar med en totalvikt av högst , vilket inbegriper de flesta . Dessa fordon skall från kontrollbesiktigas med glesare intervaller än vad som varit fallet. har i ett tillkännagivande anfört att regeringen borde se över frågan om ansvar för lastsäkring (bet. 1999/2000:TU5, rskr. 1999/2000:166). Med anledning av detta gav regeringen i uppdrag att överväga hur straffansvaret för brott mot bestämmelserna om lastsäkring bör utformas. presenterade ett förslag . Förslaget har remissbehandlats. Enligt förslaget skall ansvaret fördelas mellan de olika aktörerna i transportkedjan. Målet är att alla som har kontroll över någon del av transportkedjan skall ha ansvar för sin del och skall kunna ställas till svars för fel och överträdelser som görs. Lastaren skall utföra sin uppgift på korrekt sätt och lämna korrekt information om att godset lastats och säkrats i enlighet med gällande bestämmelser genom intyg, avtal eller på annat sätt. Föraren skall ansvara för att fordonet har lastas på rätt sätt och att det framförs på ett trafiksäkert sätt enligt gällande bestämmelser. Fordonsägaren (åkeriet) skall se till att fordonet inte brukas i strid mot gällande bestämmelser samt ge föraren de förutsättningar som behövs. Fordonsägaren tecknar avtal med uppdragsgivaren och kan komma överens om frågor rörande lastsäkring och på vilket sätt de som lastat och säkrat godset skall informera föraren. En speditör kan i delar av transportkedjan agera som avsändare, lastare eller transportör. Det utökade ansvaret för aktörerna i transportkedjan föreslås införas genom ändringar i trafikförordningen (1998:1276). Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget med undantag för som i första hand förordar harmoniserade krav på lastsäkring inom EU. arbetar vidare med förslag. 7.2Kontroll av nedsatt körförmåga Regeringens övergripande mål för alkoholpolitiken är att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. Målet skall nås genom att sänka den totala alkoholkonsumtionen och genom åtgärder mot skadligt dryckesbeteende. Ett särskilt prioriterat delmål är att ingen alkohol skall förekomma i trafiken, på arbetsplatser eller under graviditeten (prop. 2000/01:20 s. 38 f.). Körning under alkoholpåverkan är ett allvarligt trafiksäkerhets- problem. Om alkoholkonsumtionen i samhället fortsätter att öka kan problemet dessutom antas förvärras. ökade alkoholkonsumtionen och motsvarade konsum- tionen ren sprit och vuxen. Utvecklingen har gått mot en skärpning av bestämmelserna om rattfylleribrott. sänktes gränsen för straffbar alkoholpåverkan i trafik från 0,5 till alkohol i blodet, och motsvarande i utandningsluften. Vidare gäller att gränsvärdet för grovt rattfylleri sänkts från till alkohol i blodet. infördes en nollgräns för intag av sådan narkotika som avses i 8 § narkotikastraff- lagen (1968:64). Vidare införde genom lagen (1999:216) om ögon- undersökning vid misstanke om vissa trafikbrott en möjlighet att undersöka en persons ögon och ögonrörelser i syfte att ta reda på om personen är påverkad av något annat medel än alkohol. I samband härmed ökade antalet misstänkta narkotikapåverkade förare från 1998 till 5 2002. Enligt beräkningar är det ca 15 000 förare som kör alkoholpåverkade . Detta motsvarar knappt en procent av alla förare i trafiken. Ändå var av de personbilsförare som dog 2002 alkoholpåverkade. döms omkring 15 000 personer för rattfylleri, varav drygt hälften för grovt rattfylleri. Många av dem som döms för rattfylleri har alkoholrelaterade problem eller missbrukar andra droger. Av dem som misstänktes 2002 var män. Utgångspunkten måste vara att både samhället och individerna tjänar på att de som kör rattonyktra försöker göra något åt sitt problem och får hjälp med att ändra sitt beteende och att komma ur sitt missbruk. Det finns därför ett stort behov av insatser som kan förändra dessa individers drogbeteende och förhindra att de återfaller i rattfylleribrott. På flera orter har samarbetsprojekt mellan , polisen, , kriminalvården, och genomförts i syfte att skapa nya snabba rutiner för att erbjuda förare som är påverkade av alkohol eller andra droger ett samtal med beroende- vården efter körningen. var först med att pröva detta (den s.k. Skellefteåmodellen) och finns det liknande projekt på flera orter. I ett sådant projekt i har över hälften av de misstänkta rattfyllerister som polisen har stoppat tackat ja till erbjudandet att bli uppringda av beroendevården. Detta visar att den som kört påverkad i många fall är benägen att ta emot hjälp för sitt missbruk om erbjudandet kommer direkt efter händelsen. För att förhindra körning under alkoholpåverkan finns en teknisk utrustning, alkolås. har utrustningen haft formen av en startspärr som förhindrar körning när föraren har druckit alkohol, vilket är ursprunget till begreppet alkolås (s.k. alcohol starter interlock). Alko- låsen har från början monterats i bilar tillhörande förare som gjort sig skyldiga till rattfylleribrott. Denna körkortstekniska applikation finns även på försök i . Alkolås har även kommit att användas allt mer för kvalitetssäkring av transporter. De alkolås som används som villkor för att de som dömts för rattfylleri skall få behålla sina körkort är relativt komplicerade och anpassade till att känna av alkohol i utandningsluften. För att hantera nedsatt körförmåga på grund av trötthet, medicin- användning och användning av andra droger än alkohol krävs utvecklande av nya typer av system. Sådan teknik finns inte tillgänglig, även om utveckling pågår inom fordonsindustrin. För att stimulera en sådan utveckling bör initiativ tas inom de arbetsgrupper i EU och FN:s ekonomiska kommission för (FN/ECE) som utvecklar säkerhetskrav för motorfordon. Det behövs också en bred uppgörelse i frågan mellan aktörer som fordonsindustrin och handeln, stora fordonskunder, försäkringsbolagen och staten. Regeringen välkomnar att har sagt att verket skall ta initiativ till en sådan uppgörelse. För att förebygga olyckor orsakade av bl.a. trötthet, drog- och medicinanvändning samt sjukdom är även en god vägutformning viktig. 7.2.2Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse Alkoholrelaterad återkallelse av körkort Förutom det straff som en person som har gjort sig skyldig till rattfylleribrott ådöms skall, som en trafiksäkerhetsåtgärd, vederbörandes körkort återkallas enligt 5 kap. 3 § 1 körkortslagen (1998:488). Ett körkort kan också enligt 5 kap. 5 § samma lag återkallas interimistiskt, dvs. tills vidare i avvaktan på ett slutligt avgörande. Vid en återkallelse skall det enligt 5 kap. 6 § körkortslagen bestämmas en spärrtid, dvs. en tid under vilken nytt körkort inte får utfärdas. Återkallelsetidens längd beror till stor del på alkoholkoncentrationen i blodet men också på sådant som omständigheterna vid körningen och den enskildes behov av körkort. Upprepade brott innebär längre återkallelsetid. Den kortaste återkallelsetiden är en månad. I princip gäller att ju högre alkohol- koncentrationen är desto längre blir återkallelsetiden. Vid grovt rattfylleri skall spärrtiden bestämmas till lägst . Körkort skall även återkallas om körkortshavaren på grund av opålitlighet i nykterhetshänseende inte bör ha körkort. Det kan här handla om såväl missbruk av alkohol som missbruk av andra berusningsmedel, t.ex. narkotika eller läkemedel. Ett körkort kan också återkallas på grund av ett medicinskt alkohol- eller drogberoende. Nytt körkort efter återkallelse vid rattfylleribrott m.m. För att få ett nytt körkort efter återkallelse på grund av rattfylleri krävs att sökanden har körkortstillstånd. Utfärdandet av körkortstillstånd föregås av en prövning av bl.a. sökandens personliga förhållanden. Om spärrtiden är krävs även att sökanden har avlagt godkänt förarprov för att få ett nytt körkort. Om sökanden har gjort sig skyldig till grovt rattfylleri krävs en utvidgad lämplighetsprövning för att få körkortstillstånd. Prövningen innebär att sökanden skall gå på läkarkontroller för att med bl.a. biologiska markörtest visa att beroende av alkohol eller andra droger inte föreligger. Det körkort som utfärdas därefter skall förenas med villkor om ytterligare uppföljning. Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse Den vars körkort skall återkallas på grund av rattfylleri eller grovt rattfylleri kan få körkortet villkorligt återkallat enligt 5 kap. 12 § körkortslagen och lagen (1998:489) om försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse. Detta innebär att personen får rätt att köra på villkor att alkolås används. En försöksverksamhet med alkolås i personbilar har pågått i tre län. utvidgades försöken till att omfatta hela landet. Vidare omfattar försöks- verksamheten numera förutom personbil och lätt lastbil även körkorts- behörigheter för tung lastbil och buss. Endast körning i är tillåten och villkorstiden är . Försöksverksamheten är avgiftsfinansierad och deltagande i denna påverkar inte den straffrättsliga sanktionen (böter eller fängelse). Försöksverksamheten skall pågå till och med . Deltagarna i alkolåsförsöken måste inte bara installera alkolås utan även delta i ett behandlingsprogram och uppvisa ett nyktert levnadssätt. måste de genomgå en läkarkontroll med blod- och urinprovstagning. Alkolåset kontrolleras och dess dataminne registrerar samtliga blåsförsök med eller utan alkohol i utandningsluften. För att få fortsätta i alkolåsprogrammet krävs att deltagarna inte gör mer än enstaka startförsök med alkohol i utandningsluften och att de genom blodprover kan visa på ett nyktert levnadssätt. Enligt preliminära utvärderingar av försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse är resultaten positiva. Bland de 330 personer som har deltagit från försöksverksamhetens start till , har återfallen i rattfylleri minskat , både jämfört med dem som inte har fullföljt försöken och med dem som fått sitt körkort återkallat utan att delta i försöksverk- samheten. En kvarstående rehabiliterande effekt har även kunnat iakttas efter villkorstidens utgång. Vidare har polisen rapporterat färre trafikolyckor för deltagarna än för jämförbara grupper och behovet av sjukhusvård och sjukskrivning har minskat högst påtagligt försöksverksamheten pågått. De positiva effekterna anses bero på att deltagarna i försöket kraftigt minskar sin alkoholkonsumtion, vilket är direkt avläsbart med hjälp av biologiska alkoholmarkörer. Detta visar att försöksverksamheten påverkar deltagarnas alkoholkonsumtion i positiv riktning. av dem vars körkort skall återkallas på grund av grovt rattfylleri har valt att delta i försöksverksamheten med alkolås. Att så få har deltagit kan delvis bero på de kostnader och besvär i form av läkarkontakter m.m. som är förenade med ett deltagande. De som deltar får själva stå för kostnaderna, som uppgår till ca . av dem som deltar fullföljer hela villkorstiden. Eftersom det tills nu alltså numerärt sett är relativt få som har fullföljt hela villkorstiden är det för tidigt att förutse effekterna av att försöket utvidgats till hela landet och ytterligare förarbehörigheter. är det totalt 450 personer som har deltagit i programmet. Att den utvärderade försöksverksamheten, som nämnts ovan, har haft en god effekt tyder dock på att även en utvidgad användning av alkolås skulle ge bra resultat. 7.2.3Utökad användning av alkolås Regeringens bedömning: En särskild utredare bör tillsättas med uppdrag att utreda möjligheterna att införa krav på alkolås (dvs. tekniska system som förhindrar rattfylleri) i alla nya bilar i . Utredaren bör även utreda vilka steg som kan tas för att öka användningen av och acceptansen för alkolås innan ett sådant krav införs. De frågor som bör utredas är bl.a. hur försöken med villkorlig körkortsåterkallelse skulle kunna utökas, möjligheterna att i ett tidigare skede införa krav på alkolås för vissa fordonskategorier och möjlig- heterna att använda alkolås som ett komplement till rehabiliteringen av personer med alkoholrelaterade problem. Skälen för regeringens bedömning: Eftersom en stor andel av de förare som orsakar allvarliga trafikolyckor är påverkade av alkohol eller andra droger finns en betydande trafiksäkerhetspotential i att förhindra körning under påverkan av droger. Begreppet rattfylleri inbegriper även andra droger och berusningsmedel än alkohol. Rattfylleri skulle kunna förhindras om alla fordon hade en lättanvänd teknisk utrustning, som hindrade att fordonet gick att starta om föraren var drogpåverkad. Regeringens ambition är att på lång sikt åstadkomma detta. Regeringen har för avsikt att tillsätta en särskild utredare för att utreda möjligheterna att införa krav på sådana tekniska system i alla nya bilar . Utredaren skall särskilt beakta gemenskapsrättens krav på fri cirkulation av varor och bör även föreslå en inriktning för regeringens arbete inom EU för att möjliggöra ett införande av ett krav på alkolås i alla nya bilar. För att stimulera en utveckling där alkolås blir alltmer accepterat och använt i samhället bör flera steg mot en ökad användning av alkolås tas innan ett krav på alkolås i alla nya bilar kan genomföras. Några av dessa steg beskrivs nedan. En utökning av försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse har visat goda resultat, även om rehabiliteringseffekten på lång sikt ännu inte kan utvärderas. En ökad användning av alkolås är önskvärd dels för dem som har gjort sig skyldiga till rattfylleri och dels för körkortshavare med alkoholrelaterade problem och som är kända av sjukvården. En skärpning av bestämmelserna om återkallelse av körkort bör övervägas, exempelvis så att den som får sitt körkort återkallat på grund av rattfylleribrott endast kan få tillbaka rätten att köra på villkor att alkolås används. Läkare har många kontakter med personer med alkoholproblem som har körkort. Trots den i 10 kap. 2 § körkortslagen stadgade skyldigheten att anmäla dessa personer till är det få läkare som gör det. Anledningen till detta är bl.a. att en anmälan anses äventyra relationen mellan patient och läkare. Enligt en enkätundersökning som genomfört framgår att endast en av 1 000 patienter med diagnosen alkoholberoende anmäls till i enlighet med körkortslagen. Det bör övervägas om försöksverksamheten med villkorlig körkorts- återkallelse kan utvidgas så att även personer vars körkort återkallas på grund av alkoholberoende eller opålitlighet i nykterhetshänseende kan gå in i försöksverksamheten, som en del av rehabiliteringen. Detta skulle också kunna leda till en högre benägenhet hos läkarna att anmäla patienter till om de visste att patienten hade möjlighet att ingå i försöksverksamheten. I den utredning som regeringen avser att tillsätta bör mot denna bakgrund även frågan om en utvidgning av alkolåsförsöken utredas. Användning av alkolås vid rehabilitering Då det gäller vård och behandling av personer med alkoholrelaterade problem bör det övervägas om alkolås kan användas i kombination med rehabiliterings- och behandlingsprogram. Detta kan ge ytterligare ett stöd för att gå igenom en behandling och kunna ta sig ur sitt beroende och få stöd i att köra drogfri och nykter. Möjligheterna att använda alkolås som ett komplement till rehabilitering bör utredas inom ramen för den utredning som regeringen avser att tillsätta. Utveckling av tekniken för alkolås Den typ av alkolås som används i försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse är tekniskt komplicerad i och med de höga säkerhets- och kontrollkrav som finns på utrustningen. Det är viktigt att en snabb teknikutveckling mot mer användarvänliga alkolås, som potentiellt kan finnas i alla bilar, kommer till stånd. För att ge tillverkarna möjligheter att utveckla nya tekniska lösningar bör kraven på alkolås inte vara alltför specificerade. En möjlighet är att tillverkaren skall visa att utrustningen har en viss avsedd effekt, nämligen att förhindra rattfylleri. av tekniken skulle troligen också leda till en snabbare ökning av Prop. 2003/04:160 alkolåsanvändningen inom företagens och myndigheternas kvalitets- De specifikationer som finns bygger alla på att mäta alkohol- halten i utandningsluften. Detta är analogt med rattfyllerilagstiftningen där det är alkoholhalten som styr. Man kan dock tänka sig system som i stället identifierar förarens nedsatta körförmåga på grund av droger eller trötthet. I en teknisk specifikation av alkolås bör man därför undvika låsningar som hindrar utvecklingen av ny, potentiellt mer önskvärd teknik.