prop · GR03101 · 2004-04-16 00:00:00 — Vidare bidrog lägre räntor både i och internationellt till det lägre utfallet jämfört med statsbudgeten. minskades därför anslaget med . Både den inhemska långa och korta räntan var lägre än beräknat i statsbudgeten, . Effekten på anslagsutfallet av detta kan beräknas till ca lägre ränteutgifter än vad som beräknades i statsbudgeten. Kursförlusterna blev dock ca högre än beräknat i statsbudgeten. Detta beror på att ränte- nedgången gav kursförluster på futures (ränteterminer). Totalt sett var kursförlusterna på futures . Utgifterna för utgiftsområdet Statsskulds- räntor m.m. har minskat . blev utgifterna eller lägre än 2002. Detta förklaras främst av att 2003 gav ut lån med betydligt högre kupongräntor än marknadsräntan, vilket ledde till stora inkomster av överkurser som beskrivits ovan. Övriga orsaker till de lägre statsskuldsräntorna är främst lägre marknadsräntor och för åren även en minskande statsskuld. Tabell 5.62 Räntor och valutakurser 19992003 årsgenom- snitt 119992001 avser ränta 3 mån. 2Total Competitiveness Weights, ett mått på kronans värde mot en korg av andra valutor. 5.3.6.27Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utgiftsområdet omfattar enbart Avgiften till Europeiska gemenskapen. Tabell 5.63 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utfallet uppgick till och var därmed (22,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. EU-budgeten beslutas inom ramen för ett fastställt flerårigt budgettak (det s.k. finansiella perspektivet). Avgiften kan förändras och avvika från statsbudgeten beroende på ett flertal faktorer såsom faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, utfallet av EU-budgeten , ändringsbudgetar på gemenskapsnivå och valutakursförändringar. Skillnaden mellan utfallet och vad som anvisats i statsbudgeten hänför sig till anslaget 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen. Det lägre utfallet beror på att regeringen beslutade att tidigarelägga avseende avgiften för januari och del av avgiften för . Regeringen beslutade även att senarelägga BNI-avgiften för , , till . Totalt har besluten minskat utgifterna på detta anslag med . Jämfört med 2002 minskade utfallet för avgiften till Europeiska gemenskapen med (11,). 5.3.7Minskning av anslagsbehållningar kronor). I tabell 5.65 redovisas de anslag som Förbrukningen av anslagsbehållningar är i stats- budgeten inte fördelad per anslag utan redovisas under posten Minskning av anslagsbehållningar. Förbrukningen upptogs i statsbudgeten till . Posten är ett netto mellan förbrukning av kvarstående medel från föregående budgetår och sparade medel från innevarande budgetår samt utnyttjande av an- slagskredit. Minskning av anslagsbehållningar in- går i de utgifter som omfattas av det statliga utgiftstaket. I redovisningen av det slutliga ut- fallet ingår förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde. Minsk- ningen av anslagsbehållningar 2003 avseende ram- och reservationsanslag exklusive Stats- skuldsräntor m.m. framgår av tabellen. Tabell 5.64 Minskning av anslagsbehållningar 2003 Ram- och reservationsanslag exklusive statsskuldsräntor m.m. Tabell 5.65 Specifikation av anslag med anslagsbehållning 27 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen 06 06:2 Materiel, anläggningar samt forskning och 18 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för 13 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden Anslagsbehållningarna uppgick vid utgången av 2003 till . Anslaget 27 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen har den största behållningen (5 373 miljoner uppvisade utgående anslagsbehållningar 2003 överstigande . Vid rapporteringen av Statsbudgetens utfall kvarstod vissa avvikelser mellan tilldelade anslagsmedel enligt myndighetens uppgifter i RIKS-systemet och uppgifter. En del av dessa kvarstår fortfarande och en del har tillkommit. I tabell 5.66 anges de anslag som berörs. Utgående reservation eller ramöverföringsbelopp 2002 anges i tabellen enligt Årsredovisning för staten 2002 (regeringens skrivelse till 2002/03:101). Som ingående reservation eller ramöverföringsbelopp till 2003 anges de belopp som ingår i Statsbudgetens utfall och i statsredovisningssystemet . För anslaget 05 05:06 Fredsfrämjande verk- reglerades genom en indragning . Transporter har en differens på . Anslaget 07 08:01 Biståndsverksamhet har en differens på . Anslaget 15 25:06 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning har 18 230 000 rapportering om både ingående överförings- belopp och indragning saknas i (Special- pedagogiska institutets årsredovisning ). Anslaget 16 25:45 har en differens på . Det ingående ramöverföringsbeloppet 2003 på är riktigt. I bokslutet gjorde en korrigering () av ett felaktigt redovisat utfall för anslagsposten NT-svux. Anslaget 16 25:72 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. har en differens på . Anslaget 17 30:04 Stöd till frilufts- organisationer har en differens på . Anslaget är obetecknat. Det har sju obetecknade anslagsposter och två med ram. Det riktiga ramöverföringsbeloppet till 2003 är . I det utgående beloppet kom ramöverföringsbeloppet för anslags- posterna med ram inte med. Tabell 5.66 Utgående reservation och ramöverföringsbelopp 2002 och ingående reservation och ramöverföringsbelopp 2003 A12 (1999) 36:09 (2002) Anslaget 18 31:01 har en differens på . Det ingående överförings- beloppet på är riktigt. rensen avser anslagsposten Till regeringens dis- position (1998). Följande tre ramanslag har inget ingående överföringsbelopp till 2003 i statsredovisnings- systemet : 18 A12 (1999) Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter 20 34:12 Internationellt samarbete i fråga om kärnsäkerhet m.m. 22 36:09 (2002) Bidrag till sjöfarten De utgående överföringsbeloppen 2002 för dessa tre anslag har inte överförts till 2003. Detta kommer att åtgärdas . Anslaget 23 42:07 har inget ingående överföringsbelopp till 2003. Detta är riktigt eftersom skulle ha dragits in 2002. För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov (med omvänt tecken) redovisas nettout- låning samt en kassamässig korrigeringspost på statsbudgetens utgiftssida. blev utfallet för (RGK:s) nettoutlåning . Beräkningen i statsbudgeten uppgick till . Skillnaden mellan utfall och statsbudget blev således . I tabell 5.67 specificeras de största posterna. Alla poster är dock inte specificerade i statsbudgeten. () utbetal- ningar av premiepensionsmedel beräknades i statsbudgeten till . Utfallet blev , dvs. lägre än i statsbudgeten. Inbe- talningarna av premiepensionsmedel inklusive ränta blev , vilket var lägre än beräknat. Skill- naden mellan in- och utbetalningarna var och beror bl.a. på att in- sättningen på individuella pensionskonton görs först när pensionsrätten fastställs andra året efter inkomståret. PPM, uttag för köp Fortsättning av Tabell 5.67 nettoutlåning 1 Ändrad redovisning av vissa ränteinkomster m.m. PPM placerade ca i stats- papper, vilket ökade statens lånebehov, eftersom köpen finansierades genom uttag från konto under RGK:s nettoutlåning. Centrala lån i RGK för studielån och lån till hemutrustning beräknades i statsbudgeten till . Ut- fallet blev , dvs. RGK lånar ut medel till myndigheter för in- vesteringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet. Sådana investeringslån till myndigheter uppgick till . Behållningarna på myndigheternas räntekon- ton och vissa särskilda räntebelagda konton min- skade med . Följande tre räntebelagda konton redovisas separat: -konton för reglering av kommuners och landstings ingående mer- värdesskatt i icke-skattepliktig verk- samhet, det s.k. kommunkontosystemet, redovisade underskott på . -Behållningarna på konton för EU-medel ökade med . Ökningen beror på att utbetalningen av arealer- sättningen tidigarelades jämfört med budget vid det föregående , vilket medförde att ingen arealersättning utbetalades . Arealbidraget från EU betalades dock in som vanligt Detta påverkade även den kassamässiga korrigeringsposten. tillämpas den s.k. garantimodellen även för äldre statliga garantier. För vissa sådana garantier har avsättningar från anslag till garantireserven på konton i RGK gjorts . Detta har bidragit till att garantireserverna ökat med . Behållningen på kontot för det individuella kompetenssparandet ökade med 2 300 miljoner konor. Medel överförs från energiskatten och placeras på konto i RGK i avvaktan på användning för kompetensutveckling i arbetslivet. har sammanlagt förts till detta konto. och har lånat respektive för finansiering av infrastrukturinves- teringar. Projektet finansieras också med lån i RGK. beslutade om en ny modell för omstrukturering av statliga bolag. Ett konto har inrättats hos RGK dit extra utdelningar från statliga bolag förs. Från kontot utbetalas kapitaltillskott till statliga bolag. och fick kapitaltillskott på 1 555 respektive . Detta finansierades av sju statliga bolag genom extra utdelningar på . Saldot på kontot var . använde kapitalstillskottet till att betala för förskott på framtida leasinghyror. satte in beloppet på konto hos RGK. Pengarna ska användas till att betala leasinghyror till utomstående finansiärer. Utlåningen till ökade med och till med . Dessa poster ingår under Övrigt i tabell 5.67. blev utfallet lägre än 2002. Huvudorsaken är att RGK:s inlåning 2002 minskade med till följd av att tre myndigheter omvandlade kontotillgångar hos RGK till nyemitterade statsobligationer. var Kärnavfallsfonden, Premiepensions- myndigheten och . Posten Kassamässig korrigering och posten nettoutlåning ingår i statsbudgeten för att statsbudgetens saldo skall motsvara statens lånebehov med omvänt tecken. Posten Kassamässig korrigering utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot mellan statsbudgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över statsverkets checkräkning. Kassamässiga korrigeringar upp- står dels till följd av periodiseringsskillnader, dels till följd av att det förekommer transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet för den kassamässiga korri- geringen är en restpost, men vissa delposter är möjliga att specificera. Den Kassamässiga korrigeringen blev . Beräkningen i stats- budgeten uppgick till . Skillnaden mellan utfall och statsbudget blev således . I tabellen nedan framgår de största skillnaderna. Tabell 5.68 Kassamässig korrigering De största skillnaderna hänförde sig till EU- avgiften och Arealersättningen. En del av EU-avgiften tidigarelades enligt regeringsbeslut till 2002. Detta innebar att anslagsavräknades , vilket medförde en positiv kassamässig korrigering (och en lika stor negativ ). fattade regeringen beslut om att senarelägga en del av EU-avgift till 2004. Enligt beslutet an- slagsavräknades EU-avgiften med medan utbetalningen från kontot till EU var . Differensen () skapar en kassamässig positiv korri- gering på detta belopp (och en lika stor negativ ). beslut om en tidigareläggning av utbetalning av arealersättning avseende 2003 till medförde en positiv påverkan på den kassamässiga korrigeringsposten med 2003. I statsbudgeten beräknades den kassamässiga korrigeringsposten till . Beloppet avser påverkan på lånebehovet av överföringen från AP-fonden . I enlighet med beslutet om det reformerade ålderspensionssystemet över- fördes då totalt (mark- nadsvärde), varav ca utgjorde statsobligationer och ca bostadsobligationer. Överföringen av statsobligationer påverkade inte lånebehovet direkt utan medförde endast en minskning av statsskulden. Bostadsobligationerna skall förvaltas av tills de förfaller och påverkar först då lånebehovet. Lånebehovet påverkas även av dessa obligationers förfallande kupongräntor . Bostadsobliga- tionsförfallen uppgick till och räntorna till , vilket medförde en kassamässig korrigering på totalt . Skillnaden jämfört med statsbudgeten blev därmed . Redovisningen på anslaget för statsskulds- räntor är inte helt kassamässig. En mindre kassamässig korrigering uppstår främst till följd av att inkomsträntor på vissa delar av Riks- gäldskontorets utlåning periodiseras till det kvartal de avser. Denna periodiseringseffekt blev 2003. Posten Övrigt, som uppgår till , är restpost. Den kassamässiga korrigeringen blev mindre än 2002. Detta beror på att inlåning 2002 minskade med till följd av att tre myndigheter omvandlade kontotill- gångar hos till nyemitterade statsobligationer. Myndigheterna var Kärnav- fallsfonden, och . Vid dessa transak- tioner påverkades inte statens lånebehov, vilket medförde kassamässiga korrigeringsposter åt motsatt håll . 5.3.10Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utgifterna för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten belastar inte statsbudgeten. De ingår emellertid i de utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbud- geten består av en fördelningsdel och en premie- reservdel. Fördelningsdelen finansieras av inbetalda pensionsavgifter. Nettot av inbetalda avgifter och utbetalda pensioner till- faller, alternativt finansieras av, FörstaFjärde AP-fonderna. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad inom premiepen- sionssystemet, som administreras av Premiepen- sionsmyndigheten (PPM). ombildades de tidigare fond- styrelserna till AP-fonder med delvis nya upp- drag. gjordes de första utbetalningarna av reformerad ålderspension i form av tilläggs- pension, inkomstpension och premiepension. Tilläggspension och inkomstpension belastar fördelningssystemet. Premiepension betalas ut från premiepensionssystemet. Tabell 5.69 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utfallet uppgick totalt till och var därmed (1,) högre än beräkningen i budgetpropositionen. Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna uppgick till . betalades ut i premiepension. Ersätt- ningarna till staten och försäkringskassorna m.fl. uppgick till . AP- fondernas administrationskostnader uppgick till . I detta belopp ingår även för avveckling och särskild förvaltning. Före ombildningen till AP- fonder uppgick administrationskostnaderna till (). Jämfört med 2002 blev utfallet (2,) högre. Ökningen av utgifterna begränsas av förändringen i AP- fondernas betalningsansvar. betalade AP-fonderna folkpension för samtliga pensio- närer som uppbär ATP. utbetalas tilläggspension med ett s.k. folkpen- sionstillägg. Utgifterna för Ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten beräknas till följd av detta minska med ca . Dessa utgifterna fördes över till utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålder- dom. Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten 6 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten 6.1Olika avgränsningar av staten redovisningsprinciper. Ett exempel på skillnader redovisas utifrån olika utgångspunkter, beroende på vilket syfte redovisningen har eller utifrån vilka grunder den är sammanställd. Avgränsningen av staten va- rierar också i de olika redovisningarna. Resultat- och balansräkningarna omfattar huvudsakligen myndigheter under regering och riksdag (se vidare avsnitt 4.5.1). Sammanställningen av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över (se kapitel 9) omfattar en vidare definition av staten, än vad som gäller för de konsoliderade resultat- och balansräkningarna, genom att den även inkluderar statliga bolag, banker och finansinsti- tut samt (), AP-fonderna och . Information om det ekonomiska utfallet i staten utgör även underlag för nationalräken- skaperna (NR) som är en statistisk sammanställ- ning i kontoform över den samlade svenska ekonomin. NR:s avgränsning av staten utgår från definitioner etc. som följer rekommen- dationer från samt EU:s förordning (EG nr 2223/96) om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i ge- menskapen. i avgränsningen är affärsverken, som ingår i resultaträkningen, men till helt övervägande del ligger utanför statsbudgeten. Ett annat exempel är att avgifter och bidrag som myndigheterna får disponera redovisas i resultaträkningen, medan de endast påverkar statsbudgeten i den mån dessa verksamheter har en inverkan på statens lånebehov (se nedan). Detsamma gäller affärs- verkens verksamheter. När det gäller redovisningsprinciper upprättas statsbudgeten enligt de principer som anges i budgetlagen, dvs. redovisning av in- och utbetal- ningar (kassamässigt) eller av utgifter och in- komster. I resultaträkningen sker redovisningen enligt bokföringsmässiga grunder, dvs. redovis- ning av intäkter och kostnader. Avseende strukturen har statsbudgeten en ändamålsstruktur där indelningen är utgiftsom- råden, politikområden och anslag. Resultat- räkningen är däremot indelad i intäkts- och kost- nadsslag. Jämförelser av poster i resultaträk- ningen och statsbudgeten låter sig därmed ofta inte göras, utan dokumenten kompletterar i stäl- let varandra. Resultaträkningen visar verksamhetens totala kostnader och intäkter . Balansräk- ningen visar den ekonomiska ställningen, dvs. tillgångar och skulder per . Som framgår av beskrivningarna i följande avsnitt påverkas ibland endast balansräkningen av vissa 6.2Skillnader mellan resultaträk- händelser i statsbudgeten, medan resultaträk- ningen är oförändrad. I tabellen nedan ges exem- pel på både skillnader och likheter. avgränsning skiljer sig åt gällande struktur och Tabell 6.1 Jämförelse mellan resultaträkningen och statsbudgeten som redovisas på inkomst- Avgift av tillfällig natur (lämnat bidrag m.m.) Kostnad (intäkt) Löner, varor, tjänster m.m. -förlust och upplupen ränta Skatter redovisas i princip som intäkter i resultaträkningen. I resultaträkning och balans- räkning redovisas ett underskott på skattekonto (debiterade, obetalda belopp) som en fordran och en intäkt, och ett överskott på skattekonto (odebiterade, betalda belopp) som en skuld, men inte som en intäkt, vilket innebär en begränsad periodisering. Dessutom justeras intäkterna för befarade förluster. Någon fullständig periodi- sering, i meningen att skatterna redovisas det år de är hänförliga till, görs inte. På statsbudgeten redovisas debiterade belopp (enligt beslut eller deklaration) på de olika inkomsttitlarna, medan en särskild inkomsthuvudgrupp innehåller juste- ringsposter, s.k. betalningsdifferenser, så att de totala inkomsterna av skatter på statsbudgeten blir kassamässiga. I resultat- och balansräkningarna redovisas i princip statens samtliga avgifter och bidrag enligt bokföringsmässiga principer, vilket bl.a. innebär att endast utgifter som avser årets förbrukning redovisas som kostnader i resultaträkningen. På statsbudgeten redovisas endast avgiftsinkomster som berörd myndighet inte får behålla, vanligen avser detta offentligrättsliga avgifter. Därutöver redovisas vanligen de avgiftsinkomster som myndigheter får ta ut enligt 4 § avgiftsförord- ningen (1992:191), dvs. avgifter av tillfällig natur eller av mindre värde, som en utgiftsreduktion på anslaget. Övriga avgifter är sådana från offentligrättslig verksamhet och från uppdragsverksamhet som myndigheten får behålla. Dessa avgifter, liksom bidrag som myndigheten får behålla, samt kost- nader i den verksamhet som finansieras med dessa medel, redovisas som en intäkt/kostnad i resultaträkningen, medan de vanligen inte har någon påverkan på utfallet på enskilda anslag och inkomsttitlar på statsbudgeten. Nettobetalningar från avgifts- och bidragsfinansierad verksamhet påverkar dock saldot på myndigheternas ränte- konton i () och därmed RGK:s nettoutlåning, vilket i sin tur påverkar statsbudgeten och statens lånebehov. Transfereringar redovisas på statsbudgeten när betalning sker (kassamässigt). I resultaträk- ningen redovisas de i princip enligt bokfö- ringsmässiga grunder. Vanligen är det dock inte aktuellt med periodiseringar, utan kostnad och utbetalning sammanfaller i de flesta fall. Perio- diseringar görs i de fall där en kostnad tydligt är hänförbar till ett visst år. Exempel på detta är avgift till Europeiska unionen. Avsättning för framtida åtaganden I resultaträkningen redovisas förändringen av avsättningar för åtaganden som leder till utgifter som kostnad, medan statsbudgeten belastas normalt först när utgiften uppstår, dvs. i praktiken vanligen när betalning sker. Löner, varor och tjänster m.m. Löner, varor och tjänster och andra driftkost- nader redovisas utgiftsmässigt, dvs. vid anskaff- ningstillfället, på statsbudgeten, medan endast utgifter för förbrukning redovisas som kostnaden i resultaträkningen. Andel av företags vinst/förlust Andelar i dotter- och intresseföretag redovisas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden, vilket inne- bär att statens andel av företagens vinster/för- luster redovisas som en intäkt/kostnad i resul- taträkningen. På statsbudgeten redovisas en in- komst först när staten erhåller utdelning från ett företag. Orealiserad valutavinst/-förlust och upplupen räntekostnad Räntor på statsskulden redovisas på olika sätt på statsbudgeten och i resultaträkningen. Orealise- rade valutaförluster och upplupna räntekostna- der för nollkupongobligationer påverkar exem- pelvis resultaträkningen, men inte statsbudgeten. Ett annat exempel gäller redovisningen av statens lokalkostnader som skiljer sig åt mellan statsbudgeten och resultaträkningen. Interna hyresintäkter från och elimineras mot myndig- heters lokalkostnader i resultaträkningen. På statsbudgeten belastas anslagen med internt fakturerade hyror. Detsamma gäller andra avgifter för köp och försäljning mellan myn- digheter. På statsbudgeten belastas anslag för den köpande myndigheten med de internt faktu- rerade avgifterna, som den säljande myndighetens anslag är i motsvarande mån lägre (under förutsättning av det rör sig om anslags- finansierade myndigheter). I resultaträkningen elimineras dessa kostnader liksom motsvarande intäkter. För att redovisa ett saldo på statsbudgeten som motsvarar statens lånebehov har två poster införts på statsbudgeten, vilka inte har någon motsvarighet i resultaträkningen: Riksgälds- kontorets nettoutlåning och kassamässig korrigering. lånar bl.a. ut medel till statliga investeringar som inte finan- sieras via anslag. Dessutom placerar myndigheter överskottslikviditet i . Netto- betalningsströmmarna från denna verksamhet redovisas på en egen rad på statsbudgeten som benämns nettoutlåning. Den kassamässiga korrigeringen utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot av utfallet på stats- budgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över stats- verkets checkräkning. Eliminering av interna mellanhavanden När resultat- och balansräkningen konsolideras elimineras samtliga interna transaktioner inom staten. Ett exempel är att inkomsterna på statsbudgeten omfattar sociala avgifter för statens anställda och att anslagen belastas med motsvarande utgifter. Det medför att den del av de sociala avgifterna som inte överförs till AP- fonderna redovisas brutto på statsbudgeten, men elimineras i resultaträkningen. 6.3Härledning av statsbudgetens saldo från resultaträkningen Av föregående avsnitt framgår att det finns väsentliga skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten och att det därför inte är möjligt att, på ett heltäckande sätt, skapa jämförelser mellan enskilda rader i statsbud- getens utfall respektive i resultaträkningen eller i finansieringsanalysen. Eftersom det finns ett samband mellan utgif- ter/inkomster, kostnader/intäkter och betal- ningar är det möjligt att utifrån resultaträk- ningen, via finansieringsanalysens saldo (netto- amortering av statens lån), härleda statsbud- getens saldo. Av tabell 6.2 framgår sambanden mellan resultaträkningens saldo, finansierings- analysens saldo och statsbudgetens saldo (sta- tens lånebehov). För att det skall vara möjligt att omvandla resultaträkningens saldo till statsbudgetens saldo, via finansieringsanalysens saldo, måste flera justeringar göras. Dessa kan grupperas i: -justeringar för transaktioner i resultat- räkningen som inte medför betalningar,