prop · GS031 · 2004-09-20 00:00:00 — exklusive beslut till följd av tilläggsbudget ekonomiska vårproposition. 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. I tabell 6.4 redovisas anvisade medel på den ursprungliga statsbudgeten, förslag på tilläggsbudget ekonomiska vårpropositionen, förslag på tilläggsbudget i denna proposition, de prognostiserade utgifterna för respektive utgiftsområde samt Ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. För vissa utgiftsområden avviker utgiftsprognos- erna kraftigt i förhållande till den av ursprungligt fastställda statsbudgeten. Nedan beskrivs de viktigaste skillnaderna mellan den aktuella prognosen och utgiftsramarna i den ursprungliga statsbudgeten (se även diagram 6.1). Diagram 6.1 Utgiftsprognos jämfört med statsbudgeten 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet 10 Ekonomiska trygghet vid sjukdom och handikapp 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 20 Allmän miljö- och naturvård 23Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar 25 Allmänna bidrag till kommuner 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen -1,8 -2,2 -0,9 -0,5 -2,1 -3,8 -6,0 -4,0 -2,0 Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Regeringen har för avsikt att besluta om utgiftsbegränsningar för utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet . Detta medför lägre utgifter än anvisade medel i den ursprungliga statsbudgeten. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp För anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. beräknas utgifterna bli ca lägre än anvisade medel i den ursprungliga statsbudgeten. Bakom denna förändring ligger såväl en nedreviderad utgifts- beräkning vad gäller sjukpenning som en uppreviderad utgiftsberäkning vad gäller rehabiliteringspenning. Huvudförklaringen är att antalet sjukpenningdagar minskar i högre takt än vad som antogs i statsbudgeten. Då beräknades att antalet sjukpenningdagar (netto) 2004 skulle understiga nivå med . Nuvarande prognos innebär att nivå understigs . antas antalet sjukpenningdagar minska jämfört med nivå. Utgifter för anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar (f.d. förtidspension) beräknas bli lägre än anvisat i den ursprungliga statsbudgeten. Detta förklaras bland annat av ett lägre antagande om genom- snittlig sjukersättning och ett lägre antagande om antalet personer med sjukersättning, jämfört med beräknat i den ursprungliga statsbudgeten. Det genomsnittliga antalet personer med aktivitets- eller sjukersättning förväntas dock öka . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgifterna för anslaget 20:1 Garantipension till ålderspension beräknas bli ca högre än anvisade medel i den ursprungliga statsbudgeten. Detta förklaras av en högre förväntad medelersättning. Utgifterna för anslaget 20:2 Efterlevande- pensioner till vuxna förväntas bli högre än anvisade medel i den ursprungliga statsbudgeten, framför allt på grund av en högre medelersättning. Utgifterna för anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer har reviderats upp med på grund av högre bostads- kostnader än vad som låg till grund för anslagsberäkningen i den ursprungliga stats- budgeten. Därtill har antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning som uppbär bostadstillägg ökat, liksom det utbetalade medelbeloppet. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgifterna för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring beräknas bli ca högre än anvisade medel i den ursprungliga statsbudge- ten till följd av fler födda barn, fler uttagna dagar i föräldraförsäkringen och högre medel- ersättning än beräknat. Utgifterna för anslaget 21:3 Underhållsstöd beräknas bli ca lägre än anvisade medel i den ursprungliga statsbudgeten på grund av högre återbetalning och färre utfyllnadsbidrag. Utgifterna för anslaget 22:2 Bidrag till arbets- löshetsersättning och aktivitetsstöd beräknas bli ca högre än anvisade medel i den ursprungliga statsbudgeten. Den öppna arbetslösheten har reviderats upp jämfört med bedömningen i budgetpropositionen. Även de arbetsmarknads- politiska programmen har utökats kraftigt, vilket ökar utgifterna för bland annat aktivitetsstöd. Ytterligare en förklaring till utgiftsökningen är att helgdagarna bidrog till att utbetalningar av arbetslöshetsersättning försköts till . Slutligen har antalet tim- anställda som erhåller arbetslöshetsersättning ökat mer än vad som antogs i den ursprungliga statsbudgeten, som den förväntade minskningen av deltidsarbetslösa sker i en långsammare takt än vad som tidigare beräknats. Utgifterna för anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och andra kostnader beräknas bli ca lägre än anvisade medel i den ursprungliga statsbudgeten, vilket beror på en lägre kostnad per program- plats än tidigare beräknat. Trots att antalet platser i de arbetsmarknadspolitiska programm- en har ökat har därför utgifterna för anslaget reviderats ned. Prognosen för anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade är ca lägre än anvisade medel i den ursprungliga statsbudgeten på grund av färre personer med lönebidrag än förväntat. Utgifterna för anslaget 22:6 Europeiska social- fonden m.m. för perioden 20002006 beräknas bli ca högre än anvisade medel i den ursprungliga statsbudgeten till följd av att anslagsbehållningar förväntas utnytt- jas. Anslagssparandet beror på en fördröjning av starten för strukturfondsprogrammen. Utgifterna för anslaget 25:2 Studiemedel m.m. beräknas bli ca lägre än anvisat i den ursprungliga statsbudgeten. Detta förklaras främst av färre studerande, framför allt inom den kommunala vuxenut- bildningen, än vad anslaget beräknats för. Utgifterna för anslaget 25:1 Studiehjälp m.m. beräknas bli ca högre än an- visade medel i den ursprungliga statsbudgeten, vilket i huvudsak beror på fler gymnasiestuderande än förväntat. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Den utgiftsbegränsning som regeringen be- slutade om i samband med ekonomiska vårproposition för anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald medför lägre beräknade utgifter än anvisade medel i den ursprungliga statsbudgeten. Utgifterna för anslaget 34:13 Stöd till klimat- investeringar beräknas bli ca lägre än anvisade medel i den ursprungliga statsbudgeten. Orsaken till avvikelsen är att regeringen var tvungen att invänta ett god- kännande från EU om att stödet var förenligt med innan betalningarna kunde göras. Detta försenade processen, och utbetalningarna beräknas bli lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgifterna för utgiftsområdet beräknas bli lägre jämfört med anvisade medel i den ursprungliga statsbudgeten. De utgiftsbegränsningar för stöd till jordbrukare avseende direktbidrag samt ersättningar inom miljö- och landsbygdsprogrammet som avisera- des ekonomiska vårproposition med- för lägre beräknade utgifter än anvisade medel i den ursprungliga statsbudgeten. Utgiftsbegräns- ningarna innebär att utbetalningen av vissa stöd kommer att ske senare, från planerad utbetalning till början av 2005. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgifterna för anslaget 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting beräknas bli lägre än anvisat i den ursprungliga statsbudgeten, vilket beror på att en slutreglering med anledning av pensions- reformen m.m. sker . Slutregleringen medför en permanent minskning av anslaget med . Eftersom någon reglering inte skedde 2003 avser regleringen 2004 såväl 2003 som 2004. Detta innebär att den totala regleringen beräknas bli . Utgifterna för anslaget 48:6 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader beräknas bli lägre än anvisade medel i den ursprungliga statsbudgeten. Omslutningen i utjämningssystemet för LSS-kostnader beräk- nades preliminärt i budgetpropositionen till . Baserat på utfallet beräknas endast utbetalas. Utgifterna för anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting beräknas bli lägre än anvisade medel i den ursprungliga statsbudgeten. Beräkningen för utjämningsbidraget är nu baserad på skatteunderlaget enligt taxering, medan beräkningen i budgetpro- positionen baserades på preliminärt skatteunderlag enligt taxering. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utgifterna för anslaget 93:1 Avgiften till Euro- peiska gemenskapen beräknas bli ca högre än anvisat i den ursprungliga stats- budgeten. Som en följd av regeringens beslut att skjuta på en del av betalningen av EU-avgiften kom anslagsavräkningen av denna del att ske först , vilket ökar utgifterna jämfört med den ursprungliga statsbudgeten. I den ursprungliga statsbudgeten var beräknad förbrukning av anslagsbehållningar inte fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. Posten Minskning av anslagsbehållningar utgörs av summan av beräknad förbrukning av ingående anslagssparande och utnyttjad anslagskredit, med avdrag för det anslagssparande som beräknas uppkomma under budgetåret. Minsk- ningen av anslagsbehållningar beräknades i den ursprungliga statsbudgeten för till netto noll kronor för samtliga anslag. I den aktuella beräkningen av utgifterna ingår emellertid förbrukningen av anslags- behållningarna i utgiftsprognosen för respektive anslag och utgiftsområde. Statsbudgetens utfall visar att anslags- behållningarna på reservations- och ramanslag uppgick till /2004. kommer anslagssparan- det att minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel på statsbudgeten , eller till följd av beslut om indragningar. Anvisade medel ökade med på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. I denna proposition föreslås att anvisas på tilläggsbudget. Skillnaden mellan totalt anvisade medel (inklusive förslag på tilläggsbudget) och prognostiserade utgifter beräknas nu till (exklusive statsskuldsräntor). Beslutade indragningar upp- går till ca . Därmed beräknas anslagsbehållningarna öka till (se tabell 6.3). Tabell 6.3 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2004 (samtliga belopp exklusive statsskuldsräntor) Ingående reservation och ramöverföringsbelopp1 Anvisat tilläggsbudget i VP2004 Förslag till tilläggsbudget i BP2005 Beräknad utgående reservation och ramöverförings- Beräknad förändring av anslagsbehållningar Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Enligt Årsredovisning för staten (skr. 2003/04:101). Tabell 6.4 Utgifter 2004 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö och naturvård Jord och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Anvisat på statsbudgeten och beslut till följd av förslag till tilläggsbudget ekonomiska vårproposition (VP2004) samt förslag till tilläggsbudget i denna proposition (BP2005). 6.2Fördelning av utgifterna på utgiftsområden för 20052007 Regeringens förslag: Utgifterna fördelas på utgiftsområden enligt tabell 6.5. Beräkningen av förändring av anslagsbe- hållningar enligt tabell 6.5 godkänns. Beräkningen av utgifter för ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten en- ligt tabell 6.5 godkänns. Preliminär fördelning av utgifter på utgifts- områden enligt tabell 6.5 godkänns som riktlinje för regeringens budgetarbete. Beräkningen av utgifter på utgiftsområden enligt tabell 6.5 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Sedan budget- processen förändrades 1997 har regeringen i budgetpropositionen föreslagit fördelning av utgifter på utgiftsområden (utgiftsramar) för det kommande budgetåret. Fram års ekonomiska vårproposition föreslog rege- ringen även en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden (preliminära utgiftsramar) i den ekonomiska vårpropositionen. Budgetpro- positionen innehöll motsvarande preliminära utgiftsramar för åren efter det kommande budgetåret. Därefter har regeringen till följd av beslut (förslag 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23, rskr. 2000/01:274) i den ekonomiska vårpropositionen enbart redovisat en beräkning av utgifterna på utgiftsområden för som information till . Regeringen föreslår att godkänner de preliminära utgiftsramarna och beräkningen av utgifter på utgiftsområden . De preliminära utgiftsramarna skall utgöra en riktlinje för regeringens budgetarbete och kan därför innehålla utgiftseffekter till följd av aviserade åtgärder eller förslag till beslut med ikraftträdande . Regeringens förslag till utgiftsramar , preliminära utgiftsramar och utgifts- beräkning samt skillnader i förhållande till beräkningen ekonomiska vår- proposition redovisas i tabell 6.5. I bilaga 1 presenteras regeringens budgetförslag för fördelat på anslag inom respektive utgiftsområde. Tabell 6.5 Utgifter 20052007 Tusental kronor 2005. Miljoner kronor 20062007 och differenser mot beräkningen ekonomiska vårproposition (VP2004). Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 1Inklusive Minskning av anslagsbehållningar. 6.2.1De takbegränsade utgifternas förändring jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition Det finns flera orsaker till att utgifterna för enskilda utgiftsområden har förändrats för åren 20052006 jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition. Utgifterna per ut- giftsområde har ändrats till följd av föreslagna utgiftsreformer och utgiftsminskningar, revi- derad pris- och löneomräkning, reviderade makroekonomiska förutsättningar, förändrade volymer inom vissa regelstyrda transfererings- system och förändrade prognoser av myndig- heternas förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskrediter. I tabell 6.6 redo- visas förändringen av de takbegränsade utgif- terna jämfört med beräkningen i vårproposi- tionen, uppdelad på dessa faktorer. Tabell 6.6 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med ekonomiska vårproposition (VP2004) Takbegränsade utgifter i VP2004 Reviderad pris- och löneomräkning Reviderad förändring av anslagsbehållningar Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Tekniska förändringar som föreslås föranleda justeringar av utgiftstaket (se tabell 4.5). Till skillnad mot tabell 4.5 tas här ingen hänsyn till slutregleringen av grundavdragshöjningen då denna utgiftsförändring redan var beaktad i utgiftsberäkningen ekonomiska vårproposition. I jämförelse med ekonomiska vår- proposition höjs de beräknade anslagen med 2005 och med 2006 till följd av nu före- slagna eller aviserade reformer. Med hänsyn tagen till den föreslagna finansieringen uppgår utgiftsförändringen netto till ca 2005 och ca 2006. I avsnitt 4.3 presenteras budgeteffekterna av de utgiftsreformer och den finansiering som föreslås eller aviseras. Pris- och löneomräkning av anslag för förvalt- nings- och investeringsändamål I den inledande fasen av budgetprocessen hante- ras anslag för förvaltnings- och investeringsända- mål i fasta priser. Dessa anslag räknas om till löpande priser genom att pris- och löneindex knyts till anslagen. ekonomiska vårproposition gjordes en slutlig pris- och löneomräkning och en preliminär pris- och löneomräkning . I förevarande proposition revideras den preli- minära pris- och löneomräkningen . Omräkningen baseras bl.a. på antaganden om löneutvecklingen i den konkurrensutsatta sek- torn. Vid beräkningen görs ett avdrag för produktivitetsutvecklingen motsvarande ett årligt genomsnitt av utvecklingen inom den privata tjänstesektorn . Den reviderade preliminära pris- och löne- omräkningen leder till att anslagen minskar med ca 2006 jämfört med beräkningen i vårpropositionen, främst till följd av ett högre produktivitetsavdrag. I jämförelse med ekonomiska vårpro- position har anslag som styrs av den makroeko- nomiska utvecklingen justerats med hänsyn tagen till nya antaganden (se avsnitt 4.2). Justeringen berör huvudsakligen ett fyrtiotal an- slag för transfereringsändamål. Utgiftsberäkningarna påverkas främst av antaganden om högre prisbasbelopp, högre in- komstindex och fler personer i arbetsmarknads- politiska program 2005 och 2006. Jämfört med beräkningen i vårpropositionen beräknas prisbasbeloppet bli högre 2006, vilket beräknas öka utgifterna med ca . Ett högre prisbasbelopp med- för högre utgifter på flera stora transfererings- anslag, främst sjukersättning och garantipension till ålderspensionärer. Ett högre inkomstindex medför högre utgifter i ålderspensionssystemet. Det högre inkomstindexet beräknas öka utgif- terna med ca 2005 och med ca 2006. Fler personer i arbetsmarknadspolitiska program ökar utgif- terna med ca. 2005 och med ca 2006, som antagandet om lägre öppen arbetslöshet minskar utgifterna med nära 2005 och med nära 2006 jämfört med beräkningen i vårpropositionen. De förändrade makroekonomiska förut- sättningarna innebär sammantaget att utgifterna beräknas öka med 2005 och med ca 2006, jämfört med beräkningen i vårpropositionen. Utgifterna har också förändrats jämfört med beräkningen ekonomiska vårpro- position till följd av nya prognoser för volymer inom vissa regelstyrda anslag. Ett antagande om färre asylsökande medför ca 0,3 respektive lägre utgifter respektive 2006 inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp förväntas utgifterna för anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar till följd av uppreviderade volymer bli ca högre 2005 och drygt 2 miljarder högre 2006 än bedömningen i vårpro- positionen. Jämfört med bedömningen i vårpro- positionen antas antalet personer med aktivitets- eller sjukersättning sammantaget bli ca 16 000 fler såväl 2005 som 2006. Då inflödet till aktivitets- och sjukersättning nästan uteslutande utgörs av personer som uppburit sjukpenning , får ett uppreviderat antal personer med aktivitets- och sjukersättning effekt på volymprognosen för sjukpenning. Således revideras prognosen för antalet sjuk- penningdagar ned jämfört med beräkningen i vårpropositionen. Utgifterna för anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. förväntas till följd av minskade volymer bli ca lägre 2005 och nära lägre 2006 än vad som bedömdes i vår- propositionen. Antalet sjukpenningdagar (netto) 2005 bedöms understiga nivå . I vårpropositionen var bedömningen att motsvarande minskning jämfört med skulle bli . Ny befolkningsstatistik visar att antalet födda barn ökar mer än vad som tidigare prognosti- serats, vilket bidrar till att utgifterna under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn blir högre 2005 och 2006 än bedömningen i vårpropositionen. Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten antas bli ca högre 2005 och ca högre 2006, till följd av att fler tar ut ålders- pension än vad som antogs i vårpropositionen. Sammantaget beräknas ändrade volymer inom regelstyrda system medföra att utgifterna minskar något såväl 2005 som 2006, jämfört med beräkningen i vårpropositionen. I tabell 6.7 redovisas utfall och prognoser för volymer inom olika transfereringssystem. Redovisningen begränsas till anslag där för- ändrade volymer medför betydande utgifts- förändringar. Tabell 6.7 Volymer 20032007 Differens mot prognos ekonomiska vårproposition anges inom parentes. presenterades ingen prognos i vårpropositionen. Antal personer med assistansersättning Antal sjukpenningdagar (netto), miljoner (1,6) (5,3) (8,7) Antal rehabiliteringspenningdagar (netto), miljoner (0,3) (1,0) (1,0) Antal personer med sjukersättning (4 300) (9 000) (5 200) Antal personer med aktivitetsersättning (2 540) (6 700) (10 800) Antal personer med garantipension (1 100) Antal personer med tilläggspension (3 200) (7 400) Antal personer med inkomstpension (2 700) (3 200) Antal personer med premiepension (6 600) (9 100) (2 400) Antal personer med bostadstillägg för pensionärer (10 600) (8 800) (7 000) (2 000) (7 000) (10 000) Antal uttagna föräldrapenningdagar, miljoner (0,6) (1,1) (1,6) Antal uttagna tillfälliga föräldrapenningdagar, (0,2) (0,1) Antal personer med studiehjälp3 (1 250) (3 100) (5 200) Antal personer med studiemedel3 (2 680) (2 000) (3 400) Antal personer med rekryteringsbidrag2 (1 900) (1 500) (2 800) (3 950) (5 000) (12 200) Anm.: Antaganden om arbetslöshetstal och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ingår i de makroekonomiska förutsättningarna, som redovisas i avsnitt 4.2. Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt. 1Siffran bygger på att arbetsgivare betalar sjuklön t.o.m. dag 21. Nära 3 miljoner sjukpenningdagar (netto) beräknas tillkomma vid återgång till en sjuklöneperiod motsvarande . 2Utfallet har korrigerats jämfört med vad som presenterades i tabell 6.7 i den ekonomiska vårpropositionen. 3Avser antal stödtagare netto (d.v.s. en person som läst i flera skolformer räknas endast in under en skolform). Tekniska förändringar och övrigt Revideringar av utgifterna kan också föranledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt av regeländringar utom regeringens omedelbara kontroll, till exempel genom ändringar i . Revideringar kan också göras till följd av budgettekniska för- ändringar. Den förändrade redovisningen av det kommunala utjämningssystemet innebär att utgifterna inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskar med 2005 och 2006 i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposi- tion. Även förslaget om att genomföra ytter- ligare ett steg i inkomstskattereformen medför lägre utgifter för utgiftsområdet, medan förslaget om högre grundavdrag medför högre utgifter. Eftersom dessa förändringar motiverar en teknisk justering av utgiftstaket för staten på- verkar inte utgiftsförändringarna budgeterings- marginalen (se avsnitt 4.1.1). Sammantaget innebär revideringarna av posten Tekniska förändringar (se tabell 6.6) att utgifterna minskar med ca 2005 respektive 2006 i förhållande till beräk- ningen i vårpropositionen. Den genomsnittliga ersättningen per dag för sjukpenning antas 2005 och 2006 bli lägre än vad som antogs i vårpropositionen. Detta medför lägre beräknade utgifter för anslaget 19:1 Sjuk- penning och rehabilitering. Denna effekt bidrar till att de beräknade utgifterna inom utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp revideras ned med ca 2005 och 2006. Mot bakgrund av budget- förslag, där hänsyn tas till att EU utökats med 10 medlemsstater, beräknas avgiften till Europeiska gemenskapen bli högre 2005 och 2006. Sammantaget innebär revideringarna av posten Övriga förändringar (se tabell 6.6) att utgifterna ökar med såväl 2005 som 2006 i förhållande till beräk- ningen i vårpropositionen. Statliga myndigheter har vissa möjligheter att fördela sina utgifter över tiden. Medel på ramanslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan i viss utsträckning sparas till efterföljande budgetår. Detta innebär även att en myndighet utöver anvisade anslagsmedel kan använda tidigare sparade anslagsmedel. Myndigheter har också möjligheter att inom vissa gränser låna mot efterföljande års anslag. Förskjutningar av detta slag redovisas som en för alla ramanslag gemensam beräkningspost kallad Minskning av anslagsbehållningar. Denna post ingår i de takbegränsade utgifterna.