prop · GS031d31 · 2004-09-20 00:00:00 — 2004/05:1 BILAGA 2 Tillväxtens och sparandets sammansättning ....................................... Den svenska världsmarknadstillväxten................................................ Utvecklingen i omvärlden .................................................................... 2004/05:1 BILAGA 2 Hushållens ekonomi och konsumtionsutgifter .................................................. Den offentliga ..........................................................................................sektorn Den konsoliderade offentliga sektorn Demografi .......................................................................och offentliga finanser Det höga .....................................................................................................råoljepriset Ändrade beräkningsmetoder ...............................................för KPI och inflationen 2004/05:1 BILAGA 2 Bidrag till BNP-tillväxt............................................................................................. BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshet......................................................................... Betalningsbalansens finansiella poster..................................................................... Ränte- och valutakursantaganden............................................................................ Export och import av varor och tjänster................................................................. Bruttonationalinkomst (BNI) ................................................................................. Nyckeltal för industrin............................................................................................. Nyckeltal inom arbetsmarknadsområdet................................................................ Antal sysselsatta, branschfördelat ........................................................................... Hushållens disponibla inkomster ............................................................................ Bidrag till hushållens reala inkomstutveckling ....................................................... Hushållens finansiella förmögenhet ........................................................................ Den offentliga sektorns finansiella sparande ........................................................ Utgiftstak för staten............................................................................................... Den offentliga sektorns finanser ........................................................................... Skatter och avgifter................................................................................................. Den offentliga sektorns utgifter ............................................................................ Statens finanser (exklusive statliga affärsverk och aktiebolag)............................ Budgetsaldo och statsskuld.................................................................................... 11.10 Kommunsektorns skatteinkomster och statsbidrag........................................... 11.11 Strukturellt sparande i offentlig sektor ............................................................... 11.12 Indikator för effekter på efterfrågan ................................................................... Nyckeltal, basalternativet....................................................................................... Nyckeltal, lågtillväxtalternativet............................................................................ Nyckeltal, högtillväxtalternativet .......................................................................... 2004/05:1 BILAGA 2 13.2 Offentliga finanser .................................................................................................. 2004/05:1 BILAGA 2 BNP-tillväxt, faktisk och potentiell BNP ................................................................. Styrräntor i , euroområdet och ........................................ 10-åriga obligationsräntor i , och ..................... : Bytesbalansunderskott och nettoflöden av statspapper ........... Dollarutveckling mot yen och euro......................................................................... Börsutveckling i , euroområdet och ................................ Skillnad mellan 10-åriga obligationsräntor i och ........................ Industrins enhetsarbetskostnad i relativt 11 ..................... BNP- och sysselsättningstillväxt ............................................................................. Lediga platser och varsel om uppsägning................................................................ Arbetskraftsutbud och sysselsättning ..................................................................... Öppet arbetslösa och personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska Konsumentpriser på energi. Energikomponenternas prisindex och totala bidrag Inflation (KPI) inklusive resp. exklusive el, bränsle och drivmedel...................... Bidrag till KPI-inflationen från vissa varu- och tjänstegrupper exkl. el, bränsle och Inhemsk underliggande inflation och bristtal i handeln......................................... Disponibla inkomster och konsumtionsutgifter .................................................... Hushållens förväntningar om ekonomin 12 månader framåt ................................ Hushållens skulder och ränteutgifter...................................................................... Hushållens eget sparande......................................................................................... Investeringarnas andel av BNP.............................................................................. Kapacitetsutnyttjandet i industrin......................................................................... Påbörjade nybyggnationer av bostäder ................................................................. Den offentliga sektorns finansiella ställning......................................................... Skatter och avgifter................................................................................................. Den offentliga sektorns utgifter ............................................................................ 13.2 Befolkningen i åldern .............................................................................. 2004/05:1 BILAGA 2 2004/05:1 BILAGA 2 Diagram 1.1 BNP-tillväxt, faktisk och potentiell BNP I denna bilaga till budgetpropositionen redovisas en prognos för den internationella och svenska ekonomin . Därutöver redovisas även en kalkyl för utvecklingen och 2007. Bedömningen baseras på underlag från (), och (). Ansvaret för bedömningarna åvilar dock helt . Beräkningarna är gjorda med stöd av modell och är betingade av att ett antal förutsättningar är uppfyllda. För beräkningarna av volymutvecklingen har 2003 används som fast basår. Ansvarig för beräkningarna är departementsrådet . I arbetet med denna bilaga har information t.o.m. beaktats. Den svenska ekonomin har visat en överraskande god utveckling . Industrikonjunkturen är stark och exporten ökar i snabb takt. Därtill tycks de senaste årens utveckling med fallande investeringar vara bruten. Bruttonationalprodukten (BNP) bedöms öka . Bortsett från effekten av att antalet arbetsdagar är betydligt fler än bedöms ökningen bli . Den goda utvecklingen har inte omfattat arbetsmarknaden. Sänkta inkomstskatter och ytterligare resurser till kommunerna bidrar 2005 emellertid till att stärka den inhemska efterfrågan. Därmed stiger även sysselsättningen och BNP ökar (se diagram 1.1). Den öppna arbetslösheten faller tillbaka från till . BNP-tillväxt (vänster skala) Källor: och . Den internationella konjunkturen har successivt förstärkts. ökade världens samlade BNP medan den globala tillväxten förutses bli (se tabell 1.1). Den kanske viktigaste förklaringen till de senaste årens globala konjunkturförlopp är kraftiga variationer i investeringstillväxten. Perioden 19982000 karaktäriserades av överdriven optimism och kortsiktighet vilket resulterade i överinvesteringar. Åren därefter var företagen försiktiga och sökte uppnå resultatförbättringar främst genom kostnadsbesparingar. Även långsiktigt motiverade investeringar sköts upp. med fallande investeringar i bl.a. , euroområdet och är av allt att döma avslutad. Låga räntor, kraftiga vinstförbättringar och en växande efterfrågan, inte minst från , innebär att det både finns ett finansiellt utrymme och ett stigande behov av att bygga ut kapaciteten. Vändningen i den globala investeringscykeln är kanske tydligast i sektorn för informations- och kommunikationsteknik (IKT). Denna sektor, som under 20012003 drabbades mycket hårt av fallande investeringsefterfrågan, är nu inne i en återhämtningsfas. 2004/05:1 BILAGA 2 Den allt högre globala aktivitetsnivån kan också förklaras av att ett stort antal länder i och genomgår en snabb och kraftig omvandling. Bruttonationalprodukten i har i genomsnitt ökat med . Investeringarnas andel av BNP var , vilket kan jämföras med investeringsandel på . och är två andra exempel på länder som i genomsnitt har vuxit med 2001 2003. Den internationella konjunkturåterhämtningen har understötts av en expansiv inriktning av den ekonomiska politiken. I takt med att lediga resurser tas i anspråk förväntas penningpolitiken gradvis bli mindre expansiv. I har höjt styrräntan och ytterligare höjningar är att vänta. Även finanspolitiken i bedöms bli betydligt mindre expansiv 2005 än . Omläggningen av den ekonomiska politikens inriktning bidrar till att tillväxten i dämpas från till . 3Kostnad, årsgenomsnitt. 410-års statsobligation, årsgenomsnitt. 56-månaders statsskuldväxel, årsgenomsnitt. Källor: , , och Euroområdet ligger efter i konjunkturcykeln och tillväxttakten bedöms öka från till . Den () förutses börja höja styrräntan först . Utsikterna för de flesta övriga regioner är fortsatt goda. I , där BNP väntas stiga med starka , sjunker dock tillväxten tillbaka till . Föreliggande prognos bygger på förutsättningen att oljepriset faller tillbaka från sommarens och den tidiga höstens mycket höga nivåer till per fat och till 34 dollar per fat . Detta är en högre oljeprisnivå än vad som förutsågs i vårpropositionen och leder till att den globala tillväxten dämpas något. En mindre expansiv ekonomisk politik till följd av ett högre resursutnyttjande innebär tillsammans med höga oljepriser till att den globala tillväxten minskar till . Eftersom en stor andel av den svenska exporten går till euroområdet, vars tillväxt ökar, sker ingen motsvarande dämpning av omvärldens efterfrågan på svenska exportvaror. Den fortsatta oljeprisutvecklingen är en källa till osäkerhet i prognosen. Det kan inte uteslutas att oljepriserna blir avsevärt högre än vad som antagits. Högre oljepriser urholkar hushållens inkomster och konsumtionsutrymmet minskar. Högre oljepriser har också negativa effekter på företagens vinster. Kraftigt varierande oljepriser ökar dessutom osäkerheten vid investeringsbeslut och kan därför väntas leda till lägre investeringsnivåer än vad som annars vore fallet. Av- görande för vilken effekt ett högt oljepris får är vad det höga priset beror på. Drivs oljepriset upp av en fortsatt mycket stark efterfrågan och högre global tillväxt än förväntat är slutsatserna annorlunda, och mer positiva, än om det högre priset är utbudsrelaterat t.ex. på grund av en ökad global geopolitisk osäkerhet. I avsnitt 12 analyseras närmare effekterna på svensk ekonomi om oljepriset skulle ligga på per fat . Utgångspunkten för scenariot är att det finns kapacitetsbrister i samband med utvinning, transport och förädling av olja och att det tar att komma till rätta med dessa brister. Oljepriset är därför högt . Den viktigaste slutsatsen som kan dras är att effekterna på svensk tillväxt, inflation och sysselsättning är ganska små. Detta hänger samman med att den svenska ekonomins oljeberoende har minskat dramatiskt och att oljepriset i reala termer är lågt i förhållande till situationen under oljekriserna . Utöver risken för ett högt oljepris omgärdas prognosen av en viss osäkerhet om den fortsatta konjunkturutvecklingen i . Den inkommande arbetsmarknadsstatistiken har varit svagare än väntat. Den övergripande konjunkturbilden är dock gynnsam och den mest troliga utvecklingen är att arbetsmarknaden visar förnyad styrka under de kommande månaderna. En tredje osäkerhetsfaktor är vilken dollarkursutveckling som behövs för finansieringen av det amerikanska bytesbalansunderskottet. Prognosen bygger på bedömningen att en långsiktigt hållbar utveckling kräver en relativt svag dollar . Med en svagare dollar förbättras den amerikanska handelsbalansen och beroendet av utländskt kapital minskar. Dollarförsvagningen har begränsats av att några , däribland , har bundit sina valutor till dollarn och därför köpt dollar. I prognosen antas att dollarn gradvis försvagas för att , och åren därefter, ligga runt 1,30 visavi euron. En snabbare eller kraftigare försvagning av dollarn skulle påverka konjunkturåterhämtningen i euroområdet och i negativt. Den svenska ekonomin har påverkats mycket positivt av den internationella konjunkturåterhämtningen. Enligt de preliminära nationalräkenskaperna ökade BNP i faktiska termer jämfört med . Den goda tillväxten förklaras i hög grad av en stark exportutveckling och en förhållandevis låg import. Nettobidraget till tillväxten från utrikeshandeln uppgick till . stärktes dock även den inhemska efterfrågan, framför allt genom stigande investeringar, och gav ett lika stort tillväxtbidrag som utrikeshandeln. (KI:s) kvartalsbarometer för visar på ett fortsatt gott konjunkturläge i industrin. Det övergripande intrycket från barometern är dock att industrikonjunkturen framöver får ett något lugnare förlopp. Inköpschefernas index för kan ges en liknande tolkning. I de industrinära tjänstesektorerna, t.ex. datakonsulter, dataservice och uppdragsverksamhet, har efterfrågeläget enligt barometern påtagligt förbättrats . Inom övriga tjänstebranscher är konjunkturbilden mer splittrad. BNP bedöms öka (se tabell 1.4). I tre avseenden är 2004 ett ovanligt konjunkturår. För det första leder exportens goda utveckling i förhållande till importen till ett stort tillväxtbidrag från utrikeshandeln. väntas det uppgå till . Man får gå för att hitta ett större tillväxtbidrag från utrikeshandeln. var situationen annorlunda och det var föga förvånande att 2004/05:1 BILAGA 2 utrikeshandeln drev tillväxten. Industrin hade mycket ledig kapacitet efter recessionsåren och exportindustrin gynnades av att kronan hade försvagats kraftigt efter övergången till rörlig växelkurs. hölls hushållens konsumtion tillbaka av höga räntor och en svag inkomstutveckling, vilket dämpade importen. Den goda exportutvecklingen hänger samman med den starka internationella konjunkturen. Den svenska exportindustrin stimuleras av att omvärldens efterfrågan, generellt sett, är mycket hög. Dessutom har svenska företag inom teleprodukt- och motorfordonsindustrin stora exportframgångar, vilket förstärker uppgången. väntas teleproduktexporten öka med och motorfordonsexporten med . Industriproduktionen bedöms öka (se tabell 1.2). Årets starka tillväxtbidrag från utrikeshandeln beror emellertid inte endast på en stark export utan också på en svag import, bl.a. en låg råvaruimport. Det andra ovanliga inslaget i konjunkturbilden är att kalendereffekten är betydligt större än normalt. Kalendereffekten innebär bl.a. att de arbetade timmarna beräknas öka mer än de annars skulle göra och att BNP- tillväxten tillfälligt höjs . (För en mer utförlig diskussion av kalendereffekterna, se fördjupningsrutan i vårpropositionen, bilaga 1.) Ett tredje särdrag är att sysselsättningen bedöms minska som BNP- tillväxten är god. Detta hänger i hög grad samman med de två omständigheter som nämndes ovan. Kalendereffekten förstärker tillväxten utan att sysselsättningen påverkas. Produktionsökningarna i industrin förklaras av en god produktivitetstillväxt. Årets kraftiga produktions- och exportökning kan realiseras trots att personalstyrkan förväntas minska. Den höga produktivitetstillväxten i industrin kan delvis förklaras av att industriföretagen utnyttjar bemanningsföretag och konsulter istället för att nyanställa1 samt av omklassificeringar inom teleproduktindustrin. 1 Personer som arbetar på bemannings- och konsultföretag klassificeras i allmänhet som sysselsatta i tjänstesektorn. Den positiva produktivitetseffekten i industrin förklaras av att förädlingsvärdet i bemanningsföretagen i de flesta fall är avsevärt lägre än förädlingsvärdet i den industriverksamhet där den inhyrda personen arbetar. 2004/05:1 BILAGA 2 Sparkvot (nivå)2 kostnad i industrin1,3 1Årlig procentuell förändring. 2Eget sparande, dvs. exklusive sparande i avtalspension. 3I gemensam valuta, SEK. 4Procent av arbetskraften. 5Antalet personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program i procent av arbetskraften. 6Antal sysselsatta i åldern , exklusive sysselsatta i arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i denna åldersgrupp. 8Procent av BNP. Källor: , , och . Den mycket höga produktions- och exporttillväxten i vissa industribranscher beror bl.a. på ett uppdämt behov av ersättningsinvesteringar. antas expansionstakten i teleprodukt- och motorfordonsindustrin mattas av något. Tillväxttalen förväntas dock förbli höga. Osäkerheten beträffande den fortsatta utvecklingen i dessa branscher är betydande. Sker ingen avmattning kan BNP-tillväxten bli högre än . En mer påtaglig dämpning av tillväxten kan inte heller uteslutas. Exporten påverkas också av att den förväntade dollarförsvagningen leder till en starkare krona. Mätt i termer av det handelsvägda TCW-indexet beräknas kronan förstärkas från ca 127 till ca 123 . Sammantaget väntas exportens tillväxttakt bli något lägre . Parallellt ökar importtillväxten. Utrikeshandeln kommer således att ge ett betydligt mindre tillväxtbidrag 2005 än . Investeringstillväxten och hushållens konsumtion fortsätter å andra sidan att förstärkas. Det förbättrade konjunkturläget och utökade statsbidrag innebär att den kommunala konsumtionen, i kalenderkorrigerade termer, växer snab- bare 2005 än 2003 och 2004. Sammanfattningsvis ökar BNP i ungefär samma takt som , efter att årets tillväxttal har korrigerats för kalenderns inverkan. Sysselsättningen brukar normalt sett följa BNP-utvecklingen med ca två kvartals fördröjning. Som diskuterades ovan förrycks detta samband av den stora kalendereffekten och av att den kraftiga produktionstillväxten i industrin inte åtföljs av en stigande industrisysselsättning. blir BNP-tillväxten mer sysselsättningsintensiv i och med att produktionstillväxten i tjänstesektorerna väntas öka. Sysselsättningen har också hållits tillbaka av att många företag har förbättrat sina resultat genom långtgående kostnadsbesparingar och stor återhållsamhet med nyanställningar. Det höga rationaliseringstempot har bidragit till en mycket god produktivitetstillväxt. Företagen kommer även framöver att bedriva ett rationaliseringsarbete. Den höga rationaliseringstakt som har kännetecknat utvecklingen bedöms dock inte vara långsiktigt hållbar. Därmed kommer produktivitetstillväxten att falla tillbaka något och efterfrågan kommer i högre grad att mötas med ökade insatser av arbetskraft. Mot bakgrund av att ett antal indikatorer tyder på att arbetskraftsefterfrågan är relativt svag förutses sysselsättningsuppgången bli tydlig först . Sysselsättningsutvecklingen understöds av de inkomstskattesänkningar och höjda statsbidrag till kommunerna som föreslås i denna proposition. Den öppna arbetslösheten som andel av arbetskraften bedöms ha nått sin högsta nivå och väntas gradvis sjunka. Ett uttryck för de senaste årens svaga arbetskraftsefterfrågan är löneutvecklingen. Lönerna ökade 2001 . Därefter har löneökningstakten successivt minskat och väntas lönerna stiga . Eftersom det finns gott om lediga resurser på arbetsmarknaden ökar nästa års sysselsättningsuppgång endast marginellt trycket på lönebildningen. Löneökningstakten bedöms 2005 uppgå till . Under medelfriståren 2006 och 2007 antas lönerna öka . De senaste årens måttliga löneökningstakt i kombination med en god produktivitetstillväxt har bidragit till stigande vinster i näringslivet, vilket är positivt för investeringsutvecklingen . Inflationen föll från till . Den stora nedgången förklaras delvis av energiprisernas utveckling. Men även bortsett från energipriserna sjönk inflationen med , vilket avspeglar såväl ett avtagande inhemskt inflationstryck som fallande priser på de internationella varumarknaderna och sjunkande importpriser. Den inflationsuppgång som har kunnat noteras efter februari hänger samman med stigande energipriser på i första hand olja. Inflationen, exklusive energipriser, är alltjämt mycket låg men inte längre fallande. Måttliga löneökningar och en god produktivitetsutveckling innebär att kostnadstrycket i ekonomin väntas vara fortsatt lågt. Det inhemska inflationstrycket bedöms dock öka något allteftersom lediga resurser tas i anspråk och hushållens efterfrågan växer sig starkare. Den goda internationella konjunkturutvecklingen förutses leda till att internationella varupriser börjar stiga, men kronans förväntade förstärkning dämpar importpriserna. Sammantaget kan det underliggande inflationstrycket beskrivas som lågt men svagt stigande. Den svenska penningpolitiken vägleds av ett inflationsmål. Inflationen mätt som förändringen i konsumentprisindex (KPI) över skall uppgå till med ett toleransintervall på ± . har förtydligat att det är utvecklingen av UND1X som normalt styr utformningen av penningpolitiken. UND1X är mått på underliggande inflation där de direkta effekterna av förändrade räntor, indirekta skatter och subventioner har exkluderats från KPI. förutses anpassa penningpolitiken så att inflationen utvecklas i linje med målet . UND1X väntas uppgå till och till . ger energipriserna ett svagt negativt bidrag till UND1X. Det underliggande inflationstrycket, mätt med UND1X exklusive energi, bedöms därför vara svagt stigande men . Mot bakgrund av det låga inflationstrycket och bedömningen att det finns vissa lediga resurser i ekonomin , förutses penningpolitiken först behöva läggas om i en mindre expansiv riktning. viktigaste styrränta, den s.k. reporäntan, förutses uppgå till . 2004/05:1 BILAGA 2 KPI ökar snabbare än UND1X och KPI-inflationen beräknas vara . Detta beror dels på stigande räntekostnader för egnahem till följd av högre räntor, dels på höjda indirekta skatter, främst inom ramen för den gröna skatteväxlingen. Räntorna och de direkta effekterna av indirekta skatterna beaktas i KPI men inte i UND1X. Det är svårt att med någon större precision förutse konjunkturläget eller längre fram i tiden. Kalkylerna baseras därför på en bedömning av det s.k. BNP-gapet 2005. BNP-gapet definieras som den procentuella skillnaden mellan den faktiska och den potentiella BNP-nivån. Om BNP-gapet är negativt finns det lediga resurser i ekonomin, vilket möjliggör en tillväxt som överstiger den potentiella tillväxttakten utan att inflationsproblem uppstår. På motsvarande sätt innebär ett positivt BNP-gap att ekonomin måste växa långsammare än den potentiella tillväxttakten för att inte inflationen skall överstiga mål på . Det låga inflationstrycket och de måttliga löneökningarna tyder på att det finns lediga resurser i ekonomin. Andra indikatorer, som den låga andelen företag med brist på arbetskraft samt företagens återhållsamma anställningsplaner, stöder bedömningen att det finns lediga resurser på arbetsmarknaden. BNP-gapet 2005 uppskattas till (se tabell 1.3). I vårpropositionen uppskattades gapet till . Denna revidering beror i första hand på att sysselsättningsuppgången 2005 nu bedöms bli starkare än enligt prognosen i vårpropositionen. BNP-gapet kan definitionsmässigt delas upp i ett produktivitetsgap, ett medelarbetstidsgap och ett sysselsättningsgap.