prop · GR031d21 · 2004-01-01 00:00:00 — Samhällsplanering, 18 bostadsförsörjning 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag...... Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande........ Insatser inom politikområdet............................................................... Verksamhetsområde Samhällsplanering och bebyggelseutveckling .. Verksamhetsområde Kvalitet i byggande och förvaltning ................. Insatser utanför politikområdet........................................................... Verksamhetsområde Samhällsplanering och bebyggelseutveckling .. Verksamhetsområde Kvalitet i byggande och förvaltning ................. Analys och slutsatser ............................................................................ 31:2 Räntebidrag m.m........................................................................... 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 31:3 : Förvaltningskostnader ................. 31:4 : Garantiverksamhet....................... 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskador............................. 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder ..................................... 4.8.1031:10 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk 31:11 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder................. 31:13 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag ......................... Politikområde Regional samhällsorganisation .................................................... Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet............................................................ Analys och slutsatser............................................................................. 32:1 Länsstyrelserna m.m...................................................................... 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. ............................................ Politikområde Ekonomisk familjepolitik under utgiftsområde 18 .................... 6.1.1Belopp som vid den slutliga avstämningen inte betalas ut eller betalas Politikområde Miljöpolitik under utgiftsområde 20........................................... 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet .............................................................. Härledning av ramnivå 20042006, Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande ....................................................................... Skatteavvikelser, netto.............................................................................................. Utgiftsutveckling inom politikområdet Bostadspolitik......................................... Anslagsutveckling för 31:1 ....................................................................... Härledning av anslagsnivån 20042006, för 31:1 .................................... Anslagsutveckling för 31:2 Räntebidrag m.m......................................................... 4.5 Antaganden om byggvolym ..................................................................................... Beräknade utbetalningar av räntebidrag .................................................................. Härledning av anslagsnivån 20042006, för 31:2 Räntebidrag m.m...................... 4.8Anslagsutveckling för 31:3 : Förvaltningskostnader39 4.9Härledning av anslagsnivån 20042006, för 31:3 : Anslagsutveckling för 31:4 : Garantiverksamhet .. Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Äldre Garantier...................... Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Nya Garantier........................ Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Kreditgarantier för avlösen av Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Kreditgarantier för lån till Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Kreditgarantier för lån till Offentligrättslig verksamhet Verksamhetsgren Kreditgarantier för vissa kommunala åtaganden för boendet ..................................................................... Härledning av anslagsnivå 20042006, för 31:4 : Anslagsutveckling för 31:5 Bidrag till Fonden för fukt och mögelskador.......... Härledning av anslagsnivå 20042006, för 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och Anslagsutveckling för 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder................. Härledning av anslagsnivå 20042006, för 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i Anslagsutveckling för 31:7 ...................................... Härledning av anslagsnivån 20042006, för 31:7 ... Anslagsutveckling för 31:8 ....................................................... Härledning av anslagsnivån 20042006, för 31:8 .................... Anslagsutveckling för 31:9 ...................................................... 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 31:9 .................... 4.31 Anslagsutveckling för 31:10 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar Härledning av anslagsnivå 20042006, för 31:10 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet......................................................................... 4.33Anslagsutveckling för 31:11 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder49 4.34Härledning av anslagsnivå 20042006, för 31:11 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder ................................................................................ 4.35 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ 4.36 Anslagsutveckling för 31:12 ............................................. 4.37 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 31:12 .......... 4.38 Anslagsutveckling för 31:13 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag ..... 4.39 Härledning av anslagsnivå 20042006, för 31:13 Omstrukturering av kommunala 4.40 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................................ Utgiftsutveckling inom politikområdet Regional samhällsorganisation ............... Anslagsutveckling för 32:1 Länsstyrelserna m.m.................................................... Härledning av anslagsnivån 20042006, för 32:1 Länsstyrelserna m.m................. Ramanslagets fördelning på anslagsposter............................................................... Anslagsutveckling för 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m............................ Härledning av anslagsnivå 20042006, för 32:2 Kommunala samverkansorgan Anslagsutveckling 21:1 Bostadsbidrag..................................................................... Utveckling av utgifterna för bostadsbidrag 19902002 ......................................... Antal hushåll med hemmavarande barn och bostadsbidrag samt genomsnittlig bostadskostnad, bidragsgrundande årsinkomst, och utbetalt bostadsbidrag i samt nettobostadskostnad 1998 och 2002................................. Härledning av anslagsnivån 20042006, för 21:1 Bostadsbidrag............................ Anslagsutveckling för 34:2 .................... Härledning av anslagsnivå 2004-2006 för 34:2 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Antalet påbörjade lägenheter åren 19982002 ........................................................ Totala kostnaders fördelning 20012002................................................................. Sakfrågornas andelar av de totala kostnaderna 2002 .............................................. Hushåll med bostadsbidrag ..................................... Andel återbetalningsskyldiga bland arbetslösa och icke arbetslösa....................... Andel återbetalningsskyldiga bland mottagare av ekonomiskt bistånd och icke mottagare av ekonomiskt bistånd ....................................................................... 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag (avsnitt 2.1 och 6.1) 2.godkänner de finansieringsprinciper för lantmäteriverksamheten som regeringen förordar (avsnitt 4.6.2), 3.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier till ny- och ombyggnad av bostäder intill ett belopp på högst 10 inklusive tidigare gjorda åtaganden (avsnitt 4.8.4), 4.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för bostadsföretag i samband med obeståndshantering intill ett belopp på högst inklusive tidigare gjorda åtaganden (avsnitt 4.8.4), 5.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för lån till kommunala 3 000 000 000 gjorda åtaganden (avsnitt 4.8.4), 6.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp för nybyggnad eller förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt intill ett belopp på högst 1 inklusive tidigare gjorda åtaganden (avsnitt 4.8.4), 7.bemyndigar regeringen att besluta om en rörlig kredit på konto i intill ett belopp om för förvärv och innehav av fastigheter för vilka statliga kreditgarantier utfärdats (avsnitt 4.8.4. 8.godkänner vad regeringen förordat i fråga om ändrad inriktning för statliga kreditgarantier vid ny- och ombyggnad av bostäder (avsnitt 4.8.4), 9.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 31:11 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder ingå åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utbetalningar på högst 800 000 000 (avsnitt 4.8.11), 10.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 31:13 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag göra åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2004 (avsnitt 4.8.13), 11.för anvisar anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt följande uppställning: 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Bidrag till fonden för fukt- och mögelskador Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk håll- Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder Omstrukturering av kommunala bostadsbolag 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag Härigenom föreskrivs att 22 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag skall ha följande lydelse. Bestäms det slutliga bostadsbidraget till högre belopp än vad som har betalats ut i preliminärt bidrag, skall skillnaden betalas ut. Bestäms det slutliga bostadsbidraget till lägre belopp än vad som har betalats ut i preliminärt bidrag, skall skillnaden betalas tillbaka. Belopp skall inte betalas ut eller betalas tillbaka. Belopp skall inte betalas ut eller betalas tillbaka. På belopp som skall betalas ut eller betalas tillbaka enligt första stycket skall avgift och ränta betalas i enlighet med föreskrifter som meddelas av regeringen eller efter regeringens bemyndigande av . Denna lag träder i kraft och tillämpas på bostadsbidrag som betalats ut från och med . 1 Senaste lydelse 1999:1362. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 3 Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, Utgiftsområdet är indelat i politikområdena Bo- stadspolitik och Regional samhällsorganisation. Vidare ingår vissa anslag inom politikområdena Ekonomisk familjepolitik och Miljöpolitik. Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 18 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2Politikområdet ligger under utgiftsområde 20 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (14-16§§ lag [2002:1022] om revision av statlig verksamhet m. m.). Avgifter och ersättningar tillförs statskassan och redovisas mot inkomsttitel. För anslagsfinansierade myndigheter som inte erlägger någon avgift för årlig revision medför nyordningen en tillkommande kostnad, en kostnad som myndigheterna föreslås kompenseras för genom en nivåhöjning av anslagen . Tabell 3.2 Härledning av ramnivå 20042006, Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Anvisat 2003 i 2003 Förändring till följd av: Överföring till/från Skatteavvikelsernas storlek har beräknats med den s.k. utgiftsekvivalentmetoden. Metoden innebär att den nettoberäknade skatteavvikelsen är lika med storleken på den skattefria transferering som fullt ut kompenserar den skattskyldige för en eventuell avveckling av avvikelsen. Värdet på de aggregerade skatteavvikelserna bör tolkas med stor försiktighet. Nedan redovisas de skatteavvikelser som är direkt hänförbara till utgiftsområdet. Redovisningen avser de regler som gällde och tar inte hänsyn till de skatteförändringar som föreslås i propositionen. Tabell 3.3 Skatteavvikelser, netto Kapitalbeskattning på eget hem och bo- Försäljning av tomtmark och byggnader Tidpunkt för redovisningsskyldighet i -0,61 -0,88 Fastighetsskatt på konventionellt be- -1,86 -1,92 skattade hyreshus och småhus -3,52 -3,61 Fastighetsskatt på industri- och elpro- -1,36 -1,37 -0,71 Samhällets stöd inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande redovisas i huvudsak som anslag på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av de stöd som redovisas via anslag finns dock även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar betecknas som saldopåverkande skatteavvikelser. De kan t.ex. syfta till att påverka hushållens och företagens inkomster eller priser. Skatteförmånerna kan vara motiverade av fördelningspolitiska eller andra skäl. Om en sådan förmån på budgetens inkomstsida avvecklas, leder detta till en budgetförstärkning för den offentliga sektorn. Med eget hem avses småhus som inte upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt. Den direkta avkastningen från eget hem beskattas inte inom ramen för inkomstbeskattningen. Däremot utgår fastighetsskatt (19982000 var skattesatsen ) av taxeringsvärdet. Enligt gällande norm inom kapitalinkomstbeskattningen skall all avkastning beskattas . Direktavkastningen förutsätts motsvara fastighetens marknadsvärde multiplicerat med statslåneräntan. Denna avkastning bör alltså beskattas . Skatteavvikelsen utgörs av skillnaden mellan kapitalinkomstskatten () på fastig- hetens reala direktavkastning och fastighetsskatten. Den stora ökningen beror främst på att den reala statslåneräntan förväntas stiga. Kapitalvinst på eget hem och bostadsrätt Beskattning av värdeökning på eget hem eller bostadsrätt sker först vid realisationstillfället. Dessutom ges möjlighet till ytterligare uppskov under vissa förutsättningar även då vinsten realiserats. Räntan på denna skattekredit är en avvikelse. Därutöver behöver endast två tredjedelar (hälften ) av den kapitalvinst som realiseras vid försäljning tas upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Den tredjedel som inte beskattas ger upphov till en skatteavvikelse som avser skatt på kapitalinkomst. skall fastighetsskatteuttaget i princip begränsas till högst av hushållets beskattningsbara inkomst. Denna begränsning utgör en skatteavvikelse. Försäljning av tomtmark och byggnader Vid försäljning av en- och flerbostadshus är av värdet undantaget från mervärdesskatt. Undantaget gäller i huvudsak tomtmark, byggränta och vinst som enligt borde beskattas. Tidpunkt för redovisningsskyldighetens inträde i byggnads- och annan entreprenadverksamhet Redovisningsskyldigheten inträder efter det att fastigheten tagits i bruk. Skatteavvikelsen avser räntan på skattekrediten. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Avdragsrätten för räntor är begränsad och får ett givet år inte överstiga den intäkt på av taxeringsvärdet som föreningen skall ta upp till beskattning. Uppkommer underskott får detta rullas framåt i tiden. Finns ett sådant underskott kvar när fastigheten avyttras får detta kvittas mot en eventuell kapitalvinst. Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus, lokaler, industri- och elproduktionsenheter Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapitalet. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en avvikelse. Direktavkastningen från privatbostadsföretags (äkta bostadsrättsföreningar) fastigheter beskattas inte konventionellt, utan genom en särskild schablonmetod. Enligt gällande regler skall föreningen ta upp en intäkt om av fastighetens taxeringsvärde till beskattning. Därutöver utgår fastighetsskatt på av taxeringsvärdet för fastigheter som är taxerade som hyreshus och för småhusfastigheter . Direktavkastningen förutsätts motsvara det sammanlagda marknadsvärdet av bostadsrätterna multiplicerat med statslåneräntan. Skatteavvikelsen utgörs av skillnaden mellan kapitalskatten () på fastighetens reala direktavkastning och den skatt som betalas enligt gällande regler. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Politikområdet Bostadspolitik omfattar verksamhetsområdena Bostadsförsörjning, Samhällsplanering och bebyggelseutveckling, Kvalitet i byggande och förvaltning samt Lantmäteriverksamhet. Politikområdet omfattar ca i anslag, i huvudsak för bidrag. Vidare ingår sju myndigheter med ca 2 345 anställda, i anslag samt ca i intäkter som i huvudsak kommer från icke statliga kunder. De sju myndigheterna är , , Fonden för fukt- och mögelskador, , , och . Resurserna inom politikområdet avser plan-, bygg- och bostadsfrågor, geotekniska frågor samt lantmäteriverksamhet, m.m. Huvuddelen av de ekonomiska resurserna inriktar sig på stöd i form av räntebidrag, investeringsbidrag för anordnande av bostäder upplåtna med hyresrätt i områden med brist på bostäder, statliga kreditgarantier (Äldre garantier) vid ny- och ombyggnad av bostäder samt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag på orter med vikande befolkningsunderlag. Det internationella samarbetet rör bland annat deltagande i särskilda projekt inom UN-Habitat, Europeiska Unionen, samt samarbetet inom . Politikområdet Bostadspolitik har viktiga beröringspunkter med flera andra politikområden. Bostadsbidragen inom den Ekonomiska familjepolitiken liksom Storstadspolitiken har anknytningar till genomförandet av bostadspolitiken. Byggande och förvaltning av bostäder inkluderar bland annat energifrågor som även behandlas inom politikområde Energipolitik. Frågor om God bebyggd miljö behandlas inom politikområde Miljöpolitik. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Bostadspolitik 31:5 Bidrag till Fonden för fukt- och 31:6 Bidrag till åtgärder mot radon i 31:10 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet 31:11 Investeringsbidrag för nybyggnad 31:13 Omstrukturering av kommunala -1,2 2000 18A11 Internationellt samarbete 2000 18A13 Vissa investeringsbidrag 2003 18 31:7 Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter Totalt för utgiftsområde Bostadspolitik 2,378,1 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Målet för bostadspolitiken är att alla skall ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön skall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning skall en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Inom ramen för det övergripande målet för politikområdet är det i första hand fyra områden som prioriteras i regeringens arbete. -Bostadsförsörjningen, genom att stimulera utvecklingen på bostadsmarknaden mot ökad regional balans med fler bostäder i tillväxtregionerna och omstrukturering av kommunala bostadsföretag i regioner med minskande befolkning. -Lägre bygg- och boendekostnader så att även grupper som har svårt att hävda sig på bostadsmarknaden kan få möjlighet till ett rimligt boende. -Effektiv byggsektor i konkurrens som bl.a. beaktar bostadskonsumenternas intressen av sunda och ändamålsenliga bostäder av god kvalitet till rimliga kostnader. -Öka den ekologiska dimensionen av hållbar utveckling i samhällsbyggandet. Bostaden är en social rättighet. Bostadspolitiken skall bidra till att skapa förutsättningar för alla att leva i goda bostäder till rimliga kostnader. Genomförandet av bostadspolitiken förutsätter aktiva insatser av kommunerna. Kommunerna har det övergripande ansvaret för bostadsförsörjningen på den lokala nivån. Det kommunala åtagandet grundas i allt väsentligt på kommunallagen (1991:900), socialtjänstlagen (1980:620) och lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Bostadsmarknaden i är delad. Det råder bostadsbrist i ett stort antal kommuner medan 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 ett stort antal bostäder står tomma i kommuner med vikande befolkningsutveckling. Bostadsbristen är störst i storstadsregionerna, där nivån på bostadsbyggandet är alltför låg. Detta kan komma att utgöra ett allvarligt hinder för landets fortsatta ekonomiska tillväxt. Regeringen är angelägen om att så långt möjligt bidra till att förutsättningarna för ett ökat bostadsbyggande förbättras, framför allt när det gäller hyresbostäder och studentbostäder. Lägre bygg- och boendekostnader Hushållens utgifter för boendet i steg kraftigt under mitten av förra decenniet, både i absoluta tal och som andel i förhållande till den disponibla inkomsten. Kvoten är beroende av såväl boendeutgifterna som inkomsten. Tendensen har dock varit att boendeutgifterna som andel av den disponibla inkomsten har minskat . Enligt () bostads- och hyresundersökning betalade ett genomsnittligt hushåll av sin disponibla inkomst för att bo i en hyreslägenhet . För hushåll i bostadsrätt och egnahem är andelen . Regeringens målsättning är att minska dessa andelar ytterligare. Både boendeutgifterna och hushållens inkomster varierar såväl inom respektive upplåtelseform som mellan de olika upplåtelseformerna och mellan landets kommuner och regioner. En effektiv byggsektor i konkurrens En angelägen åtgärd för att uppnå målet om goda bostäder till en rimlig kostnad är en väl fungerande byggsektor med ansvarstagande aktörer. I dagens byggsektor förekommer enligt betänkande Skärpning Gubbar (SOU 2002:115) brister i konkurrensen, höga kostnader för byggande, höga produktionskostnader och svart arbetsmarknad. Det är ytterst angeläget att förändra rådande förhållanden och att uppnå högre kvalitet, rimligare byggkostnader och bättre konkurrens inom byggsektorn. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Öka den ekologiska dimensionen av hållbar utveckling i samhällsbyggandet Planering av samhället samt utformning och användning av bebyggelsen och annan infrastruktur har stor betydelse för möjligheterna att uppnå en hållbar utveckling. De nationella miljökvalitetsmålen, t.ex. miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, skall tillsammans med övriga nationella mål vara vägledande för fysisk planering och samhällsbyggande (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183 och prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). Insatser inom samhällsplaneringsområdet, såväl vad avser metodutvecklingsarbete inom den fysiska planeringen som indirekt stödjande verksamheter, exempelvis lantmäteriverksamhet, skall inriktas mot att öka hållbarheten i samhället. Väl fungerande system för informationsförsörjning av hög kvalitet, bl.a. när det gäller geografisk information och fastighetsinformation samt geoteknisk kunskap och information, är av stor betydelse för den fysiska planeringen. Tillgång till sådan kunskap är även av betydelse för förvaltningen av den bebyggda miljön. Geografisk informationsteknik är en viktig del i utvecklingen mot informations- och kunskapssamhället. Tekniken ger bl.a. förutsättningar för en mer rationell hantering av underlag för samhällsplaneringen samt ärenden inom olika samhällssektorer. Bygg- och fastighetssektorn påverkar miljön i betydande omfattning och insatser inom området kan därför i stor utsträckning bidra till en hållbar utveckling.