prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — Regeringen avser att återkomma med ytterligare insatser för att stimulera intresset och öka kunskaperna inom området. Tekniska högskolan och i har regeringens uppdrag att utveckla möjligheten att avlägga en dubbel lärar- Ett annat sätt att tillvarata och föra in teknisk och naturvetenskaplig kompetens i skolan är det uppdrag som i har att ge en kompletterande lärarutbildning till friställda ingenjörer. Liknande satsningar där tekniska utbildningar och lärarutbildning samverkar pågår vid flera lärosäten. Ett hinder för att få fler sökande till tekniska och naturvetenskapliga utbildningar är ofta bristande kunskaper i och intresse för matematik. Goda matematikkunskaper är av stor vikt för både arbetsliv, privatliv och för att förstå viktig samhällsinformation. Svenska elevers matematikresultat ligger över det internationella genomsnittet men behöver ändå förbättras i både grund- och gymnasieskolan. tillsatte regeringen en matematikdelegation som skall utarbeta en handlingsplan med förslag på hur man i alla skolformer kan förändra attityderna till och utveckla undervisningen i matematik. Det är angeläget att alla medborgare får goda kunskaper om IT och IT-användning. Såväl lärare som elever behöver god kompetens i och tillgång till IT som informationskälla och pedagogiskt redskap. Staten har genom det nationella programmet för IT i skolan (ITiS) påskyndat och stimulerat IT-användningen i skolorna. Projektet, som avslutats , har varit mycket framgångsrikt och har nått drygt halva lärarkåren. Myndigheten för skolutveckling har det nationella ansvaret för fortsatta insatser och stimulans av användningen av IT i skolan och har i uppdrag att ta tillvara, utveckla och sprida de erfarenheter som finns. skall vara en ledande forskningsnation Forskningen lägger grunden för kunskapsutvecklingen i samhället och bidrar med nya vetenskapliga rön som kan användas inom olika samhällsområden. tillhör de länder i världen som avsätter mest offentliga resurser som andel av BNP till forskning och utvecklingsarbete (FoU), som även har ett FoU- intensivt näringsliv. Totalt avsätter av BNP till FoU (2001), vilket är mer än något annat land inom . Målet för regeringens forskningspolitik är att skall vara en ledande forskningsnation där forskningen bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Staten har ett övergripande ansvar för att det svenska samhället utvecklar och tar tillvara ny kunskap. Staten har ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet och att stödja vital grundforskning och forskarutbildning. fördubblades det årliga antalet forskarexaminerade (licentiater och doktorer) i , från ca 1 500 till 3 000 examinerade. Regeringens ambition är att fördubbla examinationen i forskarutbildningen även (regeringsförklaringen ; Den öppna högskolan prop. 2001/02:15). I denna proposition föreslår regeringen att tillförs för tillämpad industriforskning inom IT/telekomområdet. Därtill förstärks den medicinska forskningen genom ett resurstillskott till med . Det nya s.k. mellan staten och sex landsting innebär bl.a. att ersättningen till vissa landsting för kliniskt inriktad medicinsk forskning höjs med . Dessutom permanentas tidigare tillfälliga satsningar om på marin forskning och forskning om ekologisk produktion. permanentas även satsningen på för forskning om biologisk mångfald och hållbar utveckling som aviserades i den ekonomiska vårpropositionen 2001. Universitetens och högskolornas forskningsanslag har höjts med sammanlagt (prisnivå). ökar de statliga anslagen till forskning och forskarutbildning med ca . Svensk forskning behöver bli bättre på att prioritera och profilera sig inom angelägna forskningsområden, satsa på unga forskartalanger, fortsätta öka andelen kvinnor på alla nivåer inom forskarvärlden och bygga upp konkurrenskraftiga och dynamiska forskningsmiljöer. För att stärka svensk forskning är det också angeläget att uppmuntra såväl nationell som internationell rörlighet i forskarvärlden. Det internationella forskningssamarbetet måste utvecklas, som de svenska universiteten och högskolorna måste bli bättre på att samarbeta med varandra. Även möjligheterna till och stödet för kommersialisering av forskningsresultat bör utvecklas ytterligare. För att klara det förestående generationsskiftet inom svensk forskning och den ökande efterfrågan på forskarut- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bildade, har särskilda satsningar på forskarutbildning och unga forskare genomförts. beslutade på regeringens förslag i propositionen Etikprövning av forskning (prop. 2002/03:50) om en lag om etikprövning av forskning som avser människor och biologiskt material från människor samt om en organisation för denna etikprövning. Den nya lagen och organisationen träder i kraft . Som ett led i förberedelserna inför den kommande forskningspolitiska propositionen har regeringen bl.a. tillkallat en särskild utredare som skall göra en översyn av de innovativa verksamheter som bedrivs inom kommuner och landsting (dir. 2002:66). Regeringen har också givit i uppdrag att se över möjligheterna att stärka kommersialiseringen av forskningsresultat. Vidare har regeringen tillsatt en särskild utredare som skall utreda vissa frågor rörande forskarutbildningen och perioden efter doktorsexamen. Universitet, högskolor, forskningsråd och ett flertal andra myndigheter har dessutom fått i uppdrag att utarbeta forsknings- och kunskapsstrategier som redovisar fakta, analyser och bedömningar av utvecklingen. har givits ett uppdrag att utreda det framtida behovet av lärare vid landets universitet och högskolor. har på regeringens uppdrag redovisat hur rådet kan bidra till att skapa och förstärka verkligt starka och internationellt konkurrenskraftiga svenska forskningsmiljöer. Regeringen avser att fortsätta översynen av den nationella organisationen för deltagande i EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling. , som innehar ordförandeskapet i , arbetar också vidare för att stärka det nordiska forskningssamarbetet. Såväl huvudmannaskap, finansieringsformer som statliga insatser varierar mellan olika verksamheter inom politikområdet. Insatserna består av: -Finansiering och anslag. Totalt uppgår den direkta statliga finansieringen inom poli- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tikområdet till av driftskostnaderna vilket innebär att detta inte är den dominerande styrformen. Anslagen utgår till studiestöd, statlig verksamhet samt som bidrag till och enskild verksamhet. Anslagen till högskolans grundutbildning är huvudsakligen prestationsrelaterade. Anslag utgår inte bara till löpande verksamhet utan används också som kompletterande finansiering för att förändra, utveckla, förnya och komplettera den befintliga verksamheten. Viktiga exempel på detta är det riktade stödet för utbildning av vuxna, kompetensutveckling för lärare, maxtaxa och allmän förskola samt bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem. -Reglering och uppställande av mål. För hela politikområdet, utom för folkbildningen, fastställs mål och vissa regler i lagar och andra författningar. För folkbildningen fastställer staten endast syften för statsbidraget medan mål och regler fastställs inom folkbildningsverksamheten. För förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning gäller skollagen (1985:1100), olika skolformsförordningar och läroplaner. För kvalificerad yrkesutbildning gäller lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning och förordningen (2001:1131) om kvalificerad yrkesutbildning. och högskolor gäller högskolelagen (1992:1434), högskoleförordningen (1993:100) och för studiestödsområdet studiestödslagen (1999:1395) samt studiestödsförordningen (2000:655). Dessa lagar, förordningar och läroplaner är också i stor utsträckning giltiga för den enskilda verksamheten på respektive område. På högskoleområdet finns en särskild lag för enskilda utbildningsanordnare, lag (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina samt för förordning (1993:221) för . De centrala myndigheterna , Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, och har uppföljnings- och statistikansvar på sina res- svarar för gemensam utbildningsstatistik. -Utvärdering, kvalitetssäkring och granskning. De ovannämnda centrala myndigheterna har samtliga ett utvärderingsansvar på sina respektive områden och genomför omfattande utvärderingsprogram. Arbete med kvalitetssäkring, kvalitetsredovisning och kvalitetsutveckling pågår inom kommuner, skolor och högskolor. Skolor och kommuner skall upprätta kvalitetsredovisningar. genomför regelbunden inspektion av varje kommun och skola. svarar för kontinuerlig utvärdering av folkbildningen och staten tar initiativ till en statlig utvärdering av denna verksamhet. Universitet och högskolor arbetar med kvalitetsutveckling, vilket är ett åläggande enligt högskolelagen. Arbetet följs upp av som löpande granskar ämnen och program vid alla universitet och högskolor och kan framföra påpekanden samt dra in examensrätten. genomför även prövningar av examensrätter och ansökningar om att inrätta vetenskapsområden. Dessutom genomför verket nationella utvärderingar som kan vara inriktade på särskilda aspekter. Tillsynen inom politikområdet utövas av de centrala myndigheterna. Kommunerna utövar även kontroll över sin egen verksamhet, samt tillsyn över enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. I syfte att uppnå ökad måluppfyllelse och likvärdig utbildning skall Myndigheten för skolutveckling inspirera och driva på utvecklingen i förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, skolan och vuxnas lärande. Även har i uppgift att bedriva utvecklingsarbete. Beträffande högre utbildning och forskning bedrivs ett kontinuerligt utvecklingsarbete vid universiteten och högskolorna. -Internationellt samarbete. Det internationella samarbetet på det utbildningspolitiska området är en viktig del av de statliga in- Statliga insatser beskrivs även under respektive avsnitt för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, barn- och ungdomsutbildning, vuxnas lärande, högskoleverksamhet samt studiestödsverksamhet. Avgift för årlig revision skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (Avgifter vid , prop. 2002/03:63, bet. 2002/03:FiU27, rskr. 2002/03:189). Avgifter och ersättningar tillförs statskassan och redovisas mot inkomsttitel. För anslagsfinansierade myndigheter som inte erlägger någon avgift för årlig revision medför föreslagen nyordning en tillkommande kostnad. En kostnad som myndigheterna föreslås kompenseras för genom en nivåhöjning av anslagen . Betydelsen av internationellt samarbete ökar. Detta gäller inte minst inom utbildningssystemen som har ett stort ansvar för att bredda kunskap och förståelse för andra länder och kulturer samt att verka för ökad tolerans och vidsynthet. Det internationella samarbetet syftar till att stärka kvaliteten i det svenska utbildningssystemet samt att främja möjligheter till studier och arbete på olika platser i världen. En avgörande fråga för internationell rörlighet är erkännande av andra länders examina, vilket behandlas inom de organisationer där medverkar samt utförs på svenska myndigheter. Vidare kan jämförelser med andra länders utbildningssystem ge incitament till förbättringar av det svenska utbildningssystemet. Inom ramen för EU-samarbetet har viktiga mål och ramverk antagits för att säkerställa kvalitet, förbättrad tillgänglighet och ökad öppenhet mot omvärlden. Regeringens mål är att öka rörlighet och internationellt utbyte inom såväl gymnasieskolan som den högre utbildningen. Ökade kontaktytor mot omvärlden, ytterligare insatser för internationalisering och stöd till utbildnings- och forskningsinstitutioner i utvecklingsländer är åtgärder som förväntas bidra till en rättvis och hållbar global utveckling som föreslås bli ett gemensamt mål för hela regeringens verksamhet enligt propositionen Gemensamt ansvar politik för global utveckling. Viktiga steg har tagits för att vidga möjligheterna för den enskilde att studera utomlands 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 genom flexibelt utnyttjande av det svenska studiemedelssystemet och genom vårt deltagande i EU:s utbildnings- och utbytesprogram. Många skolor har etablerat internationella kontakter och antalet utländska studenter i har ökat. Lärosäten måste klara den globala konkurrensen när det gäller att attrahera studenter och ha som målsättning att erbjuda internationellt attraktiva utbildningar. Det är viktigt att de erfarenheter som utbyten ger tillvaratas. I enades utbildningsministrarna om gemensamma framtidsmål för utbildningssystemen och antog ministerrådet ett arbetsprogram för uppföljningen av dessa. Rådet och kommissionen bär ansvaret för denna process och en gemensam uppföljningsrapport skall läggas fram till Europeiska rådets vårmöte . Kommissionen har tillsatt ett tiotal arbetsgrupper, samtliga med svensk medverkan, för att förbereda rapporten. publicerar en nationell rapport i vilken en svensk avstämning mot de gemensamma målen görs. Rådet kommer genom arbetsprogrammet att följa upp de gemensamma målen med hjälp av indikatorer, riktmärken och genom utbyte av erfarenheter. Arbetet för ökad rörlighet, kvalitet och jämförbarhet mellan utbildningssystemen fortsätter genom Bolognaprocessen inom den högre utbildningen och inom den s.k. Köpenhamnsprocessen på yrkesutbildningsområdet. Genom dessa processer sker en uppföljning av uppsatta mål inom respektive område. För att höja kvaliteten i den högre utbildningen och främja interkulturell förståelse kommer ett närmare samarbete att inledas med länder i andra delar av världen inom ramen för det nya samarbetsprogrammet . Programmet, som ligger på magisternivå, förväntas starta /05 och syftar till att öka attraktionskraft som utbildningsplats. Vidare kommer det treåriga s.k. eLearning-programmet att införas för att främja integrering av informations- och kommunikationsteknik i de europeiska utbildningssystemen. Programmen för allmän utbildning och för yrkesutbildning genomförs . EU:s medlemsstater lämnar nationella 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 rapporter som ligger till grund för den rapport om programmens effekter och resultat som Europeiska kommissionen arbetar fram . Rapporten kommer att utgöra ett viktigt underlag inför det förslag till fortsatta utbildningsprogram som kommissionen förväntas lägga fram . lämnade sina nationella rapporter till kommissionen . spelar en viktig roll för den utbildningspolitiska diskussionen i medlemsländerna. deltar aktivt i en rad olika program och projekt. Här kan bl.a. nämnas det löpande indikatorsamarbetet på utbildningsområdet, exempelvis , som undersöker elevers färdigheter inom olika kunskapsområden. Resultatet har rönt stor uppmärksamhet. Det svenska utbildningssystemet står sig i allmänhet väl i jämförelse med systemen i andra medlemsländer. genomför också en rad tematiska översyner av medlemsländernas utbildningssystem. deltar bl.a. i en översyn av hur man skall öka attraktionskraften i läraryrket. har lämnat en bakgrundsrapport till och tagit emot en expertdelegation från organisationen. I den svenska rapporten framhålls bl.a. betydelsen av en välutbildad och kompetent lärarkår med en öppen attityd till det omgivande samhället. förväntas publicera en syntesrapport avseende de länder som har genomfört fullständiga översyner av detta tema. planerar också att genom-föra en översyn av olika jämlikhetsaspekter i utbildningssystemet, bl.a. social snedrekrytering, i vilken avser att medverka. Utbildningsfrågorna i har fått en starkare ställning i och med att ett särskilt direktorat för utbildning har bildats inom organisationen. Ett omfattande arbete har också inletts för att göra arbetsprogrammet i än mer relevant och strategiskt för den nationella utbildningspolitiken i medlemsländerna. Det övergripande målet för det nordiska samarbetet är att göra till en föregångsregion för utveckling av mänskliga resurser. Detta skall ske genom erfarenhetsutbyte och utvecklingssamarbete samt genom att samarbetet koncentreras till områden där det stärker natio- nell utveckling och är nyttigt ur ett resursperspektiv. Samarbetet skall utvecklas genom sektoriella handlingsplaner, nordiska avtal, mobilitetsprogram och tidsbegränsade projekt. Det nordiska samarbetet skall även tjäna som bas för samråd och erfarenhetsutbyte inför ländernas deltagande i annat internationellt samarbete. innehar ordförandeskapet i . Inom utbildnings- och forskningsområdet har verkat för upprättande av nya mobilitets- och stödprogram (gäller fr.o.m. ), utformning av en handlingsplan för samarbete med närområdet samt utbyggnad av ett nordiskt forskningsrum. Huvuddelen av arbetet har dock inriktats mot att reducera kvarstående gränshinder på utbildningsområdet mellan de nordiska länderna. Särskilt har hinder relaterade till studiestöd och examenserkännande behandlats. Ett nordiskt samarbetsprojekt om erkännande av utländsk yrkesutbildning i har också påbörjats. Därtill skall det nordiska gymnasieavtalet ses över och eventuellt revideras. Huvuddelen av arbetet med dessa frågor skall avslutas . FN har fattat beslut om för utbildning för hållbar utveckling och har fått uppgiften att vara sammanhållande organisation. I pågår planering för decenniet, som börjar 2005. Regeringen har fattat beslut om den nationella planen för EFA, Education for All. Planen bygger på de sex mål som antogs vid i . Två av dessa mål har senare inkluderats i FN:s Milleniemål: allas tillgång till grundutbildning och att främja jämställdhet mellan könen. har ett övergripande ansvar som koordinerande organisation för det fortsatta arbetet. I rapporten om uppföljningen av EFA-målen, som utarbetas av en fristående grupp, utgår man från målen som relaterar till nivå på vuxnas läskunnighet, tillgång till utbildning och jämställdhet i grundutbildningen. Bland utvecklingsländerna riskerar många att inte uppnå ett eller flera av målen till 2015. kommer i samverkan med dessa länder arbeta för att uppnå målen. frånvaro återinträder i i samband med generalkonferensen vilket innebär sänkta medlemsavgifter för orga- nisationens övriga medlemmar. Antalet medlemsländer uppgår därmed till 190. Utbildning för hållbar utveckling Vid världstoppmötet i underströks att utbildning har en avgörande betydelse för en hållbar samhällsutveckling och att alla länder skall arbeta för att hållbar utveckling skall genomsyra utbildningssystemets alla nivåer. Vid mötet aviserade sin avsikt att inbjuda till ett internationellt seminarium om utbildning för hållbar utveckling. Seminariet kommer att anordnas i och förväntas utgöra ett viktigt bidrag till att skapa intresse för FN:s decennium 2005-2015 om utbildning för hållbar utveckling . bör enligt regeringsdeklarationen vara ett föregångsland avseende hållbar utveckling. bör vara en föregångsregion i arbetet med hållbar utveckling i världen enligt den nordiska strategin för hållbar utveckling. Det har även utarbetats nationella strategier för att uppfylla målsättningen. har tillsammans med stått värd för ett nordiskt seminarium under rubriken för hållbar utveckling. Målet var att genom att utbyta erfarenheter och sprida kunskap om goda exempel, entusiasmera och stimulera arbetet på området, förbereda inför seminariet i och inför FN:s decennium för utbildning för hållbar utveckling och därmed också fungera som ett led i genomförandet av Baltic 21E. Utbildningsministrarna i länderna i enades kring ett handlingsprogram för genomförandet av Baltic 21 E och har uppdraget att samordna och vara pådrivande i denna process. Politikområdet Utbildningspolitik har ett nära samband med andra politikområden. Den största delen av verksamheterna inom politikområdet Utbildningspolitik bedrivs av kommunerna. Det gäller förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Verksamheten finansieras främst med kommunala skatteintäkter och med generella statsbidrag under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Verksamheten inom universitet och högskolor finansieras inte enbart från politikområdet Utbildningspolitik utan också med anslag från politikområdet Forskningspolitik och från andra forskningsfinansiärer. Sambandet mellan grundutbildning och forskning blir allt viktigare och grundutbildningens kvalitet är beroende av den forskning som bedrivs vid universitet och högskolor i och utomlands. Det är därför betydelsefullt att en stor del av lärarkåren är forskarutbildad, så att nya forskningsresultat snabbt ges utrymme i grundutbildningen. Lärande pågår inte bara inom ramen för politikområdet Utbildningspolitik utan också i arbetslivet i form av personalutbildning eller kompetensutveckling, som arbetsmarknadsutbildning inom politikområdet Arbetsmarknad och i andra sammanhang. Studiestödssystemet är på olika sätt kopplat till övriga trygghetssystem inom andra politikområden som Ekonomisk familjepolitik. En särskild utredare fick 2002 i uppdrag (dir. 2002:120) att kartlägga samspelet mellan de olika systemen. I tilläggsdirektivet har utredaren fått i uppdrag att analysera förutsättningarna för att införa ett barntillägg till studerande (dir. 2003:13). Utredaren beräknas redovisa sitt uppdrag vid slutet av året. Folkbildningen spelar en viktig roll när det gäller att förverkliga kulturpolitiken. 4.6Resultatbedömning för politikområdet Utbildning Regeringen har som mål för utbildningspolitiken att skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av utbildning av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. Inom EU har tre strategiska mål för utbildningspolitiken lyfts fram: -Bättre kvalitet och effektivitet i utbildningssystemen i EU -Att underlätta tillträdet för alla till utbildningssystemen -Att öppna utbildningssystemen mot om- I den övergripande resultatbedömningen för det utbildningspolitiska området sammanfattas här dels regeringens bedömning av utbildningssystemens utveckling i relation till målen i inter- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 nationell belysning, dels en sammanfattning av resultaten för förskoleverksamhet och skolbarnomsorg, barn- och ungdomsutbildning, vuxnas lärande, högskoleverksamhet och studiestöd i kapitel 4.6.5. Under respektive avsnitt ges en utförligare beskrivning av resultat i förhållande till uppsatta mål. studielån och studiebidrag. Benägenheten minskar entydigt med stigande ålder. Inom högskolans grundutbildning hade av de yngre studenterna under studiemedel varav hade studiemedel från CSN för studier utomlands. I åldersgruppen eller äldre är totala andelen studiemedelstagare . 4.6.1Resultat i internationell jämförelse förändrades an- Utgifter för utbildning i Utbildningsområdet har utgjort ett av regeringens viktigaste reformområden . har satsningar skett inom hela utbildningsväsendet. Insatserna i bör även bedömas med hänsyn till att utbildningsverksamheten i hög grad finansieras av medel från kommuner. De totala offentliga kostnaderna inklusive forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor, men exklusive studiestödskostnader och exklusive , försvarsmaktens utbildningar, arbetsmarknads- och personalutbildning, uppgick i löpande priser till . Detta innebar en ökad resursförbrukning i löpande priser med . Diagram 4.1 Sammanlagd kostnad för utbildning inom stat, kommun och landsting exklusive studiestöd, 1998-2002, löpande priser, mdr kr (Källa: ) utlands-, sär- och Kostnaden för studiebidrag inklusive kostnaden för räntor och avskrivningar av studielån utgjorde (20,) av den totala offentliga kostnaden inom utbildningsområdet. Kostnaden påverkas av antalet studenter och deras benägenhet att söka delen studiemedelstagare i de olika åldersgrupperna. Bland studerande som var minskade andelen som hade studiemedel vid enbart svensk högskola. ökade andelen som hade studiemedel för studier vid utländsk högskola ungefär i motsvarande grad och den sammanlagda andelen förblev därför ganska i dessa åldrar. Bland studerande som var eller äldre ökade andelen studiemedelstagare kontinuerligt med i genomsnitt . Utgifter för utbildning jämfört med andra länder