prop · GS031 · 2004-09-20 00:00:00 — Skatten är densamma som den som gäller för användning i personbilar, lastbilar och bussar. Regeringen anser att det av konkurrensskäl finns anledning att sätta ned skatten också för arbetsmaskiner som används i det svenska jord- bruket. Detta bör också gälla de andra areella näringarna skogsbruket och vattenbruket. De nedsättningsregler som redan finns på energi- skatteområdet för uppvärmningsbränslen och el omfattar också dessa näringar. Däremot anser regeringen att det inte är befogat att låta skatte- nedsättningen omfatta annan användning av sådana arbetsmaskiner. Exempelvis bör en jord- brukstraktor inte omfattas av nedsättningen när den används utanför jordbruket t.ex. för snö- röjning, schaktningsarbete eller transporter. Det ekonomiska utrymme som står till buds för en skattenedsättning är begränsat. Regeringen föreslår att koldioxidskatten sätt ned , vilket innebär en sänkning med ca per liter års nivå. Eftersom det finns en risk för fusk om den dieselolja som köps för användning i de aktuella arbetsmaskinerna i stället används i personbilar, lastbilar eller bussar, anser regeringen att beskattningsmyndigheten bör ta in uppgifter i ansökningarna om bl.a. hur arbetsmaskinerna används, brukad areal, avverkad trädvolym och liknande information som behövs för att kontrollera riktigheten i uppgifterna. Enligt den nuvarande ordningen för åter- betalning av skatt på el som förbrukas inom jordbruk, skogsbruk och vattenbruk görs nor- malt ansökningar en gång . Endast den del av återbetalningsbeloppet som överstiger betalas tillbaka. en överstiger en viss gräns kan återbetal- ning medges per kvartal. Den skatteåterbetalning som sker för eldningsolja och andra bränslen för uppvärmning är däremot alltid ba- serad på kvartalsansökningar och i detta fall sker återbetalning av hela beloppet så snart det upp- går till . Regeringen anser att administrativa skäl talar för att införa den ordning som gäller för el också för återbetalningen av skatt på dieselolja och att den nuvarande ordningen för uppvärmnings- bränslena ändras på samma sätt så att sam- ordningsfördelar kan tas till vara. Rätten till återbetalning bedöms separat för el- respektive för bränslen. Vid bedömning av rätten till åter- betalning avseende bränsle bör dock ersättnings- beloppen för dieselolja och uppvärmnings- bränslen räknas samman. Av förenklingsskäl justeras också reglerna för bränslen som används vid växthusodling så att de överensstämmer med dem som gäller för el. Förslaget föranleder ändringar i 6 a kap. 1 § samt 9 kap. 7 och 8 §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.10. 8.4.3Koldioxidskatten för anläggningar som omfattas av handel med utsläppsrätter Regeringens bedömning: Regeringen avser att följa utvecklingen av systemet för handel med utsläppsrätter och återkomma med ett samlat ställningstagande till koldioxidskattens framtida utformning i den handlande sektorn ekonomiska vårproposition. Bakgrunden till regeringens bedömning: Ett system för handel med utsläppsrätter införs inom EU (och rådets direktiv /87/EG av om ett system för handel med utsläppsrätter för växt- husgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv /61/EG, EUT L 275, 25.10.2003 s. 32 samt prop. 2003/04:132, SFS 2004:656). Systemet omfattar utsläpp av kol- dioxid från kraft- och värmeverk, oljeraffina- derier, anläggningar som producerar och bear- betar järn, stål, glas, glasfiber, cement och kera- mik samt anläggningar som producerar papper och pappersmassa. Utformningen av ett system för handel med utsläppsrätter har varit föremål för utredning av en parlamentarisk delegation, FlexMex2. Dele- gationen har redovisat sina förslag i ett flertal delbetänkanden sedan delegationen tillsattes, varav det senaste (SOU 2004:62) presenterades . Delegationens förslag: Koldioxidskatten tas bort för de industrianläggningar som omfattas av handelssystemet. Skatten behålls för samtliga kraftvärme- och värmeproduktionsanläggningar, men kompensation ges till företagen för kostnaden för den del av utsläppen som täcks av inköpta utsläppsrätter. En sådan kompensation bör utformas så att det samlade skatteuttaget och kostnaden för inköp av utsläppsrätter sammantagna inte överstiger nivån på nuvarande koldioxidskatt. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som har yttrat sig i frågan, instämmer drygt hälften i delegationens förslag. anser dock att frågan om eventuellt kompensations- förfarande bör utredas ytterligare. och anser att skatten även bör tas bort för kraft- värmeverk och att skattenivån bör reduceras för värmeproduktion i hetvattenpannor. Tolv remissinstanser anser att koldioxidskatten skall tas bort för hela den handlande sektorn. anser att det inte är sam- hällsekonomiskt motiverat att ha en särbehand- ling av värmeproduktionen. Svensk Fjärrvärme och avstyrker utredningens förslag om att behålla koldioxidskatten för fjärrvärmeproduktion och anser att detta riskerar att leda till minskade investeringar i kraft- och värmeproduktion i . Fyra remissinstanser anser att koldioxid- skatten bör behållas. Skälen för regeringens bedömning: Utsläppshandel är ett klimatpolitiskt instrument som skall styra mot minskade utsläpp av koldioxid. Styrningen sker genom att de anlägg- ningar som omfattas av systemet tilldelas ut- släppsrätter. Den sammantagna mängden ut- släppsrätter som tilldelas anläggningar inom EU avgör hur stora utsläppen i EU kan bli. De svenska anläggningarna som ingår i handelssystemet, med undantag för kondens- kraftverk och oljeraffinaderier, betalar kol- dioxidskatt för sin bränsleförbrukning. det av utsläppshandel innebär därför att två styr- medel används för att styra mot samma mål. En samordning av dessa båda medel krävs så att en effektiv miljöstyrning uppnås som svenska företags internationella konkurrenskraft värnas. Eftersom systemet för handel med utsläpps- rätter ännu inte har börjat tillämpas, är det osäkert hur priset på utsläppsrätter kommer att utvecklas. Det är därför för tidigt att ta ställning till hur samordningen av de två styrmedlen bör utformas. Regeringen avser att följa utvecklingen av handelssystemet. Den arbetsgrupp som inom arbetar med en reforme- ring av energiskattesystemet, skall även se över möjligheterna att justera ned koldioxidskatten så att kostnaderna för utsläppsrätterna beaktas. Förutsättningarna för framtida investeringar i högeffektiv kraftvärmeproduktion skall särskilt beaktas, i syfte att säkerställa en tillräcklig omfattning av svensk elproduktion. Regeringen avser att komma med ett samlat ställningsta- gande till koldioxidskattens framtida utformning i den handlande sektorn ekonomiska vårpropositionen. 8.4.4Skattestrategi för alternativa drivmedel Regeringens bedömning: Regeringen anser det angeläget att den strategi för skattenedsättning för alternativa drivmedel som lades fast i budget- propositionen för och utvecklades i budgetpropositionen för kan börja tillämpas så snart erforderligt statsstödsgod- kännande erhållits från kommissionen. Skälen för regeringens bedömning: I budgetpropositionen för lades huvud- komponenterna för en skattestrategi för alterna- tiva drivmedel fast. Enligt den ursprungliga skattestrategin kunde skattenedsättning ske antingen genom pilotprojekt, för vilka medges befrielse från både energi- och koldioxidskatt, eller genom generell koldioxidskattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel. I budgetpropositionen för utvecklade regeringen sin skattestrategi för alternativa drivmedel på så sätt att koldioxidneutrala drivmedel befrias från både koldioxidskatt och energiskatt inom ramen för ett program som är avsett att sträcka sig till och med . För att tydliga och långsiktiga villkor skall säkerställas bör villkoren stå fast. Regeringens mål är att koldioxidneutrala driv- medel även på skall ha de skattevillkor som krävs för att underlätta en bred introduk- tion av sådana bränslen på marknaden som överkompensation undviks. Frågan om skattestrategins omfattning har beretts med beaktande av bland annat europa- parlamentets och rådets direktiv /30/EG av om främjande av användning av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel. Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energipro- dukter och elektricitet ger medlemsstaterna betydande frihet att utforma system för att skattemässigt gynna biodrivmedel inom ramen för EG-fördragets regler om statligt stöd. Möj- ligheten till skattenedsättning för biodrivmedel upphör om medlemsstaterna enligt rättsligt bin- dande krav i gemenskapslagstiftningen måste använda viss andel biodrivmedel. Skattestrategin gäller med förbehåll för att skattestrategin godkänns av kommissionen såsom förenlig med EG-fördragets statsstöds- regler. Förenlighet med dessa regler innebär bl.a. att ändringar som är nödvändiga för att undvika överkompensation alltid kan genomföras. Kommissionen har prövat och godkänt den ursprungliga skattestrategin enligt statsstöds- reglerna. Den i budgetpropositionen för utvidgade skattestrategin har anmälts till kommissionen för prövning enligt reglerna om statligt stöd. Regeringen återkommer till riks- dagen med förslag till de lagändringar som är nödvändiga för att skattestrategin skall kunna tillämpas så snart kommissionens godkännande har erhållits. Intill dess beslutar regeringen om skattenedsättning i särskilt ordning genom indi- viduella dispenser från energiskatt och kol- dioxidskatt för koldioxidneutrala drivmedel. De individuella dispenserna upphör att gälla när lag- stiftning om generell befrielse från energiskatt och koldioxidskatt för de drivmedel som dispen- serna avser träder i kraft. 8.4.5Vissa förändringar i koldioxidskatten m.m. 8.4.5.1Nedsättning av koldioxidskatt enligt 0,8-procentsregeln Regeringens förslag: Beräkningsgrunden för nedsättning av koldioxidskatt enligt 0,8- procentsregeln ändras så att skattebeloppet efter nedsättning i genomsnitt alltid uppfyller energiskattedirektivets minimiskattenivåer. Ändringen träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: För bränslen som förbrukas vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverk- samhet medges nedsättning av koldioxidskatten. betalar företag inom dessa sektorer av annars gällande skatt. Härutöver gäller en särskild nedsättningsregel, 0,8-procentsregeln, för energiintensiva företag inom de angivna sektorerna. Regeln innebär att nedsättning medges för den del av skatten som överstiger av de framställda produk- På överskjutande del betalas av skattebeloppet. Vid beräkning av nedsättning av koldi- oxidskatt får skattebeloppet inte sättas ned mer än att det alltid minst uppgår till belopp som motsvarar de minimiskattesatser för oljor som har angetts i det numera upphävda mineraloljedi- rektivet. Nuvarande beräkningsgrund för ned- sättning utgår från att skattebeloppet för varje enskilt energislag alltid minst skall uppgå till belopp som motsvarar den minimiskattenivå som har gällt enligt mineraloljedirektivet för de olika energislagen. Mineraloljedirektivet har nu- mera ersatts av energiskattedirektivet (rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, EUT L 283, 31.10.2003, s. 51). En anpassning av nedsättningen enligt 0,8- procentsreglen bör ske till den beräkningsgrund som anges i energiskattedirektivet. Denna beräk- ningsgrund utgår från att den totala summan av skattebeloppen i genomsnitt alltid minst skall motsvara minimiskattenivåerna för de förbru- kade energislagen. Skattebeloppet för varje enskilt energislag behöver därmed inte motsvara minst minimiskattenivån så länge summan av skattebeloppen motsvarar minst genomsnittet av minimiskattenivåerna. Energiskattedirektivet medför också behov av att justera beräkningsgrunden med anledning av att minimiskattenivåer för kol och naturgas har tillkommit och för att minimiskattenivåerna för oljeprodukter har höjts jämfört med mineral- oljedirektivet. Förslaget till ändrad beräknings- grund för nedsättning av koldioxidskatten enligt 0,8-procentregeln innebär därmed en anpassning till energiskattedirektivet. I tabell 8.9 redovisas de nuvarande och föreslagna minimiskattenivåer som alltid skall iakttas vid nedsättning enligt 0,8-procentsregeln. Tabell 8.9 Nuvarande och föreslagna minimiskattenivåer på bränslen vid nedsättning enligt 0,8-procentsregeln Dieselbrännolja, kr/m3 Tjock eldningsolja, kr/m3 Gasol (stationära motorer), kr/ton Gasol (uppvärmning) kr/ton Kol, kr/ton Naturgas, kr/ Regeringen har anmält förslaget till kommis- sionen för statsstödsgranskning. Kommissionen har i beslut (ärende nr N 497/03) godkänt det anmälda förslaget till juste- ringar av 0,8-procentsregeln. Godkännandet avser perioden till . Förslaget föranleder ändringar i 9 kap. 9 § lagen (1994:1774) om skatt på energi. Ett lag- förslag i ärendet finns i avsnitt 3.10. 8.4.5.2Begränsning av koldioxidskatteuttaget avseende kalk- och cementbranschen Regeringens förslag: Den övergångsvis gällande begränsningsregeln avseende kalk- och cement- branschen m.m. (1,2procentsregeln) förlängs . Ändringen träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: Möjlighet till skattenedsättning för den energiintensiva till- verkningsindustrin har i olika former funnits . tas ingen energiskatt ut för bränslen som förbrukas för uppvärmning inom tillverkningsindustrin. Uttaget av koldioxidskatt för industrin har varierat, men har det varit 21 pro- cent av annars gällande skatt. Härutöver gäller en särskild nedsättningsregel, 0,8-procentsregeln, för den energiintensiva industrin. Trots denna regel finns det vissa företag inom kalk- och cementbranschen som, i avsaknad av ytterligare nedsättningsregler, skulle få en skattebelastning som allvarligt kunde hota den bedrivna verksamheten. I syfte att lindra skattebelast- ningen för denna bransch gäller därför fram till utgången av , med vissa begränsningar, att koldioxidskatten inte skall överstiga av de framställda produkternas försäljningsvärde. Det är viktigt att energi- och koldioxid- beskattningen har en utformning som ger goda förutsättningar för den svenska industrin att konkurrera internationellt. Nedsättningsreglerna för industrin har setts över av , som har presenterat resul- tatet av sitt arbete i betänkandet Svåra skatter! (SOU 2003:38). förslag bereds inom ramen för regeringens pågående arbetet med en reformering av närings- I avvaktan på resultatet av detta arbete, bör 1,2-procentsregeln få tilläm- pas också . Energiförbrukning i de processer som täcks av 1,2-procentsregeln omfattas inte av energiskatte- direktivet (se artikel 2.4 b femte strecksatsen av detta direktiv). Mot bakgrund av rådets och kommissionens uttalanden till rådets protokoll i samband med antagandet av energiskattedirek- tivet har kommissionen vid sin prövning, av det förslag till förlängning av 1,2-procents- regeln som regeringen lämnande i budgetpropo- sitionen , funnit att 1,2-procentsregeln inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget (se kommissionens beslut i ärende nr N 497/2003). Den nu föreslagna förlängningen av 1,2-procentsregeln behöver därför inte anmälas till kommissionen för statsstödsgranskning. Förslaget föranleder ändringar i punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1997:479) om ändring i lagen om skatt på energi. Ett lag- förslag i ärendet finns i avsnitt 3.10. 8.4.5.3Fortsatt avtrappning av energiskatteavdraget för vindkraft Regeringens förslag: Den inledda avtrappningen av avdraget för energiskatt på el som har producerats i vindkraftverk, miljöbo- nusen, fortsätter . För landbaserad vind- kraft sänks avdraget per kWh och för havsbaserad vindkraft sänks avdraget per kWh. Ändringarna träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: Merparten av de befintliga stödsystemen för den förnybara elproduktionen löpte ut vid utgången av 2002 eller i anslutning till införandet av elcertifikat- systemet . Det nya stödsystemet har inneburit en sänkning av befintliga stöd- nivåer för vindkraft. Regeringen bedömde att elcertifikatssystemet behövde kompletteras med övergångsregler för vindkraften. En avtrappning inleddes därför i stället för ett avskaffande av miljöbonusen. infördes en produktionsgräns för hur länge vindkraftproduktionen i ett kraftverk kan berättiga till skatteavdrag. Avdraget sänks per kWh för landbaserad samt per kWh för havsbaserad vindkraft. Regeringen lämnade en anmälan till kommissionen om statsstödsgransk- ning av hur avtrappningen av miljöbonusen är tänkt att utformas. Något godkännande från kommissionen har dock ännu inte erhållits. Det godkännandet löpte ut vid utgången av 2002. Förslaget föranleder ändringar i 11 kap. 10 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Ett lagför- slag i ärendet finns i avsnitt 3.10. beslutade att lagen (2004:629) om trängselskatt skall träda i kraft (prop. 2003/04:145, bet. 2003/04:SkU35, rskr. 2003/04:265, SFS 2004:629). Lagen är utformad så att den kan tillämpas i olika tätorter, men kommer inled- ningsvis endast att på försök tillämpas vid pas- sage av vissa angivna betalstationer i till och med utgången av juli månad 2006. 8.5.1.1Undantag från skatteplikt för mer miljöanpassade bilar Regeringens förslag: Trängselskatt skall inte betalas för mer miljöanpassade bilar, dvs. bilar som är utrustade med teknik för drift helt eller delvis med el-, alkohol eller med annan gas än gasol. Lagen skall träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: I propositionen Trängselskatt (prop. 2003/04:145) ansåg regeringen att mer miljöanpassade bilar ur miljöhänseende bör undantas från skatteplikt för trängselskatt. I propositionen anförde regeringen att ett sådant undantag kan utgöra ett indirekt stöd till tillverkarna av de aktuella fordonen och att en sådan skattelättnad därför måste anmälas till kommissionen för prövning enligt bestämmelserna om statligt stöd. Regeringen bedömde då att ett undantag i lagen om trängselskatt inte kan införas förrän ett sådant godkännande har erhållits. Regeringen anförde vidare att man avsåg att återkomma i frågan så snart erforderliga beslut har fattats av kommissionen. Mot bakgrund av underhandskontakter med kommissionen , bedömer regeringen att ett undantag från skatteplikt för trängselskatt för mer miljöanpassade bilar inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Ett sådant undantag behöver därför inte anmälas till kommissionen för statsstödsgranskning. Mot bakgrund härav föreslår regeringen att mer miljöanpassade bilar skall omfattas av undantag från skatteplikt för trängselskatt och att en bestämmelse härom skall införas i lagen (2004:629) om trängselskatt. För att bestämma vilka bilar som skall omfattas av undantaget fann regeringen i propo- sitionen Trängselskatt lämpligt att den definition som används i samband med reducerat förmåns- värde för miljövänliga bilar, enligt bestämmelse i 61 kap. 19 a § inkomstskattelagen (1991:1229), även kan ligga till grund för en avgränsning av vad som skall anses utgöra en mer miljö- anpassade bil i aktuell fråga. Regeringen anförde då att en bil om den är utrustad med teknik för drift med el, alkohol eller med annan gas än gasol kommer att omfattas av undantag från skatteplikt för trängselskatt. Regeringen anser numera att det skall räcka med att en bil om den är utrustad med teknik för drift helt eller delvis med el, alkohol eller annan gas än gasol skall omfattas av undantaget. Förslaget föranleder en ändring i 5 § lagen om trängselskatt och föreslås träda i kraft . Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.1. Regeringens bedömning: En skatt bör införas vid färd över svinesundsbroarna. Skälen för regeringens bedömning: Avsikten är att en ny bro över vid skall tas i bruk . Regeringen avser att lägga fram förslag om att ta ut skatt vid färd över dels den nya bron, dels den befintliga bron. skatteuttag vid färd över svinesundsbroarna är i enlighet med den överenskommelse som ingåtts mellan och om finansiering av den nya broförbindelsen. Skatten skall börja tas ut när den nya bron tas i bruk. Regeringens bedömning: Frågan om alkoholskatten bereds vidare. Skälen för regeringens bedömning: I regeringens proposition Alkoholpolitiska frågor (prop. 2003/04:161) som överlämnades till uppgav regeringen att alkoholskatten som ett alkoholpolitiskt redskap kommer att analyseras i budgetpropositionen för . har överlämnat sitt betänkande Var går gränsen? (SOU 2004:86) till regeringen. För att bryta mönstret med den kraftigt ökade resande- införseln av sprit och för att stärka den svenska alkoholpolitikens legitimitet föreslås i betänkandet att skatten på sprit sänks från . En sådan sänkning av skatten skulle leda till i medeltal lägre spritpriser på Systembolaget. Betänkandet är ute på remiss och remissinstanserna skall lämna sina synpunkter på betänkandet . Regeringen fortsätter beredningen av frågan om alkoholskatten. Regeringens bedömning: Förutsättningar för finansiering av ett avskaffande, alternativt ett stegvis avskaffande, av reklamskatten föreligger inte. Skälen för regeringens bedömning: reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande SOU 1997:53 ett avskaffande av lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Regeringen uttalade i prop. 1997/98:150 att man anser att reklamskatten bör avskaffas. konstaterade dock att det saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom regeringen ansåg att det förelåg särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklam- trycksaker föreslogs ett avskaffande av reklam- skatten i denna del. Reklamskatten på reklam- trycksaker avskaffades . tillkännagav för regeringen som sin mening vad skatteutskottet (bet. 2001/01:SkU20, rskr. 2001/02:201) anfört om att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetbe- redning. Frågan prioriterades för budgetåren 2003 och 2004 men regeringen fann, med beaktande av de budgetpolitiska målen, att förutsättningar för finansiering av reklamskattens avskaffande, alternativt stegvisa avskaffande, inte förelåg. Även i årets budgetberedning har frågan om reklamskattens avskaffande, alterna- tivt stegvisa avskaffande, prövats. Regeringen har dock funnit att det inte heller nu föreligger förutsättningar för finansiering av sådana åtgär- der. perspektiv SOU 2002:74 lämnat EG-rättsligt betingade förslag avseende grundläggande begrepp inom mervärdesskatteområdet. För- slagen får vissa konsekvenser för bl.a. de ideella föreningarnas mervärdesskattesituation. Inom pågår en beredning av betänkandet med särskild inrikt- ning att se över beskattningsförslagen avseende de ideella föreningarnas verksamhet. Avsikten är att redovisa de förändringar av utredningens förslag som blir resultatet av beredningen i en departementspromemoria som remitteras . Regeringen tillsatte en särskild utredare att se över reglerna om de reducerade mervärdesskattesatserna (Fi 2002:11). Syftet med översynen är att begränsa de avgränsningsproblem som uppkommit med anledning av dagens differentiering av skatte- satserna. De förslag som lämnas skall också syfta till att åstadkomma en ändamålsenlig skatte- satsstruktur utifrån rättsliga, administrativa, ekonomiska, fördelningsmässiga och stats- finansiella aspekter. Slutbetänkande skall enligt direktiven (dir. 2002:141) lämnas . I direktiven aviserades ett delbetänkande 8.6.1Nya momsregler för handel med el till . Med hänsyn till behovet Regeringen avser att lägga fram förslag till nya regler i mervärdesskattelagen (1994:200) som rör beskattningen av handeln med el och gas. Förslagen avser i huvudsak bestämmelser om beskattningsland för leveranser av gas och el. Regleringen föranleds av ett EG-direktiv som antogs i syfte att modernisera och förenkla mervärdes- beskattningen inom detta område (rådets direktiv /92/EG om ändring av direktiv /388/EEG när det när det gäller bestämmel- serna om plats för leverans av gas och el).