prop · GS0344 · 2004-12-13 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2004/05:44 redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll till och för den internationella terrorismens utveckling . Säkerhetspolisen har inte i något fall ansökt hos regeringen om utvis- ning enligt lagen om särskild utlänningskontroll under den aktuella peri- oden. Regeringen har bifallit en och avslagit en ansökan om upphävande av tidigare meddelade utvisningsbeslut enligt lagen om särskild utlänningskontroll. Lagen om särskild utlänningskontroll ............................................... Den parlamentariska kontrollen ........................................................ Tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll ................... Den internationella terrorismens utveckling ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..... I samband med införandet av lagen (1991:572) om särskild utlännings- kontroll ansågs att den parlamentariska kontrollen av hur regeringen tillämpar terroristbestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder skulle ske genom att regeringen lämnar en skrivelse till (prop. 1990/91:118 s. 72, bet. 1990/91:JuU29 s. 32, rskr. 1990/91:298). Den senaste redogörelsen lämnades i regering- ens skrivelse 2003/04:46. Regeringen lämnar nu en motsvarande redogörelse för tiden till . Säkerhetspolisen () har som underlag för redogörelsen i en skrivelse till regeringen redogjort för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll , dnr. Ju2004/9804/PO. 2 Lagen om särskild utlänningskontroll Särskilda bestämmelser med syfte att bekämpa terrorism infördes i svensk lagstiftning genom lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund. syftade till att göra det möjligt att hindra presumtiva terrorister från att komma in eller stanna kvar i och att skapa utrymme för kontroll i de fall då de av asylrättsliga skäl ändå måste beredas en i landet. Bestämmelserna har ändrats . återfinns de i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. nya lagens tillkomst konstaterade man att särskilda bestämmelser alltjämt behövs som ger utrymme för att utvisa sådana utlänningar som bedöms som farliga med hänsyn till risken för terrorhandlingar (prop. 1990/91:118 s. 30). Enligt lagens lydelse skall en utlänning kunna utvisas om det behövs av hänsyn till rikets säkerhet, eller om det med hänsyn till vad som är känt om hans eller hennes tidigare verksamhet och övriga omständigheter kan befaras att han eller hon kommer att begå eller medverka till terro- ristbrott enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott eller för- sök, förberedelse eller stämpling till sådant brott. länningslagen (1989:529) om avvisning och utvisning skall dock tilläm- pas i första hand. Det krävs inte att personen i fråga tillhör en viss organisation för att la- gen om särskild utlänningskontroll skall kunna tillämpas. tillämpas även vid brottslig gärning i främmande stat. beslut inte kan verkställas på grund av att det t.ex. finns risk för döds- straff eller tortyr i det land till vilket personen skall utvisas, skall re- geringen, efter ett beslut om utvisning enligt lagen, förordna att verkstäl- ligheten skall skjutas upp, s.k. inhibition. Regeringen kan i sådant fall meddela bestämmelser om skyldighet för personen att på vissa tider an- mäla sig hos en polismyndighet, s.k. anmälningsplikt. Efter ett beslut om utvisning får regeringen även förordna att vissa särskilda bestämmelser om tvångsmedel i spaningssyfte får tillämpas, t.ex. husrannsakan och Beslutet om tvångsmedel i det enskilda fallet fat- tas av domstol. Ett regeringsbeslut om anmälningsplikt eller ett förord- Skr. 2004/05:44 nande om befogenhet att tillämpa tvångsmedelsbestämmelserna är giltigt Efter treårsfristens utgång skall frågan prövas av allmän domstol. 3 Den parlamentariska kontrollen Terroristbestämmelserna och reglerna om särskilda tvångsåtgärder fick vid sin tillkomst en begränsad giltighetstid, vilket innebar en möjlighet att kontrollera regeringens och myndigheternas handlande. När terrorist- bestämmelserna permanentades uttalades att regeringen skulle lämna en skrivelse till med redovisning av bestämmel- sernas tillämpning (prop. 1975/76:18 s. 161). En motsvarande redovis- ning görs beträffande bestämmelserna i 27 kap. om hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning samt beträffande la- gen (1995:1506) om hemlig kameraövervakning. I samband med att la- gen om särskild utlänningskontroll infördes ansåg man att den parla- mentariska kontrollen av hur regeringen tillämpar bestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder även i fortsättningen bör ske genom att re- geringen lämnar en skrivelse till . 4Tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Regeringen har fattat två beslut enligt lagen till . Båda ärendena gällde ansökningar om upphä- vande av tidigare meddelade utvisningsbeslut. Säkerhetspolisen avstyrkte båda dessa ansökningar ur säkerhetssynpunkt. Regeringen biföll en av ansökningarna och upphävde därmed ett tidigare meddelat utvisningsbeslut. Regeringen avslog den andra ansökan om upphävande av utvisningsbeslut. Ytterligare ett ärende om omprövning av ett tidigare meddelat utvisningsbeslut har kommit in till regeringen . Regeringen har ännu inte fattat beslut i detta ärende. Säkerhetspolisen har i sitt underlag till regeringen anfört att för deras arbete med kontraterrorism fyller såväl lagen om särskild utlänningskon- troll som lagen om straff för terroristbrott viktiga funktioner. Under vå- ren och har Säkerhetspolisen drivit en omfattande förun- dersökning mot fyra personer som suttit frihetsberövade misstänkta för brott enligt lagen om straff för terroristbrott. Säkerhetspolisen har inte lämnat in någon ansökan enligt lagen om särskild utlänningskontroll un- der den nu aktuella perioden. Nedan redovisas antalet fall där lagen har tillämpats, dvs. när regeringen har fattat beslut enligt lagen. I redovisningen ingår både nya utvisningsärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll och ären- den där omprövning har begärts av tidigare meddelade utvisningsbeslut. 1991/1992 lagen tillämpades 1992/1993 lagen tillämpades 1993/1994 lagen tillämpades inte 1994/1995 lagen tillämpades vid fem tillfällen 1995/1996 lagen tillämpades vid fyra tillfällen 1996/1997 lagen tillämpades inte 1997/1998 lagen tillämpades 1998/1999 lagen tillämpades inte 1999/2000 lagen tillämpades 2000/2001 lagen tillämpades vid fyra tillfällen 2001/2002 lagen tillämpades inte 2002/2003 lagen tillämpades vid fem tillfällen Det kan därmed konstateras att lagen har tillämpats vid totalt 30 till- fällen den har varit i kraft. 5 Den internationella terrorismens utveckling Den internationella terrorismens utveckling till har inga terroristattentat riktats specifikt mot eller svenska intressen. Svenska intressen har dock drabbats av internationell terrorism . Sex människor dödades , varav fyra var anställda hos ABB, i samband med att militanta islamister öppnade eld mot byggnader och människor i ett kontorsområde dominerat av utländska företag i , . En svensk medborgare dödades under ett attentat i staden al Khobar i . Det finns inget som ty- der på att det var svenska intressen som var det primära målet för något av attentaten. har drabbats av ett antal terro- ristattentat som kunnat kopplas till regim- och västfientliga militanta is- lamister. Fallet med de två svenskar som fördes bort i gränslandet mellan , och är alltjämt olöst. Alla uppgifter som kommer fram undersöks dock i syfte att försöka få reda på vad som hänt. Majoriteten av de terroristattentat som genomförts har skett i , , och i . Militant islamism fortsätter att dominera den internationella hotbilden avseende terrorism. utfördes två attentat mot synagogor i genom att personer avsiktligt sprängde sig själva till döds. Dessa följdes av ytterligare två attentat mot brittiska intressen i samma stad . drabbades av det största terroristattentatet sedan i och med attentaten i , som tog 191 personers liv och skadade över 1 500. Detta påminde om att is- lamistiskt motiverade terroriststrukturer både har en bibehållen ambition och kapacitet att genomföra attentat i . Attentaten i var det elfte attentatet som genomförts där islamistiska terroristnätverk varit involverade. De övriga tio har genomförts i , , , , Saudi- , och, som nämnts ovan, i . Det finns likheter mellan dessa attentat avseende målvalen, som bortsett från tre tillfällen utgjorts av amerikanska, israeliska eller judiska mål. Samtliga attentat delar vidare likheten att inhemska militanta islamister varit inblandade i genomförandet och sannolikt också i samband med planering och förbe- redelser. Nyckelpersonerna bakom attentatet i levde till synes fullt integrerade i det spanska samhället och undgick på detta sätt de relativt effektiva kontraterrorism strukturer som utvecklats i . Aktörerna bakom våldet i kan något förenklat delas in i anhängare till den tidigare regimen, utländska terrorister med kopplingar till terro- ristnätverket , religiösa militanta rörelser (al-Sadr) samt krimi- nella element. Trots gripandet av har inte våldet minskat. och angreps institutioner som Röda korset/halvmånen och , varvid bland andra FN- chefen i , de , dödades. Det våld som främst fö- rekommit har varit terroristattentat där personer avsiktligt spränger sig själva till döds och kidnappningar av utlänningar från företrädesvis län- der med militär närvaro i . Verkställda avrättningar och hot därom har i något fall påskyndat hemtagningen av utländska fredsbevarande trupper. Personer verksamma i återuppbyggnad och bistånd har också i många fall sett sig tvingade att lämna landet. Beträffande den israelisk-palestinska konflikten kan konstateras att inga framsteg skett för att återuppta fredsprocessen. Våldet fortsätter att skörda många offer, även om det funnits enstaka perioder med låg vålds- nivå. Sedan den s.k. andra intifadan bröt ut hösten har, enligt uppgifter från FN, ca 3 500 palestinier och ca 950 israeler dödats. Politiskt och religiöst motiverat våld har fortsatt även inom andra kon- fliktområden såsom , , , , , och . Fredsprocessen på har utsatts för på- frestningar av nya våldsdåd och ökad spänning vartill kommer splittring inom regeringssidan beträffande vägval i kontakterna med den tamilska separatiströrelsen , de . Förutom attentaten i och har varit förskonat från större terroristattentat med dödlig utgång . På flera håll runt om i finns dock aktiva nationella terroristorganisationer som bedöms ha förmåga och vilja att utföra aktioner, till exempel har EU:s institutioner utsatts för attentat i form av brevbomber, lyckligtvis utan några offer. medverkan i det internationella arbetet för att motverka terrorism deltar aktivt i det internationella samarbete som är grunden och en förutsättning för att man skall kunna bekämpa terrorismen. Som fram- går av deklarationen vid utrikespolitiska debatt i an- ser regeringen att den internationella terrorismen utgör ett hot mot allas vår säkerhet och grundläggande fri- och rättigheter. Det är en central svensk ståndpunkt att åtgärder mot terrorism skall vidtas med respekt för folkrätten, de mänskliga rättigheterna, den personliga integriteten och rättssäkerheten. Den svenska politiken bygger också på att det finns ett mervärde i internationellt samarbete, som baseras på att inte bara terro- rismen utan också dess underliggande komplexa orsaker bekämpas. antog en säkerhetsstrategi vari hotet från terrorismen anges som en central fråga för EU:s utrikes- och säker- Samarbetet inom EU mot terrorism intensifierades naturligt- vis efter terroristdåden i . 2004 en deklaration som ger uttryck för en förstärkt europeisk solidaritet och en upptrappning av kampen mot terrorism genom att man påskyndar genomförandet av redan fattade beslut. Deklarationen pekade också ut en rad nya åtgärder som tillsättandet av en särskild anti-terrorismsamord- nare i rådssekretariatet samt åtgärder för att förbättra utbytet av analytisk Detta för att öka kunskapen bland unionens beslutsfattare om det hot som terrorismen utgör och förse beslutsfattarna med ett bättre beslutsunderlag. Tanken är inte att bygga upp nya struktu- rer för detta ändamål utan existerande organ som EU:s lägescentral SIT- , Situation Center, kommer att förstärkas, liksom dess länkar till säkerhets- och underrättelsetjänsternas upparbetade kanaler inom Bernklubben1 och () samt till den också börjat diskutera vilka de praktiska effekterna kan bli av det nya konstitutionella fördragets solidaritetsklausul liksom på vilket sätt den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken och andra externa åtgärder kan komma att bidra till kampen mot terrorismen. Deklarationen av låg till grund för en reviderad handlingsplan mot terrorism i förhållande till den tidigare handlingspla- Vid Europeiska rådets möte den välkomnades den av ministerrådets an- tagna uppdaterade handlingsplanen mot terrorism. stort antal konkreta åtgärder. Huvuddelen av handlingsplanen handlar om frågor under tredje pelaren och förbättrat samarbete mellan brottsbekäm- pande myndigheter, men det finns också inslag om EU:s arbete för att utforma en politik som genom tekniskt bistånd kan bygga upp kapacitet för att genomföra de internationella förpliktelserna i kampen mot terro- Därutöver behandlar handlingsplanen intensifierade kontakter med prioriterade tredje länder, fördjupad internationell samverkan inklu- sive ökat stöd till FN, effektivisering av kampen mot finansiering av ter- rorism, effektivare gränsskydd och gränskontroll samt åtgärder för att söka förhindra nyrekrytering till terrorism. I sammanhanget förtjänar också att nämnas att för rättsliga och inrikes frågor träffade en politisk överens- kommelse om innehållet i ett rambeslut om angrepp mot informationssy- Rambeslutet omnämns i deklarationen av . slutet innehåller bestämmelser om vilka handlingar som skall vara straff- bara som sådana angrepp och motiveras bl.a. av en stigande oro för terro- ristattacker mot informationssystem som ingår i staters vitala infrastruk- har godkänt rambeslutet. gemensamma regler om IT-relaterade brott har tidigare uppmärksammats En konvention om IT-relaterad brottslighet antogs och 1 är en informell sammanslutning där 16 EU-länders säkerhets- och underrät- Frågan om ratificering av Skr. 2004/05:44 konventionen och ett genomförande av rambeslutet bereds för närva- Under finns en nordisk arbetsgrupp som stude- rar hur mänskliga rättigheter och rättssäkerhetsaspekter bäst kan tas till- vara i det vidare nationella och internationella arbetet mot terrorism. Ar- betet skall utmynna i en rapport. Listan på personer, vars tillgångar skall spärras enligt Europeiska rå- dets förordning 881/2002 beträffande införande av vissa särskilda re- striktiva åtgärder mot vissa associerade personer och enheter m.m. med , nätverket och talibanerna, har uppdaterats under aktuell tidsperiod. EU har också uppdaterat sin egen lista över terrorister och terroristorganisationer, kopplad till genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution (2001). Inom FN pågår fortfarande arbete med två oavslutade konventioner mot terrorism, ett förslag till övergripande konvention mot internationell terrorism och ett förslag till konvention mot nukleär terrorism. Även inom pågår diskussioner om rättsliga instrument och re- kommendationer med direkt bäring på kampen mot terrorism. Arbetet med en översyn av konventionen för bekämpande av brott mot sjöfartens säkerhet och tilläggsprotokollet om bekämpande av brott mot säkerheten för fasta plattformar på kontinentalsockeln fortsätter också. har ratificerat konventionen och dess protokoll. Bland de frågor som diskuteras är en utvidgning av kriminaliseringsbestämmelserna och ett införande av rätten att borda fartyg. Syftet är att förbättra möjlighe- terna att bekämpa terrorism. Även konventionen om fysiskt skydd av kärnämnen är föremål för en översyn i ljuset av terrorismens utveckling . fortsätter arbetet för att genomföra reso- lution , bland annat genom att utvärdera och söka påskynda ett na- tionellt genomförande. Dess arbetssätt har förnyats. Från svensk sida har diskussioner initierats om förbättrad rättssäkerhet för individen i de sanktionssystem som byggts upp. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , statsråden , , , , , Y. , , , , , Andnor, Nuder, M. , , Regeringen beslutar skrivelse 2004/05:44 redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll