prop · GS031d3 · 2004-09-20 00:00:00 — För att effektivare kunna hantera den stora volymen tillkommande ansökningar och beslut om premiepension har PPM arbetat med att bygga upp ett ärendehanteringssystem. Uppbyggnaden av systemet beräknas enligt PPM att vara genomfört . ökade antalet fonder inom premiepensionssystemet något. Vid utgången av 2003 var 664 fonder fördelade på 86 förvaltare registrerade i systemet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 16.2 Antal registrerade fonder och fondförvaltare resp. år var det 4,4 miljoner pensionssparare som fick möjlighet att välja fonder, varav 3 miljoner gjorde ett aktivt val. Valen därefter har haft en betydligt lägre andel aktiva väljare. Det skall dock noteras att en ickeväljare mycket väl kan göra ett medvetet val i vetskapen om att medlen placeras i Premiesparfonden, som förvaltas av Sjunde AP-fonden. Tabell 16.3 Andelen aktiva väljare i % hade totalt ca 5,3 miljoner pensionssparare ett fondinnehav i premiepensionssystemet till ett marknadsvärde om , vilket motsvarade en genomsnittlig behållning på per sparare. Tabell 16.4 Värde fördelat på fondkategori miljarder kronor (procent) 60,6 (49) 5,1 (4) 14,7 (12) 3,4 (3) 39,3 (32) 1 Icke väljarnas fond vid Sjunde AP-fonden Premiepensionsspararen betalar två typer av avgifter för sitt sparande, dels en årlig administrationsavgift till PPM på maximalt av tillgodohavandet på kontot, dels en avgift till fondförvaltarna. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 För att pensionsspararna skall kunna få del av lägre kostnader för den del som rör fondförvaltningen lämnas rabatt på avgiften. Rabatten har haft en individuell och en generell del. tillämpas dock en annan modell för återföring av förvaltningsavgifterna. fördelade PPM totalt ca 194 miljoner i återförda förvaltaravgifter till pensionsspararna. Pensionssparare som har sina medel placerade i Premiesparfonden har en annan modell för återföring av förvaltningsavgifter. Tabell 16.5 Förvaltaravgift och genomsnittliga rabatter för respektive fondkategori 2002 och 2003 1 Det totala värdet är ett viktat medelvärde. betalade varje pensionssparare i genomsnitt av pensionsbehållningen i avgifter, dels avgiften till fondförvaltarna på i genomsnitt , dels till myndighetens administration. Administrationsavgiften har sänkts till . Avgifternas andel beräknas minska i takt med att fondkapitalet ökar. PPM har gjort vissa kostnadsjämförelser med motsvarande kostnader hos privata bolag. PPM redovisar att myndighetens kostnader står sig väl i förhållande till privata bolag för såväl traditionell- som fondförsäkring. PPM ansvarar för förvaltningen av de preliminära avgiftsmedel som överför till . När pensionsrätt för premiepension fastställs, vilket kan ske tidigast därpå, skall PPM föra över medel som motsvarar pensionsrätten samt avkastning till förvaltning i pensionsspararnas värdepappersfonder. uppgick värdet av medlen i tillfällig förvaltade till ca . För förvaltningen fastställer PPM en policy och ett jämförelseindex. Medlen var 2003 placerade i reala och nominella statsobligationer samt i likvida medel på konton hos . Premiepension i form av fondförsäkring innebär att medlen finns kvar i fonderna . Den pension som utbetalas kan då både öka och minska. Premiepension i form av traditionell försäkring ger däremot en garanterad miniminivå på pensionen . Återbäringsräntan för dem som hade valt traditionell försäkring uppgick i genomsnitt och motsvarande var . PPM anlitar Kammarkollegiet för förvaltning av tillgångar inom den traditionella försäkringen. Värdet på de förvaltade tillgångarna uppgick till och avkastningen uppgick till . Den kollektiva konsolideringsnivån (förhållandet mellan värdet på PPM:s tillgångar inom den traditionella försäkringen och värdet av de på pensionsspararnas konton fördelade medel) uppgick per . PPM skall informera pensionsspararna om hur deras premiepension förvaltas och om de möjligheter och risker som är kopplade till systemet. Informationen skall också ge en samlad bild av hela ålderspensionen. uppgick de direkta kostnaderna för information till , prognosen pekar på . genomfördes ca 357 000 fondbyten och året innan 231 000 fondbyten. Tabell 16.6 Antal pensionssparare som gjort byten uppdelat på kön Antalet inloggningar på personligt konto på PPM:s webbplats uppgick under 2 896 523, 1 633 858. Tabell 16.7 PPM:s kontakter med pensionsspararna fördelar sig enligt följande Samtal, personlig telefonservice Inloggningar på personligt konto Inloggningar på personligt konto Pensionssparare med annat första språk än svenska kan i flera fall få del av informationen på sitt första språk. För funktionshindrade finns särskilt anpassad information. Uppbyggnaden av PPM finansieras genom lån hos . uppgick skulden till ca . De avgiftsfinansierade utgifterna uppgick till . Avgiftsintäkterna från pensionsspararna uppgick till . Resterande belopp finansierades genom räntekontokrediten hos . Avsikten är att skulden skall vara helt amorterad från det att PPM inledde sin verksamhet, dvs. Den långa amorteringstiden innebär att de initiala kostnaderna för uppbyggnaden av systemet fördelas på flera generationer pensionssparare. PPM har beviljats en särskild kredit på hos som skall användas för att täcka det temporära likviditetsbehovet som uppstår vid fondbyten. Krediten utnyttjas allt efter dagligt behov. 16.5.2 Analys och slutsatser Regeringen anser att de uppställda målen för verksamheterna inom Statens internbank har uppfyllts. in- och utlåning har förenklats och i och med att den nya lånemodellen inneburit att varje myndighet i princip bara behöver ha ett enda lån, har statens finanshantering blivit effektivare. Betalningssystemet och likviditetsstyrningen har förbättrats och införandet av styrande avgifter kommer med största sannolikhet att innebära ett ytterligare ökat intresse för att byta till den nya lånemodellen, eftersom detta pressar kostnaderna för myndigheterna. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Målen för verksamheten har uppnåtts. framhåller dock att resultatet av den aktiva förvaltningen av avgiftsmedel inte uppnår det av nämnden fastställda målet på 0,25 procents överavkastning i förhållande till ett referensindex. I jämförelse med en passiv förvaltning av avgiftsmedlen bidrar emellertid den aktiva förvaltningen, efter avdrag för förvaltningskostnader, till ett positivt resultat. Insättningsgarantin och investerarskyddet är föremål för en statlig utredning. Utredningens betänkande skall redovisas . Därefter kommer betänkandet att beredas inom . träder EG:s förordning om europabolag i kraft. Ett europabolag skall vara en europeisk associationsform för gränsöverskridande samverkan i aktiebolagsform. Om två eller flera banker eller värdepappersbolag, tillhörande olika europeiska länders insättningsgarantisystem, bildar ett europabolag kommer garantisystemet i landet där europabolaget har sitt säte att ta över de garanterade medlen. har inlett en förändringsprocess som kan leda till att ett europabolag med säte i bildas. I så fall kommer den svenska insättningsgarantin att garantera bolagets insättningar i , och , vilka tidigare garanterats av respektive lands garantisystem. Om Nordea väljer att ombildas till europabolag kommer den ökning av mängden garanterade insättningar som ombildningen medför sannolikt att få konsekvenser för det framtida avgiftsuttaget för insättningsgarantin. Systemet bedöms inledningsvis bli underfonderat, vilket med gällande regelverk innebär att samtliga garanterade institut, inklusive Nordea, belastas med högre avgifter än när systemet har uppnått målsatt fondkrav. En eventuell bolagsombildning av Nordea aktualiserar således en rad frågeställningar om insättningsgarantins konstruktion. Dessa frågeställningar ryms till en del inom uppdraget för den pågående insättningsgarantiutredningen. Med hänsyn till tidplanen för Nordeas ombildning kan emellertid en ändring av gällande insättningsgarantiordning vara nödvändig innan utredningens slutbetänkande behandlas. I genomgång av regeringens och vissa myndigheters hantering av finansiella 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 garantier i rapporten Den statliga garantimodellen (RIR 2004:4) konstateras att avgiftssättningen för insättningsgarantin och investerarskyddet inte speglar den reella risken i åtagandena. Vidare menar att nämndens verksamhet, på grund av begränsade administrativa resurser, är sårbar vid eventuella ersättningsfall. synpunkter har beaktats av regeringen i och med att frågorna kring avgiftssättning och garantiverksamhetens organisatoriska struktur ingår i utredningsuppdraget (Dir 2004:19). Administrationen av det konstaterade ersättningsfallet inom investerarskyddet innebär troligen en merkostnad för nämnden. Omfattningen av nämndens resursbehov är dock svår att uppskatta innan ersättningsfallet är fullständigt utrett. PPM har redovisat verksamheten i enlighet med uppställda krav. Verksamheten har kunnat genomföras utan några större störningar och PPM har i allt väsentligt nått upp till ställda mål. Det är av central betydelse att myndighetens verksamhet bedrivs med största möjliga effektivitet. Kostnaderna för fondförvaltning och myndighetsadministration har betydelse för den pension som senare utges. Även små årliga kostnader i systemet innebär över tiden en märkbar reducering av den slutliga pensionen. Verksamheten inom PPM präglas av en snabb ökning av antalet pensionerade premiepensionssparare och det är viktigt att det ökade antalet ansökningar om premiepension kan hanteras på ett effektivt sätt. Det är därför av stor betydelse att PPM:s planerade ärendehanteringssystem kan tas i bruk . Det är vidare angeläget att de myndigheter som har en roll inom administrationen av pensionssystemet fortsätter att utveckla samarbetsformerna. Det är därför viktigt att nuvarande och med utgångspunkt från de gemensamma regeringsuppdragen som myndigheterna haft utvecklar samarbetet. Införandet av efterlevandeskyddet före pensionstid kommer också att kräva särskilda insatser av myndigheten. Utveckling av premiepensionssystemets funktion övervägs av den utredning som tillsatts, vilka kan komma att påverka arbetet inom myndigheten. Senareläggning av premiepensionens efterlevandeskydd före pensionstid Regeringens förslag: Starten för premiepensionens efterlevandeskydd före pensionstid flyttas fram . Ärendet och dess beredning: PPM skall inom ramen för premiepensionssystemet, enligt lag, erbjuda pensionssparare möjlighet att före pension teckna ett efterlevandeskydd för sin familj. PPM har gjort en bedömning av den ekonomiska risken i detta efterlevandeskydd och funnit att riskerna för ett betydande ekonomiskt underskott för skyddet är så stora att det finns anledning att, innan reglerna börjar tillämpas, utreda om och i så fall på vilka villkor ett sådant efterlevandeskydd bör erbjudas inom premiepensionssystemet. har därför beslutat att skjuta på införandet av ett efterlevandeskydd. Det senaste beslutet om senareläggning innebär att skyddet skall träda i kraft . Förslaget om att nu ytterligare senarelägga starten för efterlevandeskyddet har beretts med Genomförandegruppen (arbetsgruppen med representanter för de riksdagspartier - s, m, fp, kd och c som står bakom pensionsöverenskommelsen ). Vid beredningen av ärendet har PPM, , och beretts tillfälle att lämna synpunkter. Skälen för regeringens förslag: Regeringen delar alltjämt bedömningen att det råder stor osäkerhet om de ekonomiska konsekvenserna av efterlevandeskyddet i dess nuvarande ut-form- ning. Beredningen av frågan av hur reglerna kan behöva ändras har tagit mer tid i anspråk än vad som förutsågs. Det fordras således ytterligare tid för att arbeta fram förslag till nya bestämmelser för ett modifierat skydd. En promemoria med förslag till ett nytt efterlevandeskydd utarbetas inom . Promemorian avses remitteras . Starten för premiepensionens efterlevandeskydd före pensionstid bör därför ytterligare senareläggas . Som en följd av detta bör också den extra möjlighet för pensionssparare som fyllt att gå in i efterlevandeskyddet när 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 systemet startar flyttas fram till . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 17 Internationella finansiella institutioner Internationella finansiella institutioner omfattar anslagsmässigt ett anslag för kapitalhöjning i Europeiska () samt medlemsavgift till utvecklingsbank (CEB). Till området hör även åtaganden gentemot andra internationella institutioner såsom (), Europeiska investeringsbanken (EIB) och Nordiska investeringsbanken (NIB). Även NIB:s projektinvesteringslån hör till verksamhetsområdet. har flera olika insatser och anslag avseende skilda internationella finansiella institutioner förekommit i statsbudgeten för särskilda finansierings- och garantiåtaganden. Dessa åtaganden har bl.a. avsett såväl klart tidsbegränsade bidrag (inbetalningar) till institutionernas grundkapital, som långsiktiga nationella garantiåtaganden. Avsättningar för grundkapital har bl.a. avsett: Europeiska investeringsbanken (EIB) 1994/951998, 2003 (kapitalhöjning utan budgetkonsekvenser). Nordiska investeringsbanken (NIB) 19992001. Europeiska () 1990/91 (flerårigt), 19982005. utvecklingsbank (CEB) 2002 (kapitalhöjning utan budgetkonsekvenser). Inom ramen för de internationella finansiella institutionernas verksamhetsmandat bedrivs ett arbete med att främja ekonomisk utveckling och stabilitet i vid bemärkelse. Utöver sina direkta finansiella åtaganden bidrar institutionerna bl.a. med rådgivning och analys. Staten skall verka för att de internationella finansiella organisationerna fungerar som ett värdefullt komplement till andra finansieringskällor genom finansiering av angelägna projekt. På ett övergripande plan skall institutionerna främja en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling i verksamhetsländerna. Samma effektivitetskrav och budgetrestriktivitet som tillämpas på nationell nivå skall också gälla i de internationella finansiella institutionernas verksamhet. Av nationellt intresse är att specifika positioner och intressen hävdas i institutionerna. Vidare eftersträvas en god arbetsfördelning, såväl mellan institutionerna, som i förhållande till svenska bilaterala insatser. När det gäller EIB är det huvudsakliga syftet med dess verksamhet att bidra till en balanserad utveckling av den inre marknaden och därigenom ytterligare underlätta europeisk integration. Detta görs genom långsiktig finansiering av 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ekonomiskt sunda investeringar som främjar detta syfte. stöder övergången till marknadsekonomi i genom samfinansiering av projekt inom framför allt den privata sektorn. Utmärkande för är att banken har ett politiskt mandat att endast verka i länder som agerar i enlighet med demokratiska principer. Banken har också ett miljömandat. NIB skall främja de nordiska ekonomiernas tillväxt genom att delta i finansiering av gränsöverskridande projekt som förbättrar infrastruktur, tryggar energiförsörjningen eller stöder forskning och utveckling. Investeringar med miljöförbättrande verkan prioriteras. NIB finansierar också projekt utanför . Östersjö- och Barentsregionerna är prioriterade områden i denna verksamhet. CEB ger lån och garantier till projekt inom särskilda områden med anknytning till verksamhet. Prioritet har sålunda givits projekt för att bistå länder som drabbats av naturkatastrofer och dylikt. Banken har vidgat sin verksamhet på det sociala området till att omfatta investeringar i hälsovård, upprustning av boendemiljöer, miljöskydd etc. 17.4.1 Insatser inom politikområdet Utifrån de mål och den allmänna inriktning av det svenska agerandet som fastlagts präglas arbetet avseende de internationella finansiella institutionerna av att utarbeta och verka för svenska ståndpunkter i de organ och styrprocesser som har upprättats. Institutionernas agendor påverkas i allt högre grad av det ökade internationella beroendet globaliseringen. Internationella systemfrågor har härmed fått ökad uppmärksamhet och prioritet. EU-utvidgningen samt främjandet av relationerna till berör vidare i ökad utsträckning de internationella finansiella institutionernas verksamhet. Beträffande EIB har ägarkretsen utökats i och med EU-utvidgningen . En utmaning för banken är nu att integrera de nya medlemsstaterna i den ordinarie verksamheten. Utlåningen till de nya medlemsstaterna måste även ökas. I samband med den tidigare kapitalhöjningen krävde att banken skulle utarbeta kriterier för att mervärdet i bankens utlåning skulle tydliggöras. har banken lagt ned ett stort arbete på detta. Regeringen anser att frågan liksom har hög prioritet och kommer fortsatt att verka för att bankens utlåning skall ge ett tydligt mervärde. har även verkat för att och unionens nya grannar i öst på ett tydligare sätt skall integreras i bankens utlåning. Det blir en utmaning för banken att öka utlåningen till denna region. Inom har verkat för en expansion av bankens verksamhet österut som aktiviteten i de mer avancerade transitionsländerna består. Andra viktiga frågor har varit att driva på bankens arbete inom miljö- och kärnsäkerhetsområdet. undertecknade företrädare för regeringarna i de fem nordiska och de tre baltiska länderna en överenskommelse om att , och skall bli medlemmar i . En proposition i ämnet överlämnades (prop. 2003/04:162). NIB:s låneordning avseende lån utanför (PIL-ordningen) har vidare reformerats. Reformeringen, som trädde ikraft i mitten av 2004, syftar till att överföra den direkta risken från ägarländerna till NIB i större utsträckning och härigenom reducera de direkta riskerna som länderna tagit på sig. verkar i CEB:s styrande organ för att bankens kreditgivning till låntagare i skall ges ökad vikt. 17.4.2 Insatser utanför politikområdet deltar även i ett antal andra multilaterala finansiella institutioner, där verksamheten delvis är parallell med den som bedrivs i ovan behandlade institutioner. Dessa är bl.a. (), Multilaterala investeringsgarantiorganet (MIGA), Internationella utvecklingsfonden (), Internationella finansieringsbolaget (IFC), Asiatiska (AsDB), Afrikanska (AfDB), (), Nordiska miljöfinansieringsbolaget (Nefco), Nordiska projektexportfonden (Nopef). Vidare deltar i arbetet inom ramen för Nordiska investeringsbankens Baltiska investeringslån (BIL) och Miljöinvesteringslån (MIL). Vissa av dessa institutioner behandlas i utgiftsområde 7, Internationellt bistånd. I linje med en långsiktig plan för att höja kapitalet i har betalat in . En sista inbetalning uppgående till samma belopp skall göras 2005 enligt denna plan. Expansionen av bankens verksamhet österut har fortsatt. har sammanställt en strategi för sina fattigaste medlemsländer i och söder om . En viktig del av strategin är inrättandet av en multilateral givarfond till vilken avser att bidra finansiellt. Vidare har beslutat om kärnsäkerhetshöjande insatser i , samt bedrivit aktivt miljö- och kärnsäkerhetsarbete i via den nordliga dimensionens miljöpartnerskap (NDEP). I och med utvidgningen av Europeiska Unionen har EIB:s huvudsakliga verksamhetsområde geografiskt utökats. Den fortsatta verksamheten, som redan inletts, kommer bl.a. att fokusera på att öka utlåningen till de nya medlemsstaterna för att dessa ekonomier skall ut- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 vecklas och bidra till en balanserad utveckling av den inre marknaden. I och med anslutningen av de nya medlemsstaterna till banken har även dess grundkapital ökat. Det insatta kapitalet uppgår nu till . del är oförändrad . Eftersom det totala kapitalet ökats har andel av detta emellertid minskat till (från tidigare ). Genom anslutningen av de nya medlemsstaterna till banken och den därav följande ökningen av totalkapitalet kan värdet av EIB sägas ha ökat i motsvarande grad. NIB har kunnat uppvisa en god och stabil avkastning på det insatta kapitalet. Detta har möjliggjort årliga utdelningar till ägarna. NIB är den enda av de internationella finansiella institutionerna som ger utdelning och har över åren givit en tämligen jämn utdelning. uppgick utdelningen till till . Genom att ägarländernas direkta risk avseende NIB:s s.k. PIL-ordning reducerats, genom den reformering av denna utlåningsordning som beskrivits ovan, kommer en del av de budgetavsättningar som gjorts i för att täcka denna risk att återställas. Vad beträffar CEB antogs vid mitten av 2004 ett femårigt utvecklingsprogram. Ett viktigt inslag i programmet är att en ökad andel av lånen skall ges till låntagare i . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 18 Tillsyn av spelmarknaden Tillsyn av spelmarknaden omfattar frågor om tillsyn och reglering av spelmarknaden. Lotteriinspektionen är tillsynsmyndighet på spel- och lotteriområdet. Myndighetens uppgifter omfattar bl.a. tillståndsgivning och typgodkännande samt övergripande tillsyn och kontroll av spelmarknaden. I detta ingår bl.a. åtgärder för att motverka illegalt spel och utfärdande av förelägganden samt yttranden till domstol. Lotteriinspektionen ansvarar även för utbildning och information bl.a. till handläggare hos länsstyrelser och kommuner. Inspektionen skall också informera regeringen om utvecklingen på spelmarknaden såväl nationellt som internationellt. Målet för spelpolitiken är en sund och säker spelmarknad där sociala skyddsintressen och efterfrågan på spel tillgodoses under kontrollerade former. Överskottet från spel bör värnas och alltjämt vara förbehållet det allmänna eller allmännyttiga ändamål, dvs. föreningslivet, hästsporten och staten. Regeringens mål är att bedriva en ansvarsfull spelpolitik i syfte att säkerställa en sund och säker spelmarknad. Statens ansvar bör vara att säkerställa att de oönskade effekterna av anordnandet av lotterier och spel i form av spelberoende m.m. blir så små som möjligt. Staten bör också ansvara för att bevaka att olagligt spel begränsas i möjligaste mån. Staten bör följaktligen möjliggöra för de nationella aktörerna att erbjuda spel under sådana former att risken för spelberoende och andra negativa sociala konsekvenser begränsas. Tillståndsgivning till lotterier sker både på , regional och riksnivå. Tillstånd ges av kommuner, länsstyrelser, Lotteriinspektionen och regeringen. I propositionen Vissa ändringar på spel- och lotteriområdet (prop. 2004/05:3) har regeringen föreslagit att Lotteriinspektionen tar över tillståndsgivningen för s.k. förströelseautomater från kommunerna. , då den nu gällande lotterilagen trädde i kraft, har stora förändringar skett på spel- och lotteriområdet. Som exempel kan nämnas utvecklingen inom kommunikationstekniken som är av betydelse för regleringen på spel- och lotteriområdet. Vidare har det uppstått företeelser som angränsar till spel och lotterier och som inte förutsågs vid lotterilagens tillkomst. I propositionen Vissa frågor inom spelområdet m.m. (prop. 2002/03:93) angav regeringen att det mot bakgrund av den rådande utvecklingen på området fanns anledning att se över lotteriregleringen, bl.a. i syfte att anpassa regleringen till spel- och lotterimarknadens snabba 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen tillkallade därför en särskild utredare med uppdrag att se över lagstiftningen inom spel- och lotteriområdet (dir. 2004:76). Lotteriinspektionens arbete har även koncentrerats på central tillsyn och åtgärder mot misstänkta överträdelser av lotterilagens främjandeförbud samt åtgärder mot misstänkt olagliga lotterier och spel. Myndigheten har ägnat mycket tid åt bevakningen av mål i domstol inom området lotteri och spel. Frågan om överträdelse av främjandeförbudet är föremål för Regeringsrättens prövning i två fall. Inspektionen har fortsatt att prioritera arbetet med kontroll av olovligt anordnat automatspel. Sammantaget genomfördes 2 872 kontroller, vilket var en ökning jämfört med året innan. Ökningen beror på regeringens uppdrag att kartlägga oreglerade spelautomater. Enligt inspektionens bedömning har antalet automater som kan användas för spel om pengar ökat. Automaterna utvecklas ständigt mot allt mer sofistikerade lösningar baserade på modern datateknik.