prop · GR03130 · 2004-05-24 00:00:00 — Det negativa resultatet i förhållande till index 2003 förklaras i huvudsak av ett ofördelaktigt aktieurval i internt förvaltade portföljer och av en ogynnsam fördelning mellan regionerna i ränteportföljerna. Effekterna har dock motverkats av en positiv aktiv avkastning i valutaförvaltningen och av en gynnsam tillgångsallokering. Vid ingången av 2003 ändrades sammansättningen av referensindex så att andelen utländska ränteplaceringar ökade av placeringarnas marknadsvärde, medan andelen kassamedel reducerades i motsvarande mån. har Första AP-fonden också infört ett nytt placeringsområde omfattande alternativa placeringar, vilket i detta fall inbegriper fastigheter, onoterade aktier och hedgefonder. Det långsiktiga målet är att detta område skall utgöra av fondens tillgångar. Första AP-fondens årsredovisning innehåller mycket begränsad information om fondens resultat . Första AP-fondens portfölj 20022003. Övrigt (inkl. fastigheter) *) Inklusive derivatpositioner var fondens faktiska exponering mot aktiemarknaderna, främst utländska aktier, högre än som framgår av portföljstrukturen, och fondens totala marknadsexponering högre än fondkapitalet. Andra AP-fondens resultat uppgick till (-föregående år), vilket motsvarar en avkastning på efter förvaltningskostnader. Fondens avkastning i förhållande till jämförelseindex (aktiva avkastning) var -0,efter kostnader. Verksamhetens kostnader uppgick till , vilket motsvarar av ett schablonmässigt beräknat genomsnittligt Eftersom fonden rapporterar en avkastning med avdrag för kostnader skall dessa adderas för att avkastningen skall bli jämförbar med övriga fonder. Om såväl förvaltningskostnader som avkastningen på fastigheter och andra illikvida tillgångar som inte förvaltas löpande exkluderas blir Andra AP-fondens aktiva avkastning 2003 cirka -0,. Andra AP-fondens redovisade avkastning 2003 (procent). -1,6 -1,0 -0,1 -0,7 -0,2 -0,5 -0,8 -15,3 -15,7 -3,7 -5,4 Andra AP-fonden utnyttjar extern förvaltning i betydande grad. Vid utgången av 2003 förvaltades av fondens tillgångar av externa förvaltare.21 Fondens negativa aktiva avkastning i förhållande till index förklaras delvis av dålig avkastning på hedgefonder, samt av värdepappersval i de svenska och utländska aktieportföljerna. Även en initial undervikt mot tillväxtmarknader har påverkat aktieavkastningen negativt. För räntebärande tillgångar redovisas en avkastning i nivå med index. För Andra AP-fondens del är detta ett sammanvägt resultat avseende svenska och utländska nominella obligationer samt realränte- obligationer. Andra AP-fonden har en något större innehav av onoterade fastighetsbolag än övriga fonder.22 Andra AP-fondens portfölj 20022003. Övrigt (inkl. fastigheter) Avser exponering, dvs. inklusive positioner i derivat. *) Schablonmässig bedömning på grundval av normalportföljens sammansättning. 21Vid utgången av 2001 förvaltades av fondkapitalet externt och vid utgången av 2002 var ännu hälften av den svenska aktieportföljen och nära 2/3 av den utländska aktieportföljen utlagda för extern förvaltning. 22Utöver intressebolaget , som FörstaFjärde AP-fonderna äger gemensamt, står Andra AP-fonden även för en tredjedel av ägandet i (). Det summerade marknadsvärdet för dessa innehav uppgår till , exklusive förlagslån. (-), vilket motsvarade en avkastning på exklusive förvaltningskostnader. Om även fastigheter exkluderas var avkastningen , vilket fonden jämför med ett sammanvägt jämförelseindex som avkastade . Fondens aktiva avkastning, dvs. avkastning utöver index, blev därmed -0,exklusive kostnader. Verksamhetens kostnader uppgick till , en ökning då kostnaderna uppgick till . Kostnadsökningen förklaras av den ökade andelen aktiva mandat i den externa förvaltningen och samt av satsningen på onoterade aktier. Vid utgången av 2003 var av fondkapitalet utlagt för extern förvaltning, varav drygt hälften förvaltades passivt eller indexnära. Kostnaderna motsvarar av ett schablonmässigt beräknat genomsnittligt fondkapital. Fondens aktiva avkastning i förhållande till index efter kostnader blir med dessa förutsättningar cirka -0,. som gått sedan starten av fondens nya förvaltningsmandat har fonden överträffat jämförelse- index med i genomsnitt . Tredje AP-fondens redovisade avkastning 2003 (procent). -2,3 -1,7 -0,9 -0,2 -0,2 -4,6 -4,3 Totalt 2003 exkl. fastigheter mm. -0,1 Totalt 2002 exkl. fastigheter mm. -12,9 -13,5 Totalt 2001 exkl. fastigheter mm. -4,4 -4,6 *) Inklusive valutasäkring Tredje AP-fondens ALM-analys, som används som beslutsunderlag för den strategiska tillgångsallokeringen, pekade bl.a. på att det var lämpligt att ta bort japanska obligationer från fondens portfölj av räntebärande instrument. uppgick denna andel till av referensportföljen. En annan förändring var att valuta- säkringskvoten för aktier minskades från . Dessa för- ändringar i referensportföljen genomfördes . Dessutom beslutade Tredje att öka andelen fastig- heter i referensportföljen och minska svenska räntebärande tillgångar i motsvarande mån. Dessa förändringar i referensportföljen har inte fått genomslag på den faktiska tillgångsallokeringen, vilket framgår av tabell 9. Tredje AP-fondens portfölj 20022003. *) Tredje AP-fonden inkluderar upplåningen i och anger därför fondens andel (1/4) av fastighetsbolagets hela balansräkning. Därmed erhålls en renodlad fastighetsexponering utan finansiell hävstång. Fjärde AP-fondens resultat 2003 blev (-föregående år), vilket motsvarar en avkastning på (-16,) före kostnader. I förhållande till jämförelseindex var detta en relativ avkastning på -1,(-0,). Exklusive fastigheter var fondens avkastning (-17,), vilket motsvarar en avkastning ï förhållande till jäm- förelseindex på -0,(-0,). Fonden har därmed utvecklats sämre än jämförelseindex i följd. Verksamhetens kostnader uppgick till , vilket motsvarar av ett schablonmässigt beräknat genomsnittligt fondkapital. Fjärde AP-fondens redovisade avkastning 2003 (procent). -1,3 -1,0 -4,7 -1,0 -16,8 -16,3 -0,5 -5,0 -4,5 -0,5 strategiska portfölj har en högre aktieandel än Första Tredje AP-fonderna, vilket påverkat totalavkastningen positivt. Avkast- ningen för svenska aktier var hög och även den globala aktieportföljen steg . Resultaten nådde dock inte upp till jäm- förelseindex, vilket främst förklaras av val av aktier i de internt förvaltade portföljerna. Avkastningen för den globala portföljen understeg den svenska, vilket främst förklaras av den amerikanska dollarns nedgång. Fjärde AP-fondens valutasäkringar gynnade avkastningen eftersom den svenska kronan stärktes gentemot andra valutor. Valutasäkring innebär försäljning av utländsk valuta mot kronor, vilket är gynnsamt när kronan stärks eftersom den försålda valutan då kan köpas tillbaka till en lägre kostnad. Fonden beslutade att tillfälligtvis avbryta den pågående anpassningen mot en ökad exponering mot utländsk valuta, vilket också gav en positiv resultateffekt. Fondens valutaexponering var vid årets utgång 18,5 Fjärde AP-fondens portfölj 20022003. *) Schablonmässig bedömning baserad på fondens normalportfölj. har ett specialiserat uppdrag att placera anförtrodda medel i små och medelstora onoterade bolag. Fonden har fortsatt att renodla verksamheten i denna riktning. Vid utgången av året hade mer än hälften av det marknadsvärderade fondkapitalet investerats i onoterade aktier (private equity) och investerats eller utfästs för investeringar i riskkapitalfonder och direktägda onoterade bolag. Fonden ägde andelar i 350 företag, varav majoriteten ägdes på indirekt väg genom fondens investeringar i sammanlagt 43 riskkapitalfonder. Verksamheten har även renodlats genom att en betydande andel av fondens likviditetsbuffert, som placeras i börsnoterade aktier och räntebärande instrument, lagts ut för extern förvaltning. har därmed i växande grad fått karaktären av fondandelsfond med inriktning mot riskkapitalmarknaden. Fondens mål har anpassats till denna inriktning genom att utgå från ett absolut avkastningskrav och inte längre vara knutet till Stockholmsbörsen. Fondkapitalet uppgick vid utgången av 2003 till , varav investerats i onoterade bolag, varav i sin tur nyinvesterades under loppet av 2003. uppgick det kapital som fonden utfäst för framtida investeringar i risk- kapitalfonder och direktägda bolag till , varför det totalt sett utfästa kapitalet, inklusive redan gjorda investeringar, uppgick till . Sjätte struktur vid utgången av respektive år (miljoner kr). Verksamheten i är organiserad i två delar, dels riskkapitalverksamheten (private equity-verksamheten) som omfattar placeringar i onoterade aktier, dels likviditetsförvaltningen som handhar fondens likviditetsbuffert. sedan fondens start motsvarar riskkapitalverksamheten mer än . kan noteras i sammanhanget att en aktör på riskkapitalmarknaden sällan Skr. 2003/04:130 bör investera hela det kapital som finns tillgängligt mot bakgrund av risken att inte fullt ut kunna delta i eventuella nyemissioner i portföljbolagen och i så fall råka ut för utspädning. Utspädning av ägandet i samband med nyemission försämrar utsikterna till en god avkastning framåt i tiden. år), vilket motsvarar (-30,) efter kostnader. Det av styrelsen definierade målet är att skall överträffa ett absolut avkastningsmål som uppgick till . översteg således avkastningen fondens mål. var fondens mål knutet till börsindex (justerat för som Sjätte fonden inte får inneha). Som framgår av tabell 13 har överträffat det sammanvägda långsiktiga målet . Fondens mål 2003 en absolut avkastning på baseras på förväntade riskpremier i olika delar av verksamheten. Det innebär bl.a. att avkastningskraven är högre i riskkapitalverksamheten. Här var det övergripande målet att uppnå en avkastning på medan målet för likviditetsförvaltningen var att uppnå en avkastning på . Båda delmålen överträffades 2003. Sjätte redovisade avkastning 19992003 (procent p.a. -21,7 -34,7 -13,8 -6,3 -2,0 -30,9 -8,0 -1,3 -35,7 -14,2 -11,9 -2,7 -11,6 *) SIX RX exklusive , absolut avkastningsmål 2003. Fondens förvaltningskostnader uppgick till , vilket motsvarar av ett schablonmässigt beräknat genomsnittligt fondkapital. Huvuddelen av kostnaderna avser riskkapitalverksamheten, som i stor utsträckning bedrivs genom extern förvaltning. Det hör till bilden att denna typ av förvaltning är mycket kostnadskrävande. har själv konstruerat en kostnadsjämförelse med hjälp av branschuppgifter som ger vid handen att en genomsnittlig riskkapitalfond med motsvarande sammansättning har förvaltningskostnader som motsvarar av förvaltat kapital, dvs. mer än Sjätte faktiska kostnader. har därmed fortsatt att granska fondens förvaltningskostnader, i linje med regeringens bedömning i skrivelsen för 2002.23 23 Regeringens skrivelse 2002/03:130 s. 64. Sjätte redovisade resultat 19992003 (miljoner kr). Varav externa kostnader* *) Arvoden till externa förvaltare. Sjätte resultat 2003 utgör en återhämtning efter tre förlustår. Som framgår av tabell 14 är det främst likviditetsförvaltningens resultat som har uppvisat stora svängningar. Ett mycket starkt resultat i absoluta termer 1999 följdes av växande förluster . Eftersom risknivån i sänktes 2003 blev åter- hämtningen detta år måttlig. Fondens kärnverksamhet, dvs. riskkapitalverksamheten, har gett positiva resultat i absoluta termer med undantag . av onoterade aktier är uppdelad på fyra verksamhetsgrenar: Investeringar inom läkemedel, bioteknik och Investeringar inom IT, telekom och media/ Investeringar i industri- och tjänsteföretag med stor potential i tillväxt- eller Investerar direkt i väletablerade företag där det finns en stark tillväxtpotential med hjälp av förändrade finansiella eller strukturella Med undantag för AP Direktinvesteringar sker investeringarna huvudsakligen indirekt genom placeringar i riskkapitalfonder. Vid utgången av 2003 utgjorde AP Direktinvesteringar, och de största verksamhetsgrenarna med 32, av riskkapitalverksamhetens totala portfölj. utgjorde en något mindre andel av det marknadsvärderade kapitalet. Resultatet för riskkapitalverksamheten 2003 blev före kostnader (-föregående år), vilket motsvarade en avkastning på (-21,). Ett starkt positivt resultat för AP Direktinvesteringar bidrog till det sammantaget goda resultatet. Dessutom redovisade och resultat överstigande avkastningskravet. Däremot har fortsatt att lämna negativa resultatbidrag. Den onoterade portföljens resultat 19992003. -6,4 Som framgår av tabell 15 har alla verksamhetsområden utom ett bidragit till årets positiva resultat. Till följd av omorganisation saknas jämförbara uppgifter bakåt i tiden för respektive AP Direktinvesteringar. Det totala resultatet är dock jämförbart över tiden. förvaltar den del av fondkapitalet som inte har investerats i onoterade aktier. uppdrag är att säkerställa betalningsberedskap för finansiella åtaganden och förväntade framtida utflöden inom riskkapitalverksamheten och att därutöver överträffa de avkastningskrav som styrelsen definierat. Inriktningen baseras på kort- och långsiktiga likviditetsprognoser enligt följande: Kortsiktigt likviditetsbehov som avser förutsett nettoutflöde . Reserverad del vilken utgör buffert för att täcka en eventuell ökning av nettoutflödet utöver vad som förutsetts . Strategisk buffert som skall utjämna långsiktiga variationer i likviditetsbehovet. Kortfristigt likviditetsbehov skall, enligt styrelsens instruktion, placeras riskfritt i räntebärande instrument med en återstående löptid under- stigande . Reserverad del skall placeras i räntebärande instrument med högst två års återstående löptid medan den strategiska bufferten får placeras mer fritt i aktivt förvaltade räntebärande placeringar med en återstående löptid på högst , brett diversifierade börsaktier samt i mer specialiserade uppdrag som absolutavkastande aktieförvaltning eller rena hedgefonder. resultat 2003 blev före kostnader (-föregående år), vilket motsvarar en avkastning efter avdrag av förvaltningskostnader på (-34,). Vid jämförelser måste beaktas att risken i förvaltningen reducerades eftersom styrelsen införde ett absolut avkastningskrav med början detta år. Som framgår av tabell 16 var en inte obetydlig andel av likviditetsförvaltningens kapital investerat i aktier, dock med ett mål om absolut avkastning (en positiv avkastning oavsett om börsen går upp eller ned). kapital och resultat 2003 (mnkr respektive procent). -0,2 -0,4 -6,0 -11,4 Enligt uppsatta mål skall den totala exponeringen mot aktiemarknaden ligga inom intervallet -av likviditetsförvaltningens hela portfölj. Inom denna del av verksamheten medger styrelsen således negativ exponering, vilket har samband med inslaget av absolut- avkastande aktier och hedgefonder. Om dessutom riskkapitalverk- samheten beaktas, som är fullinvesterad i aktier, blir Sjätte sammantagna exponering mot aktiemarknaden alltid positiv. Huvuddelen () av kapital förvaltas externt. Sjunde AP-fonden förvaltar två fonder inom premiepensionssystemet, Premiesparfonden och Premievalsfonden. För den som avstår från att välja någon annan fond skall premiepensionsmedlen föras till Premiesparfonden. Eftersom ett stort antal pensionssparare avstått från att välja annan fond, är Premiesparfonden den klart största premie- pensionsfonden. Vid utgången av 2003 var Premiesparfondens andel av det totala premiepensionskapitalet . Därutöver förvaltar Sjunde AP-fonden Premievalsfonden som är det valbara statliga alterna- tivet inom premiepensionssystemet. För Premiesparfonden har Sjunde definierat målet att fondens avkastning under löpande femårsperioder skall motsvara minst genomsnittet för samtliga fonder som deltar i premiepensions- systemet, men med lägre risk. På den grunden har styrelsen beslutat om fondens strategiska placeringsinriktning, dvs. För den operativa förvaltningen finns dessutom ett mål att överträffa jämförelse- index som avspeglar normalportföljens avkastning. Eftersom fondens genomsnittliga avkastning överstiger premiepensionsfondernas genom- snitt (Sjunde AP-fondens PPM-index) som fondens risk mätt med standardavvikelse tangerar eller understiger motsvarande genom- snitt har styrelsens strategiska mål uppnåtts för perioden 20012003. Premiesparfondens avkastning 20012003 (procent p.a. -27,0 -10,6 -8,2 -33,1 -10,6 -11,4 -27,0 -9,3 -7,4 -27,4 -10,1 -8,6 *) Sjunde AP-fondens PPM-index avser det kapitalvägda genomsnittet av valbara fonder inom från att aktivt välja någon annan fond. av de premiepensionsmedel som PPM har fördelat på fonder. I motsatt riktning verkar det utflöde som blir resultatet om premiepensionssparare aktivt väljer annan fond. Premievalsfonden tillfördes netto. Vid utgången av året hade strax över 117 000 sparare sina premie- pensionsmedel placerade i Premievalsfonden, med ett sammanlagt marknadsvärde på . Detta motsvarade en procent av det totala premiepensionskapitalet. Det av styrelsen beslutade långsiktiga målet för Premievalsfonden är att avkastningen under löpande femårsperioder motsvarar den bästa fjärdedelen av samtliga fonder som deltar i premiepensionssystemet. Detta mål har inte uppnåtts. Med hänvisning bl.a. till det förhållandevis stora inslaget av nischfonder med begränsad diversifiering och hög risk i premiepensionssystemet har styrelsen ändrat målet till att Premievalsfonden under löpande femårsperioder skall överträffa genomsnittet av premiepensionsfonder med 0,35 procent- enheter . Premievalsfondens avkastning 20012003 (procent p.a. -30,6 -12,5 -10,1 -33,1 -10,6 -11,4 -1,9 -30,6 -10,9 -7,4 -31,0 -11,6 -8,6 *) Sjunde AP-fondens PPM-index avser det kapitalvägda genomsnittet av valbara fonder inom premiepensionssystemet. Avvecklingsfonderna förvaltar de onoterade värdepapper i vilka Första Fjärde AP-fonderna inte får placera enligt nuvarande placeringsregler. Förvaltningen sker avskilt från övriga tillgångar inom Första respektive . Innehaven skall avvecklas så snart det är möjligt utan att placeringarnas värde försämras. De medel som flyter in i de två avvecklingsfonderna skall fördelas mellan FörstaFjärde AP-fonderna i lika delar. Verksamheten bedrivs med stöd av lagen (2000:194) om införande av ny lagstiftning för allmänna pensionsfonder. Avvecklingsfonderna 2003 (miljoner kr). I Första AP-fondens avvecklingsfond förvaltas fordringsrätter som inte är utgivna för allmän omsättning samt aktier i det av fonden helägda . Resultatet 2003 blev , vilket motsvarar en avkastning på . Genom överföringar av totalt till FörstaFjärde AP-fonderna minskade fondkapitalet från till . Sedan avvecklingen inleddes har tillförts fonderna på detta sätt. , Särskilda förvaltningen förvaltar onoterade aktier och liknande instrument som FörstaFjärde AP-fonderna inte får inneha enligt nuvarande regler. Genom orealiserade värdeförändringar blev resultatet , vilket motsvarar en avkastning på ingående eget kapital på . blev det ingen utskiftning till FörstaFjärde AP-fonderna på grund av det besvärliga marknadsläget. förbättrades marknadsläget successivt, vilket möjliggjorde en del fördelaktiga utförsäljningar av Särskilda förvaltningens underliggande portföljbolag. Förvaltningen kunde därmed skifta ut till sina fyra ägare. Fondkapitalet förändrades från till till följd av årets resultat och utskiftningar. Det samlade fondkapitalet i buffertfonderna utgörs av det summerade fondkapitalet i , samt de två avvecklingsfonderna. Detta är det fonderade kapital som ingår bland inkomstpensionens samlade tillgångar, utöver den s.k. avgiftstillgången. Det samlade buffertkapitalet ökade med under loppet av 2003 till följd av ett positivt marknadsvärderat resultat på och ett fortsatt positivt nettoflöde av pensionsavgifter på (tabell 20). Överskottet av pensionsavgifter utöver pensionsbetalningar var medan kostnaderna för ålders- pensionssystemets administration uppgick till . Det summerade fondkapitalets utveckling 19602002, marknadsvärde (miljarder kr). -85,6 -26,0 -155,4 -151,5 -143,6 -138,8 -77,4 -19,0 -1,2 -155,0 -45,0 -1,1 -1,1 -1,0 -1,1 -0,5 -0,2 -0,1 Tillfört kapital, netto -142,8 -40,6 Med ledning av detaljerade uppgifter om sionsbetalningar, inklusive tidpunkterna för dessa betalningsflöden, är det möjligt att beräkna AP-fondernas samlade kapitalavkastning i form av en kapitalvägd avkastning (internränta). Mätt på detta sätt uppgick totalavkastningen (se tabell 21). uppgick inflationen under loppet av året till , mätt med konsumentprisindex, varför buffertfondernas samlade reala avkastning blev 14,8 procent.24 Resultatsvängningarna är i allt väsentligt ett resultat av att av FörstaFjärde AP-fon- dernas kapital är placerat i aktier (tabell 22). uppgick den genomsnittliga avkast- ningen, beräknad på likartat sätt, till . Eftersom den genomsnittliga inflationen var blir den genomsnittliga reala avkastningen negativ med knapp marginal (-0,). i följd har den sammanvägda avkastningen varit negativ i reala termer mätt över en rullande femårsperiod. Resultatsammanställning för summan av alla buffertfonder, dvs. FörstaFjärde samt Sjätte fonderna, inklusive de två avvecklingsfonderna. Nettoflöde (mdkr) -142,8 -40,5 -75,6 Utgående fondkapital (mdkr) Avkastning (procent p.a. -15,0 -4,4 Real avkastning (procent p.a.) -16,9 -7,1 -0,1 * Beräknad som kapitalvägd avkastning (internränta) med hänsyn tagen till flöden till och från den aggregerade buffertfonden, inklusive tidpunkten för dessa, under respektive år. FörstaFjärde AP-fonderna har bedrivit verksamhet på grundval av nya placeringsregler . Som en följd av det nya regelverket har den sammanlagda buffertfonden bytt inriktning från att till övervägande del placera fondkapitalet i räntebärande instrument till att investera i aktier. förändrades inriktningen från att huvudsakligen placera fondkapitalet i svenska instrument till att investera globalt. Denna förändring av AP-fondernas placeringsinriktning kommenterades utför- ligt i fjolårets utvärdering.25 Vid utgången av 2003 hade av det summerade fond- kapitalet investerats i svenska och utländska aktier. var av fondkapitalet placerat i nominella räntebärande instrument medan investerats i övriga reala tillgångar. Aktie- andelen var därmed högre än vid utgången av de två tidigare åren, på bekostnad av främst realränteobligationer och fastigheter (tabell 22). Andelen utlandsplaceringar har fortsatt att öka, men inte i den snabba takt som var utmärkande . Även fondernas sammanlagda exponering för valutarisk har ökat men i långsam takt. Denna är beräknad enligt -1 = 0,148. Regeringens skrivelse 2002/03:131 s. 37 ff. mindre valutarisk än regelverket tillåter.26 Det innebär att försäljningar av utländsk valuta och köp av kronor med utnyttjande av terminskontrakt. Den sammanlagda buffertfondens sammansättning 20012003 (mdkr). Övrigt (inkl. fastigheter) *) Andra och Fjärde AP-fondernas räntebärande instrument har fördelats med ledning av fondernas normalportföljer. Svenska räntebärande instrument inkluderar dessutom kassa. efter reformen av AP-fonderna har kostnaderna för fondernas förvaltning varit stigande, vilket inte minst har samband med ökade kostnader för extern förvaltning (se avsnitt 5.1). I det reformerade pensionssystemet reducerar administrationskostnaderna utestående pensionsbehållningar, dock inte pensioner som har börjat utbetalas. Kostnaderna för buffertfondernas förvaltning är lika höga som summan av kostnader för pensionssystemets administration i (), försäkringskassorna och skatteförvalt- ningen. Dåvarande genomförde en granskning av kostnaderna för pensionsadministrationen , vilken remiss- behandlats och därefter lagts till grund för vidare överväganden inom Regeringskansliet.27 Buffertfondernas förvaltningskostnader 200103 (mnkr). Den andel av fondkapitalet som var exponerat för valutarisk vid utgången av 2003 motsvarade av FörstaFjärde AP-fondernas fondkapital. enligt lag begränsad till . Vad kostar pensionerna? 5 Regeringens utvärdering av AP-fondernas verksamhet I detta avsnitt presenteras regeringens bedömning av AP-fondernas verksamhet, vilket omfattar fondernas förvaltningsresultat och mål efter reformen.