prop · GR03101 · 2004-04-16 00:00:00 — Redovisningen av pensionssystemet sker vid sidan av statsbudgeten men är en del av skatterna i resultaträkningen. Således återläggs de över- förda medlen till AP-fonderna och till Riksgälds- kontoret i beräkningen av skatterna som ingår i resultaträkningen. Arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt som betalas av statliga myndigheter m.fl. konsolideras i resultaträkningen, dvs. de subtraheras från skatterna redovisade på statsbudgeten i syfte att beräkna skatter enligt resultaträkningen. På statsbudgetens inkomstsida redovisas ett flertal nedsättningar vilka är att betrakta som Hit räknas t.ex. sysselsättnings- stödet till kommuner och landsting som redo- visas under inkomsthuvudgruppen 1700 Ned- sättningar. Även kompetenssparmedlen som förs till och kompensationen för mervärdesskatt till kommuner och landsting återfinns bland transfereringarna. I resultaträk- ningen återläggs dessa transfereringar. Överskotten från och AB Sven- ska Spel redovisas som avgifter i statsbudgeten men som skatter i resultaträkningen. Samma klassificering gäller även andra avgifter under inkomsttypen 2000, t.ex. ränteinkomster. Dessa adderas därför till skatterna i resultaträkningen. Betalningsdifferenser och anstånd avser dels skatter som har debiterats men som ännu inte har betalats, dels kompletteringsbetal- ningar för skatter som avser 2003 men som ännu inte har debiterats. Periodiseringarna i tabell 5.15 innehåller bl.a. skillnaden mellan debiteringar avseende in- komståret och debiteringar bokförda under bud- getåret. Dessutom ingår det periodiseringar till följd av slutregleringar av kommunalskatte- medel, samt värdereglering av utestående ford- ringar. Korrigeringar för uppbördsförluster avser dels restförda skatter som inte redovisas över skattekontot, dels avskrivningar av tidigare rest- förda skatter. Restföringar av skatter som inte redovisas över skattekontot återläggs eftersom det enbart är den kassamässiga inbetalningen som har bokförts på budgeten. En återvunnen restföring blir därför en merinkomst på statsbudgeten. Avskrivna fordringar måste återläggas eftersom dessa medel har redovisats som restförda skatter på statsbud- geten. 5.2.9Övriga inkomster på statsbudgeten Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna Inkomster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkyl- mässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU. Utfallet uppgick till totalt och var därmed (16,) lägre än vad som beräknats i stats- budgeten. Skillnaden förklaras främst av att In- komster av försåld egendom blev lägre än beräknat. Kalkylmäs- siga inkomster blev däremot 3 137 miljoner kro- nor högre än beräknat i statsbudgeten. Tabell 5.16 Övriga inkomster, sammanfattning Bidrag m.m. från EU 2000 Inkomster av statens verksamhet Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. rörelse- överskott från statliga affärsverk, , AB och . Vidare redovisas ränteinkomster, aktieutdelnin- gar från bolag med statligt ägande, offentligrätts- liga avgifter, försäljningsinkomster, böter samt övriga inkomster av statens verksamhet. Inkomsterna under denna inkomsttyp upp- gick till och var därmed (2,) högre än be- räknat i statsbudgeten. Skillnaden mot stats- budgeten förklaras bl.a. av att Rörelseöverskott blev högre än beräknat. Jämfört med föregående år minskade inkoms- terna för denna inkomsttyp med . Av detta belopp hänför sig till inlevererade överskott. gjorde en extra inleverans på . Tabell 5.17 Inkomster av statens verksamhet, översikt Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Rörelseöverskott uppgick till och var därmed (9,) högre än beräknat i statsbudgeten. Den enskilt största skillnaden () avser inlevererade överskott. utdelning och inleverans av motsvarighet till statlig skatt Inlevererat överskott från AB 2200 Överskott av statens fastighetsförvaltning Inkomsterna av Överskott av statens fastighetsförvaltning blev . Det är högre än beräknat i statsbudgeten. skall även överskott av fastighetsför- valtning redovisas i denna inkomsthuvudgrupp (Regleringsbrev för avseende ). budgetår redovi- sades detta överskott på inkomsttiteln 5131 Uppdragsmyndigheters m. fl. Denna förändring var inte beaktad i beräkningen till statsbudgeten. uppgick Statens fastighetsverks inbetalningar till och till . Utfallet för inkomsthuvudgruppen Räntein- komster uppgick till och var därmed (6,) lägre än beräknat i statsbudgeten. Skillnaden för- främst av att Ränteinkomster på skatte- konton m.m. blev lägre och att Ränteinkomster på studielån upptagna efter 1988 blev högre än beräknat. Inkomster av statens aktier uppgick till och var därmed (10,) högre än beräk- nat i statsbudgeten. Utdelningar, som bolagen betalade ut , hänför sig till räken- . I tabell 5.20 specificeras aktie- utdelningarna från statligt ägda aktier . I statsbudgeten redovisas ingen prog- nos för aktieutdelningar per bolag utan endast en prognos för de totala aktieutdelningarna (). Jämfört med 2002 har utdelningarna ökat med (7,). Utdelningen från uppgick till , vilket är en ökning med i förhållande till 2002. Utdelningen per aktie för verksamhets- var . Det är en fördubbling jämfört med . Utdelningen från uppgick till för . Delar av utdelningen har använts för ersättning till för stängningen av . Av denna utdelning () be- talade in till staten . Det är en ökning med och beror på det förbättrade resultatet för . Utdelningen från () redovisades på in- komsttiteln 1442 Systembolaget AB:s inlevererade överskott. redovisas System- bolagets utdelning på denna inkomsttitel. Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Offentligrättsliga avgifter uppgick till och var därmed (4,) högre än beräknat i stats- budgeten. Utfallet på inkomsttiteln vid kronofogdemyndigheterna blev , vilket är högre än beräknat i statsbudgeten. Det beror på en ökad satsning på indrivning. Expeditions- och ansök- ningsavgifter blev högre än beräkningen i statsbudgeten. Offentligrättsliga avgifter har ökat med (6,) jämfört med . Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Försäljningsinkomster uppgick till , vilket är högre än vad som beräknats i statsbudgeten. För inkomst- , försäljningsintäkter blev utfallet lägre än beräknat i statsbudgeten. köper, lagrar och säljer spannmål, skummjölks- produkter, nötkött och smör åt EU om vissa förutsättningar är uppfyllda (offentlig lagring). Skillnaden mellan utfall och statsbudget beror på minskad försäljning av varor som lagrats offentligt. Utfallet för inkomsthuvudgruppen Böter m.m. uppgick till och var därmed (30,) lägre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet för in- komsttiteln blev , vilket är lägre än beräknat. Det beror på börsens nedgång , vilket medförde lägre realisations- vinster och därmed lägre skattetillägg. Utfallet för inkomsttitlarna Bötesmedel samt Restavgifter och dröjsmålsavgifter blev respektive högre än beräknat. I förhållande till 2002 minskade Böter m.m. med , varav avsåg Skattetillägg. 2800 Övriga inkomster av statens verksamhet Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Öv- riga inkomster av statens verksamhet uppgick till och blev därmed (33,) lägre än vad som beräknats i statsbudgeten. Inkomsterna består av många poster och redovisas av ett hundratal myndigheter. Jämfört med utfallet mins- kade inkomsterna med (23,). 3000 Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen redovisas inkomster från försäljning av aktier, byggnader, maskiner och mark. Inkomster av försåld egendom uppgick till . Utfallet blev därmed lägre än beräknat i stats- budgeten. I denna togs försäljningar schablon- mässigt upp med . Det lägre utfallet beror på att endast några mindre försäljningar gjordes . Tabell 5.21 Inkomster av försåld egendom 4000 Återbetalning av lån Under inkomsttypen redovisas återbetalningar av lån. Dessa uppgick till och var därmed (8,) högre än beräknat i statsbudgeten. Skillnaden beror främst på att Återbetalning av lån för svenska FN-styrkor och Återbetalning av studiemedel blev respektive högre än beräknat. Jämfört med 2002 minskade Återbetalning av lån med (7,). Tabell 5.22 Återbetalning av lån Inkomsthuvudgruppen Kalkylmässiga inkoms- ter består av vissa avskrivningar och amor- teringar samt statliga pensionsavgifter. In- komsterna uppgick till , vilket är (49,) högre än beräknat i statsbudgeten. Utfallet på inkomsttiteln blev , vilket är högre än beräknat i statsbudgeten. Det beror till stor del på att regleringen av slutlig och preliminär premie blev större än beräknat samt på uteblivna premierabatter . Av tabell 5.24 framgår att avgifterna till den statliga tjänstepensioneringen blev . Administrationskostnaderna för denna uppgick till . Utfallet för . fl. komplementkostnader blev , vilket är lägre än beräknat. Det beror på att inleverans av överskott redovisas på inkomsttitel Överskott av . Kalkylmässiga inkomster minskade med (3,) jämfört med . Minskningen beror på en amortering från på enligt regeringsbeslut och den ovannämnda förändringen av redovisningen av överskott. Statliga pen- sionsavgifter ökade däremot med . Tabell 5.23 Kalkylmässiga inkomster Tabell 5.24 Statliga pensionsavgifter 1 Specificeras inte på inkomstundertitlar i statsbudgeten. 6000 Bidrag m.m. från EU Inkomsterna under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU omfattar bidrag från EG:s jord- bruksfond, fiskefond, regionalfond, socialfond, bidrag till transeuropeiska nätverk samt övriga bidrag från EG. Inkomsterna uppgick till och var därmed (3,) högre än beräknat i statsbudgeten. De redovisade inkomsterna borde varit högre eftersom i Gävle- borgs län inte bokfört erhållna bidrag från EG:s regionala utvecklingsfond och uppgående till detta belopp (se även kapitel 11 iakttagelser i årlig revision). Inkomsterna på inkomsttiteln 6412 Bidrag från perioden 20002006 blev högre än i statsbudgeten. Det beror främst på att dokumentationen av den svenska medfinansieringen försenades 2002, vilket medfört att rekvisition och betalning av bidragen från EU gjorts . Inkoms- terna på inkomsttiteln 6411 Bidrag från perioden 19951999 blev däremot lägre än i statsbudgeten. Inkomsterna på inkomsttiteln 6114 Export- bidrag blev lägre än statsbudgeten. Orsaken är dels att export- bidraget avskaffats på vissa produkter, dels att efterfrågan på exportbidrag minskat till följd av höga världsmarknadspriser. Exportbidrag skall täcka skillnaden mellan gemenskapens pris och världsmarknadspriset och därmed möjliggöra export till tredje land. Jämfört med 2002 blev bidragen från EU högre (29,). Inkomsterna på inkomsttiteln 6412 Bidrag från perioden 20002006 har ökat med . Det beror främst på att rekvisition av bidrag från EU försenades 2002, vilket medfört att bidragen betalats . Inkomsterna på inkomsttiteln 6115 Djurbidrag ökade med . De avser ersättning från för djurbidrag, som har betalat ut till jordbrukarna i förskott. höjdes förskottet för djurbidrag från , vilket medfört högre bidrag 2003. Tabell 5.25 Bidrag m.m. från EU Miljö-, struktur- och Övriga bidrag från EG Bidrag m.m. från EU Utgifterna på statsbudgeten är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår även posterna Minskning av anslagsbehållningar (endast vid budgetering), Kassamässig korrigering och Riks- gäldskontorets nettoutlåning på statsbudgetens utgiftssida. Som framgår av tabell 5.28 uppgick utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. till för . I den av ursprung- ligen antagna statsbudgeten anvisades . minskades anslagen i den ursprungliga budgeten med enligt beslut i tilläggsbudget. Utfallet blev därmed högre än totalt anvisade medel (statsbudget inklusive tilläggsbudget). Skillnaderna per utgiftsområde i förhållande till anvisade medel redovisas i tabell 5.28. En större förbrukning än totalt anvisade medel kan finansieras genom att myndigheterna utnyttjar ingående reservationer/anslagssparande eller an- slagskredit eller genom att regeringen beslutar om s.k. medgivet överskridande. Analys av skillnaden mellan utfall och beräknade utgifter enligt ursprunglig statsbudget I tabell 5.26 redovisas skillnaden mellan utfallet och de beräknade utgifterna i den ursprungliga statsbudgeten, som fastställdes av . Skillnaden delas upp i skillnad till följd av beslut, förändringar av makro- ekonomiska förutsättningar och övriga förkla- ringsfaktorer. De makroekonomiska förut- sättningarna redovisas i tabell 5.27. Tabell 5.26 Skillnaden mellan utfall och beräknade utgifter i statsbudgeten 2003 -11,5 -0,8 -11,3 -1,0 -12,3 -5,9 -8,3 -7,1 1) Inklusive Kassamässig korrigering Utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. blev lägre än beräknade belopp i den ursprungligen fastställda statsbudgeten. För- ändringar i de makroekonomiska förut- sättningarna medförde att utgifterna blev lägre än i statsbudgeten. Arbetslösheten blev högre än vad som beräknats i statsbudgeten, vilket medförde att utgifterna för arbetslöshetsersättning ökade med ca (se vidare avsnitt 5.3.6.13). Statsskuldsräntor m.m. blev lägre än beräknat till följd av lägre räntor m.m. (se vidare avsnitt 5.3.6.26). Statsbudgetens utgifter m.m. minskade med till följd av beslut. Ut- gifterna inom utgiftsområden exklusive Stats- skuldsräntor m.m. blev lägre till följd av beslut. Avgiften till Europeiska gemenskapen minskade med till följd av regeringsbeslut om tidigare- läggning till 2002 och senareläggning till 2004 av delar av avgiften (se även avsnitt 5.3.6.27). Vidare innehöll ekonomiska vårproposition besparingar och begränsningar av utgifterna på sammanlagt . Detta gällde bl.a. sjukförsäkringen och försvaret. (RGK:s) nettoutlåning in- klusive Kassamässig korrigering blev till följd av beslut högre än i stats- budgeten. Den kassamässiga korrigeringen blev högre och RGK:s netto- utlåning blev lägre till följd av beslut. Se vidare avsnitt 5.3.8 och 5.3.9. Till följd av andra orsaker ökade utgifterna med jämfört med ursprunglig statsbudget, varav hänförde sig till utgiftsområden exklusive Statsskulds- räntor m.m. En orsak till att utgifterna ökade jämfört med statsbudgeten var högre volymer än beräknat inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp (sjuk- penning och sjukersättning). Se vidare avsnitt 5.3.6.1 5.3.6.27. Tabell 5.27 Makroekonomiska förutsättningar för utgifterna BNP (volym) -0,9 KPI (årsgenomsnitt) -0,3 -0,3 -0,5 Öppen arbetslöshet, procent 6-mån ränta, procent -1,7 5-års ränta, procent -1,0 Tabell 5.28 Statsbudgetens utgifter m.m. 2003 UO 02 Samhällsekonomi och finans- UO 03 Skatt, tull och exekution UO 06 Försvar samt beredskap mot UO 08 Invandrare och flyktingar UO 09 Hälsovård, sjukvård och social UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer UO 16 Utbildning och universitetsforskning UO 17 Kultur, medier, trossamfund och UO 19 Regional utjämning och utveckling UO 20 Allmän miljö- och naturvård UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med UO 25 Allmänna bidrag till kommuner UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen varav: Överföring från AP-fonden Summa statsbudgetens utgifter m.m. 1 Med statsbudgeten avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av , exkl. tilläggsbudget. Utgifterna för de 27 utgiftsområdena blev lägre än i statsbudgeten. Det beror främst på att Statsskuldsräntor m.m. blev lägre än beräkning- en i statsbudgeten. I tilläggsbudget minskades anslaget Räntor på statsskulden med . Avgiften till Europeiska ge- menskapen blev, som nämnts ovan, lägre än beräkningen i statsbud- geten. För främst följande utgiftsområden ökade utgifterna i förhållande till statsbudgeten: Inom utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner ökade anslaget Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting med . Denna ökning motsvaras av en ökning av utjämningsavgiften på statsbudgetens in- komstsida. Utgifterna inom utgiftsområde Arbetsmarknad ökade med främst till följd av högre arbetslöshet. Utgifterna inom utgiftsområde Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp blev högre än beräkningen i statsbudgeten, vilket beror på ökade utgifter för sjukpenning och sjukersättning. I statsbudgeten var den kassamässiga korri- geringen . Skillnaden () beror främst på tidigare- läggning och senareläggning av delar av Avgiften till Europeiska gemenskapen. Enligt 8 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen besluta att medel på ett anvisat anslag inte skall användas, om detta är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekonomi- ska skäl. gjordes indragningar av anslags- medel uppgående till totalt . De tjugosju största indragningarna svarade för av totalbeloppet. I tabell 5.29 redovisas samtliga indragningar som är större än . Den största indragningen uppgick netto till och avsåg anslaget Avgif- ten till Europeiska gemenskapen. Tabell 5.29 Indragningar 2003 UO 2 01:3 Statliga tjänstepensioner m.m. UO 5 5:3 Bidrag till vissa internationella organisationer UO 6 06:1 Förbandsverksamhet, beredskap och UO 6 06:2 Materiel, anläggningar samt forskning och UO 6 06:5 Civilt försvar UO 8 12:3 Migrationspolitiska åtgärder UO 9 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning UO 10 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. UO 10 19:4 Arbetsskadeersättningar UO 11 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna UO 13 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och UO 13 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga UO 13 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade UO 13 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning UO 15 25:2 Studiemedel m.m. UO 15 25:3 Studiemedelsräntor m.m. UO 15 25:5 Vuxenstudiestöd m.m. UO 16 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning UO 18 21:1 Bostadsbidrag UO 18 31:2 Räntebidrag m.m. UO 19 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder UO 19 33:2 Landsbygdslån UO 21 35:7 Introduktion av ny energiteknik UO 22 36:6 Från EG-budgeten finansierade stöd till UO 23 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. UO 2343:6 Intervention och exportbidrag för UO 27 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen Med bemyndigande får regeringen besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas (6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten). Regeringen har beslutat om de medgivna överskridanden som framgår av följande tabell. Tabell 5.30 Medgivna överskridanden UO 8 12:2 Mottagande av asylsökande UO26 92:1 Räntor av statsskulden provisionskostnader i samband med upplåning I statsbudget och tilläggsbudget anvisades under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. anslaget 92:1 Räntor på statsskulden . Utfallet blev , vilket är högre än vad som budgeterades. Det direkt till anslaget kopplade bemyndigande, som givit regeringen, har därmed utnyttjats. Detta bemyndigande innebär att regeringen har rätt att besluta att anslaget får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalnings- åtaganden. Regeringen har även medgivit överskridande av anslaget 92:3 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning och anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande (utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar). delas statsbudgetens utgifter in i politikområden. Antalet är 48 , då politikområde 48 Allmänna bidrag till kommuner tillkom. Syftet med indelningen är att möjliggöra en bättre koppling mellan mål, kostnader och resultat. Erfarenheterna har visat att det har varit svårt att koppla samman mål, kostnader och resultat på utgifts- områdesnivån. verksamheter som i sin helhet ryms inom ett utgiftsområde. Ett politikområde kan även omfatta en begränsad del av verksamheten som bedrivs inom ett annat utgiftsområde. Det finns även politikområden som berör flera utgifts- områden, s.k. sektorövergripande politikom- råden. Inom utgiftsområde 1 och 2 återfinns anslag och verksamheter för vilka regeringen inte fastställer mål, t.ex. anslagen till ledamöter och ombudsmän samt . Dessa omfattas inte av politikområdes- indelningen. Områdena Statsskuldsräntor m.m. (utgiftsområde 26) och Avgiften till Europeiska gemenskapen (utgiftsområde 27) utgörs inte direkt av statlig verksamhet, utan kan ses som medel för att uppnå verksamhet inom övriga utgiftsområden. Dessa omfattas inte heller av politikområdesindelningen. I tabell 5.31 redo- visas dessa under rubriken som inte ingår i något politikområde. Politikområde 19 Ersättning vid arbetsoför- måga hade de största utgifterna (). Anslagen med de största utgifterna inom detta politikområde var 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. () och 19:2 Aktivitets-och sjuk- ersättningar (). tillkom politikområde 48 Allmänna bidrag till kommuner (utgiftsområde 25), vars utgifter uppgick till . Det minsta politikområdet är 47 Minoritets- politik. Utgifterna uppgick till . Det består av ett enda anslag 47:1 Åt- gärder för nationella minoriteter inom utgiftsom- råde 8 Invandrare och flyktingar. I tabellen jämförs utfallet med anvisat i stats- budgeten och totalt anvisat (statsbudget inkl. tilläggsbudget). Skillnaderna kommenteras under respektive utgiftsområde i avsnitt 5.3.6.1- 5.3.6.27. Där redovisas utfallet per utgiftsområde med uppdelning på politikområde (se även bilaga 5). Tabell 5.31 Statsbudgetens utgifter fördelade på politikområden PO 01 Effektiv statsförvaltning PO 02 Finansiella system och tillsyn PO 03 Skatt, tull och exekution PO 05 Utrikes- och säkerhetspolitik PO 07 Skydd mot olyckor PO 08 Internationellt utvecklingssamarbete PO 09 Samarbete med PO 13 Hälso- och sjukvårdspolitik PO 19 Ersättning vid arbetsoförmåga PO 20 Ekonomisk äldrepolitik PO 21 Ekonomisk familjepolitik PO 32 Regional samhällsorganisation PO 37 IT, tele och post PO 39 Utrikeshandel, export- och Fortsättning på Tabell 5.31 Statsbudgetens utgifter fördelade på politikområden Allmänna bidrag till kommuner 90 Anslag som inte ingår i något politikområde 93 Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa statsbudgetens utgifter m.m. 5.3.5Realekonomisk fördelning av utgifter inom statsbudgetens utgiftsområden Vid analys av och information om statsbud- getens storlek och påverkan på samhälls- ekonomin fördelas utgifterna även på ett annat sätt än efter utgiftsområden, politikområden eller anslag. En sådan fördelning, efter typ av utgift, är den realekonomiska fördelningen, som baseras på nationalräkenskapernas definitioner. För att skapa jämförbarhet med andra länder upprättas nationalräkenskaperna enligt inter- nationella principer och riktlinjer, som har utarbetats av bl.a. EU. Den realekonomiska fördelning av utgifterna som redovisas nedan är: Transfereringar, konsumtion, investeringar samt räntor och finansiella transaktioner. De olika realekono- miska kategorierna presenteras överskådligt och de viktigaste delarna i statsbudgeten under respektive kategori kommenteras. I tabell 5.32 visas den realekonomiska fördelningen av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden. Vidare framgår den procentuella förändringen . Tabell 5.33 visar realekonomisk fördelning av utgifterna för respektive utgiftsområde. Tabell 5.32 Realekonomisk fördelning av statsbudgeten -1,1 -21,1 -16,6 -6,7 -10,3 -2,5 Fortsättning på Tabell 5.32 Realekonomisk fördelning av statsbudgeten -4,3 -33,8 -37,5 -3,0 Diagram 5.4 Procentuell fördelning av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden , realekonomiskt fördelade Med transfereringar menas inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. Som transfereringar räknas även bidrag till EU-budgeten samt internationellt bistånd. Syftet med transfereringar är att omfördela inkomster mellan olika grupper i samhället, mellan olika regioner i landet eller till inter- nationell verksamhet. Transfereringar kan också avse omfördelningar för individen över tiden. utgjorde transfereringar av utgifterna inom statsbudgetens utgifts- områden. Diagram 5.5 visar transfereringarna per mottagargrupp 2003. Diagram 5.5 Statsbudgetens transfereringar per mottagargrupp 2003 Hushållen erhöll av de totala trans- fereringarna.