prop · GS031 · 2004-09-20 00:00:00 — Tjänstepensioner och privat pensionssparande är skattesubventionerade. Subventionen består främst av en lägre beskattning av avkast- ningen på pensionskapitalet. En subvention kan också uppkomma genom att beskattningen av arbetsinkomsterna skjuts upp till pensioneringen och, särskilt när det gäller individer med inkomster över det s.k. förmånstaket, genom att särskild löneskatt betalas på pensionskostnader i stället för socialavgifter och allmän löneavgift. Utredaren skall utvärdera den skattemässiga subventionens effekter på sparande och arbets- utbud, framför allt arbetsutbudet bland äldre personer. Utredaren skall även utvärdera de skattemässiga effekterna av en inre marknad och en ökad rörlighet inom EU på pensionsområdet. Utifrån resultatet av utvärderingarna skall utredaren lämna förslag på lösningar och i övrigt anpassa den skattemässiga regleringen så att arbetsutbud och tillväxt gynnas och risken att skattebasen urholkas minimeras. Uppdraget skall redovisas . På pensionsbeskattningsområdet har också förslag lämnats i en departementspromemoria, Beskattning av livförsäkringar och EG-rätten (Ds 2003:65), som har remitterats. Regeringen avser att redovisa sin bedömning av förslagen i promemorian och den EG-rättsliga utvecklingen på området. som bestämmer hur löner till anställda på visst sätt får medräknas i underlaget för beräkning av kapitalbeskattad utdelning och kapitalvinst. Ett tredje alternativ är en förändring av reglerna för kapitalvinstbeskattning och ett fjärde den s.k. BEK-modellen. I den efterföljande diskussionen, bl.a. i anslut- ning till tillväxtsamtalen, har ytterligare alternativ aktualiserats. Ett sådant gäller införan- de av regler där ägare till kvalificerade andelar under vissa förutsättningar (vid en viss storlek på antalet anställda och företagsledarens/ägarens egna löneuttag) inte skulle omfattas av 3:12-re- glerna. Ett annat alternativ har gällt möjligheten att utvidga den s.k. takregeln. Denna regel begränsar den del av kapitalvinster som skall tjänstebeskattas. Utvidgningen skulle inne- bära att även andra tjänstebeskattade inkomster från företaget skulle beaktas. I sammanhanget kan erinras om att man i 3:12-utredningens betänkande Beskattning av småföretagare (2002:52) föreslog en scha- blonregel för de mindre företagen. Ett av de möjliga reformalternativ som pekades ut i budgetpropositionen 2004 var den 8.3.4Det fortsatta arbetet med 3:12 av 3:12-utredningen föreslagna BEK-modellen. Regeringens bedömning: 3:12-reglerna bör förändras så att de blir mer gynnsamma för företagen. Skälen för regeringens bedömning: I budgetpropositionen redovisade regeringen sin bedömning av det fortsatta arbetet med 3:12reglerna. I denna proposition aviserade också regeringen ett första steg i reformeringen av reglerna genom en höjning av riskpremien i den s.k. klyvningsräntan från . I en proposition lämnades också ett sådant förslag och har beslutat i enlighet med förslaget (prop. 2003/04:17, bet. 2003/04:SkU9, rskr. 2003/04:117, SFS 2003:1200). För det fortsatta arbetet aviserade regeringen i budgetpropositionen olika alternativa skattelätt- nader som tillsammans med den redan genom- förda åtgärden skulle ge en varaktig skattesänk- ning på . Ett alternativ är en ytterligare höjning av klyvningsräntan. Ett andra alternativ är en justering av den lönesummeregel Enligt gällande rätt används i princip före- tagarens egna anskaffningskostnader för aktierna som underlag för att beräkna hur stor del av en utdelning, och indirekt även den del av framtida kapitalvinster, som skall kapitalinkomstbeskat- tas. BEK-modellen innebär att i underlaget skall också ingå en viss del av företagets beskattade kapital. Modellen har sina förespråkare men kan också kritiseras. En utvidgning av detta slag skulle bidra till att sänka skattebelastningen på investeringar som finansieras med kvarhållna vinstmedel. skulle det innebära en förmånsbehandling av investeringar i 3:12-före- tag i förhållande till vad som gäller för andra aktiebolag och också innebära ökade möjligheter till omvandling av arbetsinkomster till lägre beskattade kapitalinkomster. De begränsningar av den fulla BEK-modellen som föreslogs av den s.k. 3:12utredningen i syfte att motverka omfattande skatteomvandling riskerar att inte bli stabila. Utredningen föreslog att ett införande av BEK-modellen skulle finansieras genom att kapitalvinster i sin helhet beskattas som tjänste- inkomst, inte som till . Detta skulle kunna medföra betydande skatteskärp- ningar i vissa fall. Nackdelarna med BEK-modellen får anses överväga fördelarna. Regeringen avvisar därför modellen. Bedömningen av BEK-modellen skall ses i relation till de alternativa åtgärder som redo- visades i budgetpropositionen 2004 men också till de senare aktualiserade alternativen. Särskilt de senare alternativen ger ett delvis nytt pers- pektiv på det fortsatta reformarbetet. Finans- ministern har därför förordnat en expertgrupp med uppgift att genomföra en fördjupad prövning av 3:12reglerna. I detta sammanhang är en utvidgning av takregeln och ett alternativ där under vissa förutsättningar 3:12reglerna inte skall tillämpas av särskilt intresse. Uppdraget skall redovisas senast vid utgången av . Regeringen avser att därefter återkomma med förslag som skall träda i kraft . Det fördjupade analysarbetet innebär inte att de i budgetpropositionen 2004 utpekade alterna- tiven skulle vara inaktuella. I den fortsatta bered- ningen kommer även övriga förslag, utöver de som har kommenterats, från 3:12-utredningens betänkande Beskattning av småföretagare (2002:52) att beaktas. 8.3.5Ändrade regler för periodiseringsfonderna Regeringens bedömning: Vinstmedel som juridiska personer avsatt i periodiseringsfonds- systemet räntebeläggs. En räntebeläggning innebär att en schablonintäkt beräknas på de avsatta vinstmedlen. Schablonintäkten skall sedan tas upp vid inkomstbeskattningen. Åtgärden skall träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Eftersom de tidigare föreslagna lättnaderna beträffande arvs-, gåvo- och förmögenhetsskatterna till inte oväsentlig del kommer företagssektorn till godo genom att ägarkollektivet gynnas är det rimligt att förändringarna finansieringsmässigt balan- seras genom vissa förändringar av beskattnings- reglerna för företag. Förändringarna bör ske på ett sådant sätt att de goda förutsättningarna för att göra investeringar i i största möjliga utsträckning bevaras och även utan att försämra företagens internationella konkurrenskraft. detta sammanhang bör utvecklingen mot lägre bolagsskattesatser i vår omvärld särskilt beaktas. De nya medlemsstaterna i EU har alla låga skattesatser, . Att i ett sådant läge höja bolagsskattesatsen ger ingen positiv signal till företag som överväger etablering och/eller fortsatt expansion i . Istället bör finansieringen av de skattesänkningarna som kommer ägarkollektivet tillgodo prövas inom ramen för de generösa vinstreserveringsmöjlig- heter som företagen har i periodiseringsfondsys- temet. En förändring av periodiseringsfondssystemet kan uppnås antingen genom ändringar i det befintliga regelsystemet som t.ex. att den maxi- mala avsättningsmöjligheten minskas (25 pro- cent för juridiska personer, för egenföretagare) eller genom en räntebeläggning av periodiseringsfondavsättningarna. Åtgärderna skiljer sig åt i ekonomiskt avseende genom att en sänkt avsättningsprocent minskar såväl periodi- seringsfondssystemets resultatutjämningsegen- skaper (bl.a. indirekt kvittning av förluster mot historiska vinster) som dess sänkande effekt på skatten på egenfinansierade investeringar medan en räntebeläggning i allt väsentligt bara har den senare effekten. En fördel med räntebeläggningsmetoden är därför att möjligheten att utjämna företagets resultat mellan olika beskattningsår i allt väsent- ligt behålls intakt. Mot en generell tillämpning av räntebeläggningsmetoden talar emellertid att det komplicerar reglerna särskilt för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag som är fysiska personer. Detta står i strid med regeringens ambitioner att förenkla för dessa företag. Denna konflikt undviks om dessa före- tag inte omfattas av ändringen. En sådan lösning leder visserligen till en marginellt ökad oenhet- lighet i skattereglerna mellan juridiska personer och övriga företagsformer. Detta måste vägas mot målet om enkla regler för dessa närings- idkare. Regeringen bedömer att förenklings- aspekten väger tyngre i denna fråga. som i inkomstskattesammanhang anses som juridiska personer bör därför omfattas av ett system med räntebeläggning av periodiserings- fonderna. Ett sådant system kräver dock ytterligare beredning. kommer i sam- band med att denna proposition överlämnas till att presentera ett förslag med denna innebörd. Arbetet bedrivs med inriktning att ett lagförslag skall kunna lämnas för att träda i kraft och tilläm- pas första gången på beskattningsår som påbör- jas efter ikraftträdandet. 8.4.1Grön skatteväxling och andra miljö- och energipolitiska styrmedel I budgetpropositionen presenterade regeringen en strategi för grön skatteväxling. Det samlade utrymmet för skatteväxling är . har en skatteväxling om drygt 10 miljar- der kronor genomförts. föreslås i denna proposition en skatteväxling på 3,4 miljar- der kronor. De energi- och miljöskattehöjningar som genomförts tidigare, inom ramen för den gröna skatteväxlingen, har haft sin tyngdpunkt på höjda skatter på el och uppvärmningsbränslen. Det övergripande syftet med skatteväxlingen är att bidra till att de av fastställda miljö- målen nås. Detta förutsätter att åtgärder riktas mot flera sektorer. Transportsektorn om-fattas inte av det system för handel med utsläppsrätter, som införs . Bland de sektorer som står utanför handelssystemet beräknas transportsektorn svara för större delen av utsläppsökningarna i frånvaro av ytterligare åtgärder. Regeringen anser därför att tyngdpunkten i den gröna skatteväxlingen bör läggas på höjda skatter för transport- sektorn och föreslår höjningar av såväl fordons- skatten som energiskatten på bensin och diesel- olja. Därutöver föreslås en höjning av energi- skatten på el som förbrukas av hushåll och servicenäringar. För dieselolja, som används i arbetsmaskiner i jord- och skogsbruket, föreslås dock en nedsättning av skatten i syfte att skapa likvärdiga konkurrensförutsättningar för det svenska jord- och skogsbruket jämfört med övriga EU. Den samlade budgeteffekten av dessa åtgärder 2005 framgår av tabell 8.6. Tabell 8.6 Höjda energi- och miljöskatter inom ramen för grön skatteväxling 2005. Periodiserad nettoeffekt för offentlig sektor i miljarder kronor Höjd energiskatt på bensin /l Höjd energiskatt på dieselolja /l Höjd energiskatt på el hushåll och service /kWh Höjd fordonsskatt på personbilar Höjd fordonsskatt på lätta lastbilar och lätta bussar Sänkt koldioxidskatt på dieselolja i jord- och skogsbruk /l -0,52 För att ytterligare öka miljöstyrningen i fordonsbeskattningen bör en miljöinriktad for- donsskatteomläggning för lätta fordon genom- föras enligt det förslag som presenterats av Väg- trafikskatteutredningen (SOU 2004:63). Regeringen avser att driva arbetet med en sådan fordonsskatteomläggning så att nya regler skall kunna träda i kraft . Som uttalades i förra årets budgetproposition driver regeringen ett arbete med en reformering av energiskattesystemet. Arbetet bedrivs i en arbetsgrupp inom . Regeringen följer även utvecklingen av alternativa styrmedel på energiområdet. avses ett program för energief- fektivisering att införas (prop. 2003/04:170). Programmet omfattar energiintensiva industrif- öretag som använder el i tillverkningsprocessen. Ett deltagande i programmet innebär att före- tagen åtar sig att genomföra åtgärder som leder till en effektivare elanvändning i utbyte mot att de medges befrielse från energiskatten på el. För de företag som omfattas av programmet ersätts därmed energiskatten på el av ett alternativt styr- medel. Ett system för handel med utsläppsrätter införs inom EU . Systemet omfattar utsläpp av koldioxid från förbrännings- anläggningar inom industrin, kraft- och värme- verk och anläggningar som producerar och bear- betar järn, stål, glas, glasfiber, cement och kera- mik, papper och pappersmassa samt oljeraf- finaderier. Regeringen avser att följa utvecklingen av handelssystemet. Den arbetsgrupp som inom arbetar med en reforme- ring av energiskattesystemet skall även se över möjligheterna att justera koldioxidskatten så att kostnaden för utsläppsrätterna beaktas. Förut- sättningarna för framtida investeringar i hög- effektiv kraftvärmeproduktion skall särskilt beaktas i syfte att säkerställa en tillräcklig om- fattning av svensk elproduktion. Regeringen avser att komma med ett samlat ställningstagande till koldioxidskattens framtida utformning i den handlande sektorn ekonomiska vårproposition. Ett system för handel med elcertifikat infördes i . Elcertifikat är en ny form av marknadsbaserade styrmedel som syftar till att främja förnybar elproduktion. Systemet innebär att producenter av förnybar el tilldelas certifikat som elanvändarna åläggs en skyldighet att inneha ett antal certifikat i förhållande till sin elanvändning, en s.k. kvotplikt. Liksom de miljörelaterade skatterna skapar de nya styrmedlen ekonomiska drivkrafter för införande av miljövänlig och resurssnål livsstil och teknik. Från miljösynpunkt och ekonomisk synpunkt är dessa styrmedel jämförbara, men beroende på bl.a. miljöproblemets natur kan det ena instrumentet vara att föredra framför det andra. Inom varje område bör det dock i många fall räcka med att ett instrument tillämpas för att nå ett och samma miljömål. Införandet av alternativa styrmedel bör därför samordnas med energibeskattningen. 8.4.1.1 Höjda energiskatter på drivmedel Regeringens förslag: Energiskatten på bensin höjs med per liter och på dieselolja med per liter. För alla bränslen, inklusive drivmedlen, tillkommer även höjningar på grund av den årliga indexuppräkningen av skattesatserna. De sär- skilda avgifter som tas ut vid överträdelse av användningsförbudet för märkt olja höjs. Ändringarna träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: Som ett ytterligare steg i den gröna skatteväxlingens ökade miljörelatering av skattesystemet, bör skatten på bensin höjas med per liter och skatten på dieselolja höjas med per liter (per m3). Höjningarna bör vara lika stora oavsett inplacering i miljöklass. I avsnitt 8.4.2 föreslås dock att skatten på dieselolja som används i jordbruk, skogsbruk och vattenbruk i stället sänks med ca per liter års nivå. I avsnitt 8.4.1.5 redovisas tillkommande skat- tehöjningar som sker på grund av den årliga indexuppräkningen av skattesatserna. Skattesats- ändringarna för de vanligaste bränslena till följd av regeringens förslag, inklusive indexering, framgår av tabellerna 8.7 och 8.8. Enligt EG-rätten är medlemsstaterna skyldiga att säkerställa att märkt olja inte kan användas för förbränning i motorn på fordon avsedda för vägtrafik och att fastställa sanktioner som skall tillämpas vid överträdelse av detta förbud (artikel 3 i rådets direktiv /60/EG av om märkning för beskattningsändamål av dieselbrännolja och fotogen, det s.k. märknings- direktivet EGT L 291, 6.12.1995 s. 46). Enligt märkningsdirektivet skall sanktionerna vara effektiva, stå i rimlig proportion till överträdel- sen och verka avskräckande. Med hänsyn till de ökade skatteskillnader mellan märkt och omärkt olja som uppkommer till följd av förslaget anser regeringen att det är rimligt att höja nivåerna för de särskilda avgifter som tas ut vid överträdelse av användningsförbudet för märkt olja. Nivåerna bör återställas till de nivåer som gällde . Förslaget föranleder ändringar i 2 kap. 1 och 10 §§ samt 10 kap. 5 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.10. 8.4.1.2Höjd fordonsskatt på personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar Regeringens förslag: Fordonsskatten för bensindrivna personbilar höjs . Fordonsskatten för dieseldrivna personbilar höjs . Fordonsskatten för lätta bussar och lätta lastbilar höjs . Höjningarna träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: Någon generell höjning av fordonsskatten för personbilar har inte skett . Det innebär att den reala skattebelastningen har minskat. Som ett steg i den gröna skatteväxlingens ökade miljörelatering av skattesystemet föreslår regeringen en genom- snittlig höjning av fordonsskatten med 23 pro- cent för bensindrivna personbilar (inklusive övriga personbilar som inte kan drivas med dieselolja) och för dieseldrivna person- För ett normalhushåll kommer den större höjningen av skatten på dieselolja att kompen- seras genom en mindre höjning av fordons- skatten på dieselbilar. Nuvarande nivå på fordonsskatten för lätta bussar och lätta lastbilar är betydligt lägre än jämförbara viktklasser för främst dieseldrivna personbilar. Den stora skatteskillnaden leder till en omfattande skattebetingad ombyggnad från personbil till lätt lastbil med merkostnader för myndigheter och mindre skatteintäkter som följd. Även av miljöskäl är det olämpligt att skatten på lätta bussar och lätta lastbilar är lägre än skatten på personbilar. Regeringen anser där- för att fordonsskatten på lätta bussar och lätta lastbilar bör likställas med fordonsskatten på personbilar. Som ett första steg föreslås en genomsnittlig höjning av fordonsskatten på lätta bussar och lätta lastbilar . Förslaget föranleder ändringar i bilaga 1 till fordonsskattelagen (1988:327). Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.5. Regeringens bedömning: För att öka miljöstyrningen i fordonsbeskattningen bör en koldioxidbaserad fordonsskatt för lätta fordon införas. Bakgrunden till regeringens bedömning: överlämnade sitt slutbetänkande Skatt på väg (SOU 2004:63) till regeringen. Fi2002/2563). miljöstyrningen för lätta fordon (personbilar samt lastbilar och bussar med en totalvikt av högst ) läggs fordonsskatten om till att vara baserad på koldioxidutsläpp i stället för på vikt och typ av drivmedel. Fordonsskatten differentieras efter respektive fordons utsläpp av koldioxid per kilometer. Dieseldrivna fordon som omfattas av den koldioxidbaserade fordons- skatten får ett tillägg på fordonsskatten, efter- som utsläppskraven är något lägre för diesel- drivna fordon än för bensindrivna fordon och skatten på dieselolja är lägre än på bensin. Lätta bussar och lätta lastbilar bedöms kunna inkluderas i den koldioxidbaserade fordonsskat- temodellen fr. o .m. Skälen för regeringens bedömning: För att öka miljöstyrningen bör fordonsskatten för lätta fordon vara baserad på koldioxidutsläpp. Den nya fordonsskatten bör inledningsvis gälla en- bart för personbilar av modellår eller senare samt för personbilar som uppfyller minst miljö- klass 2005, miljöklass El eller miljöklass Hybrid. Förutom personbilar skall även andra lätta fordon omfattas av den nya koldioxid- baserade fordonsskatten. Regeringen planerar att driva det forsatta arbetet med målet att ett nytt regelverk skall kunna träda i kraft . Inom ramen för detta arbete ingår en fortsatt bered- ning av övriga förslag från Vägtrafikskatteutred- ningen. 8.4.1.4 Höjd energiskatt på el Regeringens förslag: Energiskatten på el som förbrukas i hushålls- och servicesektorerna höjs med per kWh. Höjningen träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: Strategin för grön skatteväxling syftar till ökad miljörelatering av skattesystemet. Energiskatten på el bidrar till ett mer effektivt utnyttjande av el. Som en del i skatteväxlingen bör energiskatten på el därför höjas med per kWh. Höjningen omfattar inte el som förbrukas inom tillverkningsindu- strin samt inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna. Skattehöjningarna före- slås träda i kraft . Förslaget innebär att skillnaden i beskattning mellan el som förbrukas inom tillverknings- industrin och övriga delar av näringslivet ökar. Detta kan anses som ett ökat stöd till förmån för tillverkningsindustrin. Förslaget kan därför inte genomföras förrän kommissionen har prövat dess förenlighet med om statsstöd. Regeringen planerar att lämna en an- sökan om godkännande till kommissionen och bedömer att ett ställningstagande till förslaget kan fås i sådan tid, att kan beakta det vid sin behandling av denna budgetproposition. Årets uppräkning av skattesatserna på energi- området efter prisutvecklingen (indexering) behandlas i avsnitt 8.4.1.5 och i tabellerna 8.7 och 8.8 redovisas de sammanlagda ändringarna i beskattningen av el som föreslås i budgetpropo- sitionen. Förslaget föranleder ändringar 11 kap. 3 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Ett lag- förslag i ärendet finns i avsnitt 3.10. 8.4.1.5Skattesatsuppräkning efter prisutvecklingen (indexering) Regeringens förslag: Höjningar sker av samtliga energi- och koldioxidskattesatser motsvarande förändringarna i konsumentprisindex juni 2003juni 2004. Höjningarna trä- der i kraft . Skälen för regeringens förslag: sker en automatisk indexuppräkning av skatterna på energiområdet. , senast , skall regeringen beräkna det kommande kalenderårets energi- och koldioxidskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. Förändringen av skattesatserna baseras på förändringen i konsu- mentprisindex mellan juni månad före bes- kattningsåret och juni månad året före beskatt- ningsåret. Vid beräkningen av de nya skattesatser som blir följden av regeringens förslag till fort- satt grön skatteväxling har hänsyn tagits till den indexuppräkning som skall ske för . För perioden juni 2003juni 2004 har index höjts . Av förenklings- skäl görs i budgetpropositionen denna index- uppräkning för samtliga energi- och koldioxid- skattesatser, dvs. inte enbart för de skattesatser som berörs av den gröna skatteväxlingen. Indexuppräkningen av skattesatserna på el medför en ytterligare höjning med per kWh med undantag för skattesatsen per kWh. Totalt föreslås alltså i budgetpropositionen att energiskatten på el höjs med per kWh. Den allmänna skattenivån för hus- hållen och servicesektorerna kommer efter höj- ningen att uppgå till per kWh i vissa kommuner i norra samt till per kWh för övriga delar av landet. skattesatsen för el som förbrukas för el-, gas-, värme- eller vattenförsörjning höjs till per kWh. Skattesatsen för el som förbrukas i industrin, jordbruket, skogsbruket och vatten- bruket blir oförändrat per kWh p.g.a. avrundningsreglerna. Exempel på de samman- lagda föreslagna skatteförändringarna för de vanligaste drivmedlen i miljöklass 1 och eld- ningsolja samt för el presenteras i tabell 8.7. Förslaget föranleder ändringar i 2 kap. 1 och 10 §§ samt 11 kap. 3 § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.10. Tabell 8.7 Skattehöjningar inklusive indexuppräkning för vissa bränslen och el för Bensin, kr/liter Dieselolja, kr/m3 En jämförelse mellan dagens skattesatser och de nya nivåerna redovisas i tabell 8.8. Jämförelsen avser bensin och dieselolja, båda miljöklass 1, som är de kvaliteter som finns på bensinsta- tionerna. Den totala punktskattesatsen omfattar både energiskatt och, i förekommande fall, kol- dioxidskatt. Tabell 8.8 Nuvarande och föreslagna skattesatser på vissa bränslen och el Bensin, kr/liter Dieselolja, kr/m3 Eldningsolja, kr/m3 El, öre/kWh El, norra öre/kWh 8.4.2Nedsättning av skatten på dieselolja som används i jordbruket, skogsbruket och vattenbruket Regeringens förslag: Nedsättning medges av koldioxidskatten på dieselolja som används i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet. Ändringen träder i kraft . Skälen för regeringens förslag: I regeringens skrivelse, Genomförande av EU:s jordbruks- politik i , anför regeringen att skatten på dieselolja som används i jordbrukets arbets- maskiner bör sänkas (skr. 2003/04:137). Från jordbruksorganisationerna har länge framförts att den skatt som belastar dieselolja som används i arbetsmaskiner inom jordbruket i flertalet konkurrentländer är nedsatt till låga nivåer. I finns ingen skattenedsättning för sådan användning.