prop · GR031d23 · 2004-01-01 00:00:00 — skall ge underlag för att bedöma var det finns större sammanhängande skogsområden i Norrlandslänen samt i och som är lämpliga för naturreservat. Syftet med är att kartlägga vilka skogstyper som finns representerade inom nationalparkerna och naturreservaten samt inom Natura 2000- objekten. Tillsammans med har verket genomfört två regionala konferenser med länsstyrelserna och skogsvårdsstyrelserna om strategier och samarbete som rör miljökvalitetsmålet Levande skogar, delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark. redovisade regeringens uppdrag om utvidgat biotopskydd. I redovisningen (rapport 5262) anges vilka ytterligare vattenanknutna biotoper i sött, salt och brackvatten som kan omfattas av biotopskydd. Redovisningen remissbehandlas till . Verket har vidare redovisat uppdrag angående översyn av artskyddsförordningen, vilket remissbehandlas till . har redovisat uppdrag om lokalt och regionalt arbete med regleringen av färdsel med fordon i terrängen i de svenska fjällen. Verkets förslag bereds inom . Av årets kalkningsmedel fördelades mest till , , följt av , och . Totalt kalkas nästan 7 500 av landets ca 17 000 försurade sjöar eller av de försurade sjöarnas totala yta. rinnande vatten har kalkats. differentierade pH-mål som föreskrevs för större miljöhänsyn börjar tillämpas 2003. Den nya rovdjurspolitiken innebär att flera beslut, däribland beslut om skyddsjakt på enstaka björnar och lodjur, delegeras till länsstyrelserna, som också har ansvaret för inventeringen av rovdjur. har tagit beslut om nya föreskrifter för inventering av rovdjur och för viltskadeersättning. har Rådet för rovdjursfrågor haft sina första möten. Rådet utgör ett forum som kan bidra till att minska konflikterna om rovdjur och öka rovdjursförvaltningens kontakter med viktiga aktörer. har samtliga länsstyrelser med fasta stammar av rovdjur bildat regionala rovdjursgrupper. Natura 2000 är ett nätverk av värdefulla naturområden som skall bidra till att bevara den biologiska mångfalden i EU:s medlemsländer. Natura 2000-nätverket, som är det tydligaste uttrycket för art- och habitatdirektivets intentioner, syftar till att upprätthålla en gynnsam bevarandestatus hos naturtyper och arter för att bevara den biologiska mångfalden. Nätverket bidrar till att nå flera miljökvalitetsmål, såsom Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt Levande kust och skärgård, Myllrande våtmarker, Ett rikt odlingslandskap, Levande skogar och Storslagen fjällmiljö. Länsstyrelserna och har genomfört ytterligare åtgärder för att komplettera nätverket. För att säkerställa en god representation av naturtyper och arter i det svenska bidraget till nätverket i enlighet med art- och habitatdirektivet har regeringen justerat det svenska bidraget och föreslagit till att 518 nya områden skall ingå i nätverket. Ytterligare 42 områden har förklarats som särskilda skyddsområden enligt fågeldirektivet och ingår därmed i nätverket. Sammantaget har föreslagit 3 465 områden enligt art- och habitatdirektivet och anmält 445 områden enligt fågeldirektivet. Kommissionens utvärderingar och 2002 av det svenska bidraget till 2000 resulterade i att bör lämna förslag på ytterligare områden och kompletteringar senast . arbetar på regeringens uppdrag med att ta fram en plan för hur en nationell basinventering av de föreslagna Natura 2000-områdena och skyddade områden kan genomföras. En lägesredovisning har lämnats och uppdraget skall slutrapporteras . bedömer att inventeringsarbetet bör påbörjas . kommer det nationella genomförandet av Natura 2000- nätverket att fokusera på att ta fram bevarandeplaner för de enskilda Natura 2000- områdena. utvecklar metoder för länsstyrelsernas arbete. Avsikten är att varje område skall ha ett tydligt formulerat bevarandemål och att det skall finnas förslag på relevanta bevarandeåtgärder . Verket arbetar också med att ta fram vägledningar för länsstyrelsernas arbete med de totalt 257 arter och naturtyper som omfattas av art- och habitatdirektivet. har utvecklat den webbaserade informationen om den svenska delen av Natura 2000-nätverket så att det blir möjligt för såväl myndigheter som för den enskilde att informera sig om Natura 2000- områdena. Verket har även bedrivit ett aktivt informationsarbete, bl.a. genom att hålla seminarier och konferenser om art- och habitatdirektivet och konsekvenserna av Natura 2000-nätverket. Allmänna råd med tillhörande av nätverket har också tagits fram. Arbetet för att öka den lokala delaktigheten i samband med skydd och vård av värdefulla områden, både lokalt och internationellt, har vidareutvecklats av ansvariga myndigheter. Betydelsen av lokal delaktighet har också arbetats in i handböcker för naturreservat och Natura 2000. Att bevara goda förutsättningar för friluftslivet utgör en hörnsten i naturvårdspolitiken. Friluftspolitiken berör även andra utgifts- och politikområden, fram för allt utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, där statens stöd till friluftsorganisationer ligger. Som ett led i att stärka friluftspolitiken har regeringen sedan skrivelsen presenterades gett ett särskilt ansvar för friluftsfrågor samt inrättat ett särskilt Friluftsråd knutet till 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 En av rådets uppgifter är att fördela statsbidrag till de ideella friluftsorganisationerna. har i uppgift att återrapportera om hur verket och andra forskningsfinansiärer organiserar och finansierar forskning om friluftsliv. Friluftslivet har stor betydelse när det gäller möjligheterna att nå det nationella folkhälsomålet Ökad fysisk aktivitet. Naturvårdens uppgift är att se till att det finns tillräckligt kvalitativa och lämpligt belägna mark- och vattenområden tillgängliga för friluftsliv. I den särskilda satsningen på kommunala och lokala naturvårdsprojekt (se nedan) ges möjlighet till statsbidrag för projekt som bidrar till att såväl skydda mark och vatten för friluftsliv som att öka tillgänglighet, utveckla och förbättra förutsättningar för friluftsliv i olika områden. När det gäller områdesskyddet generellt bör områden för friluftsliv, speciellt i tätortsnära områden och i storstadsregionerna, väga tyngre i prioriteringarna än vad som varit fallet . Den sociala och rekreativa aspekten av naturvården behandlas i alla naturtypsrelaterade miljökvalitetsmål. Regeringen gav länsstyrelserna i , och län i uppdrag att i nära samarbete med berörda kommuner ta fram program för hur de mest värdefulla tätortsnära områdena för friluftsliv och naturvård kan ges ett varaktigt skydd och förvaltning. Programmen skall redovisas . lanserade en helt ny hemsida under . Satsning på lokal och naturvård En särskild satsning på kommunala och lokala naturvårdsprojekt föreslås som ett program med början 2004. Programmet aviserades i regeringens skrivelse En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173), som anger utgångspunkten för satsningen. Grundtanken med programmet är att stimulera lokal och naturvård till att genom bra naturvårdsprojekt bidra till att nå de naturvårdsanknutna miljökvalitets- och delmålen. Kommunerna har en viktig roll i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Ett uttalat syfte är att programsatsningen skall bidra till att skapa ett mer varaktigt engagemang för naturvård i fler kommuner. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Programsatsningen kan givetvis också komma i fråga inom ramen för storstadspolitiken. Friluftslivet och dess förutsättningar ingår som en viktig del av naturvården. Bra lokala projekt, lokal drivkraft och lokala perspektiv, tätortsnära natur och tillgänglighet bör lyftas fram som utgångspunkter. Att etablera projekt i partnerskap som engagerar olika berörda aktörer och att införliva jämställdhets- och integrationsaspekter är andra viktiga utgångspunkter. Programmet genomförs som ett statsbidrag till olika lokala och kommunala naturvårdsprojekt. Olika aktörer kan föreslå projektidéer som kanaliseras via en samordnad ansökan från kommunen. Länsstyrelserna skall pröva ansökningar och besluta om statsbidrag till de olika projekten. De bidragsberättigade delarna av projektet kan erhålla högst i statsbidrag, resten finansieras på annat sätt. Ett grundkrav är att varje projekt skall visa hur det förväntade resultatet kommer att bidra till att ett eller flera för naturvården och friluftslivet relevanta miljökvalitetsmål eller delmål uppnås. Det skall vara möjligt att ge bidrag till en rad olika slags åtgärder, såsom kunskapsuppbyggnad, att ta fram kommunala naturvårdsprogram, områdesskydd, vård och förvaltning av områden eller bestånd av arter, inklusive åtgärder som syftar till att främja friluftsliv och liknande nyttjande av naturområden. Även restaurering av områden eller bestånd av arter samt information och folkbildning är tänkbara bidragsberättigade åtgärder. Satsningen föreslås omfatta tre plus . Det innebär att statsbidrag utbetalas med början 2004 och att projekt som beviljats medel får på sig för genomförande och slutrapportering. har 2003 anvisat medel för lokala investeringsprogram (LIP). Det statliga stödet till lokala investeringsprogram har inneburit att kommunerna getts möjlighet att i samverkan med lokala företag och organisationer söka stöd till investeringar som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället. Kommunerna har sedan satsningen startades beviljats totalt i statsstöd till lokala investeringsprogram. Bidrag har beviljats till 211 investeringsprogram i 161 kommuner och två De omfattar 1 814 olika åtgärder av varierande omfattning. tillförs inga nya medel till det anslag som tidigare funnits uppfört på statsbudgeten för stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet. var sista ansökningsdag för LIP-bidrag. fattades de sista besluten om bidrag. Utbetalningar till beviljade projekt kommer dock att ske under ytterligare då programmen är fleråriga och den slutliga utbetalningen sker efter det att respektive program slutförts. Klimatfrågans växande betydelse har gett skäl till att fokusera de statliga bidragen på åtgärder som minskar utsläppen av växthusgaser. Stödet till de lokala investeringsprogrammen har därför ersatts med ett stöd till klimatinvesteringsprogram. Satsningen på lokala investeringsprogram kommer att ge en mängd nya kunskaper och erfarenheter. För att dessa skall kunna komma hela samhället till nytta och kunna ge positiva spridningseffekter krävs en grundlig utvärdering av programmen. En sådan utvärdering beräknas genomföras och färdigställas 2005. slöts ett avtal mellan och UCER) vid om att genomföra en förstudie inför utvärderingen av LIP. Denna förstudie redovisades . I studien föreslås sammanlagt 10 delstudier inom sju olika sektorsområden samt ett antal sektorsövergripande studier. De rekommendationer som ges i förstudien kommer i stora drag att följas. 8 delstudier har påbörjats. De rör följande områden: LIP och 7 kommuners miljöarbete Utvärdering av storskaliga system för kompostering och rötning av sorterat organiskt avfall Utvärdering av fjärrvärme- och närvärmeprojekt Utvärdering av LIP-finansierade vatten- och avloppsprojekt enskilda avlopp och lokala lösningar samt vassbäddar Utvärdering av distribution och användning av alternativa fordonsbränslen En jämförande studie av kommuner som fått respektive inte fått LIP-stöd Ett av kriterierna som legat till grund för valet av utvärderingsområden vad gäller de sektorsspecifika utvärderingarna, är att de är kopplade till klimatfrågor och att delstudierna därmed även kan ligga till grund för arbetet med klimatinvesteringsprogrammen och en kommande utvärdering av detta system. Andra kriterier som vägts in är andelen LIP-bidrag som har gått till respektive sektorsområde, vilka miljökvalitetsmål som berörs samt miljöpolitisk aktualitet. 3.5.2.2 Insatser utanför politikområdet Insatser beträffande miljöåtgärder inom de areella näringarna redovisas närmare under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Här ges en översiktlig redovisning av viktigare insatser. Stora insatser görs inom ramen för politikområdet Landsbygdspolitik. Genom miljö- och landsbygdsprogrammet lämnas ersättning till brukarna för att bevara värdefulla natur- och kulturmiljövärden i odlingslandskapet. Ersättningar ges bl.a. för att bibehålla ett öppet och varierat odlingslandskap, bevarande av betesmarker och slåtterängar, ekologisk produktion, åtgärder för minskat kväveläckage, bevarande av utrotningshotade husdjursraser, skötsel av våtmarker och småvatten samt miljövänlig odling av sockerbetor på och bruna bönor på . Ersättning lämnas också för restaurering av slåtterängar och betesmarker samt anläggning av våtmarker och småvatten. Ett nationellt stöd har också inrättats för upprättandet av växtodlingsplaner. I regeringens skrivelse Landsbygdspolitik resultatredovisning (skr. 2002/03:111) lämnas en fördjupad redogörelse för insatser inom politikområdet. Regeringen har utsett en särskild utredare med uppgift att genomföra en halvtidsutvärdering av miljö- och landsbygdsprogrammet. Statligt ekonomiskt stöd till skogsbruket är i princip begränsat till natur- och kulturmiljövårdsåtgärder som har en omfattning som går utöver de krav som ställs i skogsvårdslagstiftningen. Denna princip kännetecknar även de skogspolitiska åtgärder 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 som medfinansieras av EU inom ramen för strukturfondsprogrammet och miljö- och landsbygdsprogrammet, t.ex. den omfattande . Kommissionen har arbetat med ett förslag till ett utvidgat program för övervakning av skogen och skogsmarkens miljötillstånd. Programmet ger möjlighet till 50-procentig medfinansiering från EU. De statliga insatserna för skydd av värdefulla skogsmiljöer genom biotopskyddsområden och naturvårdsavtal har förstärkts avsevärt för att bidra till måluppfyllelsen av miljökvalitetsmålet Levande skogar. samverkar med gällande naturvårdsfrågor och insatser kring skogens natur- och kulturvärden. Även skogsägarnas egna insatser är viktiga för att nå målet. Frivilliga hänsynstaganden i form av särskilt anpassad skogsskötsel och frivilligt avsatta områden kompletteras av en alltmer utvecklad landskapsekologisk planering av skogslandskapet. presenterade och den andra samlade utvärderingen av hur skogspolitiken påverkar den biologiska mångfalden. Utvärderingen gäller perioden . I denna utvärdering ägnas mer utrymme än tidigare åt områdesskyddet och populationsutvecklingen för arter i skogen. har dessutom deltagit i utvärdering av skogspolitikens övriga effekter. Utvärderingen visar att miljöhänsynen i skogen ökat men att mycket fortfarande återstår att göra i miljöhänseende. Av den produktiva skogsmarksarealen är undantagen från skogsavverkning genom områdesskydd, naturvårdsavtal eller på frivillig väg. I ungefär hälften av avverkningarna har inga skyddszoner lämnats vid vattendragen för att främja den biologiska mångfalden. saknas tillräcklig mängd död ved i skogen. En kontroll av nyckelbiotoper påvisar att av biotoperna inte är inventerade, eller på annat sätt kända. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 3.5.3Verksamhetsområde 3 Kunskap och fördjupade översynen av miljökvalitetsmålen Målet för verksamhetsområdet är att genom forskning, uppföljning och analys ta fram den kunskap som behövs för att genomföra och förnya insatser för att nå miljökvalitetsmålen. 3.5.3.1 Insatser inom politikområdet En viktig del av uppföljningen av miljökvalitetsmålen är miljöövervakningen som ansvarar för. Programmet för miljöövervakning reviderades 2001 för att anpassas till miljökvalitetsmålen. Beslut om medel för miljöövervakning fattas av . anslag för forskning finansierar programforskning, samfinansierad forskning vid IVL samt vissa utredningar och konferenser. Från anslaget finansieras flera forskningsprogram, bl.a. forskning om naturvårdens mål, marin biodiversitet, reproduktion i en giftfri miljö, exponering, hälsoeffekter och riskbedömning för luftföroreningar, styrmedels effektivitet samt främmande arter i akvatisk miljö. Forskningsprogrammen är främst kopplade till miljökvalitetsmålen och miljömålsansvar samt till internationellt förhandlingsarbete. som fattar beslut om medel för forskningen, beslutar också om särskilda medel för viltforskning från viltvårdsfonden. I samband med utgivningen av öppnades den gemensamma miljömålsportalen . Portalen är en samlad ingång till information om samtliga miljökvalitetsmål. redovisade sitt uppdrag att ta fram ett förslag till ett nytt nationellt miljökvalitetsmål om biologisk mångfald. Arbetet har bedrivits i samråd med bl.a. och Artdatabanken. En hearing har också ägt rum med aktörer från en bred krets. En central del i det föreslagna sextonde miljökvalitetsmålet är behovet av ny och förbättrad kunskap för att nå målet med att stoppa förlusten av biologisk mångfald . Regeringen har för avsikt att behandla förslaget i samband med den har i två skrivelser redovisat uppdrag om att dels redovisa naturvårdens intressen på utsjöbankar, dels föreslå undersökningsprogram avseende vindkraftparkers effekter på naturmiljön i havsområden. Regeringen bedömer att ett inventeringsarbete bör genomföras i enlighet med den plan som också redovisats till . Inventeringen, som skall vara slutförd , skall redovisas till . har fått i uppdrag att se över hur efterlever konventionen om biologisk mångfald när det gäller dess artiklar om främmande arter, traditionell kunskap och miljökonsekvensbeskrivningar för effekterna på biologisk mångfald. Uppdraget, som skall redovisas , kommer att ge en nödvändig överblick och ökad möjlighet att vidta eventuella åtgärder för att leva upp till Konventionen om biologisk mångfald. Fyra av projekt, som delvis finansieras av , för att bevara skog har avslutats . Det gäller bevarande av skog i , där endast en mindre del av all skogsareal kan karaktäriseras som naturskog eller västlig taiga. Ett annat projekt gäller åtgärder för att bevara resterna av naturskogar i Bergslagen, där det mesta av de gamla skogarna försvann i samband med gruvverksamheten och framställningen av järn. Det tredje projektet handlar om att bevara värdefull barrskog i och . Det fjärde gäller lövskog i norra . avslutades ett Life-projekt med åtgärder för att rädda den hotade arten läderbagge. Den är ett av de mest skyddsvärda ryggradslösa djuren i . Mellan av den kända europeiska populationen finns i . Projektet har gått ut på att utveckla åtgärder för de 45 biotoper som hyser av den svenska populationen. Artdatabanken har, som ett led i arbetet med att kartlägga alla organismer i , initierat ett första steg mot nordiskt samarbete för att kartlägga och faunan i . Kunskapsuppbyggnad inom området biologiska förhållanden handlar främst om inventering och kartering av naturtyper, biotoper och arter, kunskap om miljötillståndet Inte minst inom det förstnämnda området finns det stora behov av ökade insatser. Inom ramen för arbetet vid olika myndigheter, universitet, högskolor och museer pågår en omfattande kunskapsuppbyggnad . Här kan nämnas olika delprogram inom miljöövervakningen, olika forskningsprojekt och forskningsprogram, svenska samordnat av ArtDatabanken, SLU:s Riksskogstaxering samt inventering av ängar och betesmarker. Vidare kommer genomförandet av ramdirektivet för vatten att medföra en betydande uppbyggnad av kunskaperna om landets vattenmiljöer. är kunskapsuppbyggnaden inom ovan nämnda område dels splittrad mellan många olika aktörer, dels finns stora luckor där kunskapsunderlaget behöver förbättras för att kostnadseffektiva åtgärder skall kunna utformas. Exempel är marin miljö, inventering och kartering av naturtyper och biotoper samt kunskap om bevarandestatus för olika naturtyper och arter. Det kan finnas ett behov av en mer samordnad kunskapsuppbyggnad när det gäller biologiska förhållanden med tanke på de åtaganden om att stoppa förlusten av biologisk mångfald till 2010 som och andra länder har gjort, såväl inom EU som vid världstoppmötet om hållbar utveckling i . Regeringen avser att återkomma i frågan. roll i miljöarbetet har ökat successivt och ger därmed värdefulla bidrag till uppföljningen av miljömålen. Detta görs bl.a. genom att man utvecklar datormodeller och databaser samt genom att man utför prognos- och utredningsarbete. Klimatmodelleringen vid är viktig för att öka förståelsen för hur en global klimatförändring kan komma att påverka och dess närområde. Verksamheten vid centrumet ger även värdefulla bidrag till uppbyggandet av kompetens kring klimatförändringar och internationella förhandlingar. 3.5.3.2 Insatser utanför politikområdet Flera forskningsfinansiärer bidrar med finansiering av forskning som ger underlag för arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och för att åstadkomma en hållbar utveckling. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), och Verket för innovationssystem () är viktiga statliga finansiärer. (Mistra) är en annan viktig finansiär. En närmare redogörelse för denna verksamhet finns under politikområde Forskningspolitik. har erhållit för viltforskning från viltvårdsfonden. har ett ramprogram med fem prioriterade forskningsområden fastställts för perioden 2007; adaptiv förvaltning, den mänskliga dimensionen i förvaltningen av viltet, de stora rovdjuren; bytesdjuren och människan, jaktens effekter beskattning, störning och etik samt föränderliga viltpopulationer. arbetar tillsammans med länsstyrelserna med en ängs- och betesmarksinventering i syfte att identifiera och sköta värdefulla ängs- och betesmarksmiljöer i enlighet med miljökvalitetsmålen. Ca 16 000 objekt är beskrivna efter den första inventeringssäsongen. Verket har också inlett ett arbete med att inventera samtliga fröförökade kulturväxter med värde för . har som ett fortlöpande uppdrag i samverkan med och att följa och utvärdera miljöeffekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken i linje med regeringens beslut . redovisade myndigheterna rapporten av EU:s jordbrukspolitik Rapport från projektet miljöeffekter 2001 (2002:2). lämnade sin årliga rapport om uppföljning av 15 miljökvalitetsmål. I årets rapport når vi delmålen? har följt upp de 69 delmålen. De flesta delmålen skall ha nåtts 2010 och anger därmed inriktningen för miljöarbetet och utgör också en konkretisering av miljökvalitetsmålen. har delat upp bedömningen av möjligheten att nå delmålen i tre kategorier, delmål som kommer att kunna nås utan att 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 ytterligare åtgärder vidtas, delmål som kan nås om ytterligare åtgärder vidtas och slutligen delmål som kan bli svåra att nå även om ytterligare åtgärder vidtas. Av rapporten framgår att alla miljökvalitetsmål och vissa delmål bedöms bli svåra att nå även om ytterligare åtgärder vidtas. För flertalet delmål är dock bedömningen att delmålen går att nå förutsatt att beslut om nya åtgärder eller förändrade styrmedel tas. Rapporten visar också på ett flertal områden där miljöarbetet varit framgångsrikt och där delmålen kommer att nås inom utsatt tidsram. bedömer att de svåraste miljökvalitetsmålen att nå inom tidsramen är Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ingen övergödning och Levande skogar. Regeringen delar bedömning att den pågående utvecklingen av de tre åtgärdsstrategier som har antagit (strategin för effektiv energianvändning och transporter, strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp samt strategin för hushållning av mark och vatten och bebyggd miljö) är en viktig åtgärd för att öka möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen. Genomförandet av klimatinvesteringsprogram och ökade markköp för biologisk mångfald 2005 och 2006 kräver en god framförhållning. och länsstyrelserna bör därför nu påbörja planeringen och förberedelsearbetet inför detta. Det regionala miljömålsarbetet är viktigt för att ge underlag för miljöarbetet i länen genom att det belyser vilka åtgärder som behöver vidtas för att miljökvalitetsmålen skall nås. Av länsstyrelsernas årsredovisningar och rapporter om miljömålsarbetet framgår att många län har kommit långt med arbetet att i bred dialog med andra aktörer i länet utveckla regionala miljömål.