prop · GR031d24 · 2004-01-01 00:00:00 — Insatser görs bl.a. vad gäller elanvändningen i byggnader och industri, ljuskällor av LEDtyp, användningen av dagsljus, samt energieffektiva vitvaror. Övriga insatser inom verksamhetsområdet Utöver verksamheten inom dessa sexton utvecklingsområden genomför även insatser kring energisystemstudier och för internationellt samarbete. Programmet för allmänna energisystemstudier (AES) omfattar frågeställningar inom energiområdet som kräver övergripande systemstudier eller studier av socioteknisk, ekonomisk eller samhällsvetenskaplig art. AES programmets roll är att beskriva interaktionen mellan människa, teknik, ekonomi och miljö. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Detta sker huvudsakligen genom främjande av tvärvetenskaplig forskning. AES-programmets särskilda roll är att tillhandahålla beslutsunderlag för en rationell energipolitik, utveckla kunskapen kring energimarknaders och energisystemets funktion och förändring, samt att utveckla energisystemkompetens inom såväl universitet och högskolor som förvaltning och näringsliv. driver även ett klimatpolitiskt forskningsprogram med inriktning på klimatrelaterad energisystemforskning samt aktuella frågor såsom framtida klimatåtaganden och implementeringen av Kyotoprotokollet. Målet är att utveckla kompetensen hos svenska forskargrupper på det klimatpolitiska området. Programmet innehåller även en bilateral del med forskningssamarbete med , och . Vidare disponerar regeringen vissa medel för bl.a. utvärdering av insatserna inom det energipolitiska programmet samt analys av styrmedel inom energipolitiken. disponerar medel inom det energipolitiska programmet för Natur- och teknikvetenskaplig grundforskning med energirelevans. Huvuddelen av stödet avser projektbidrag, men vissa bidrag har även givits till anställningar och till utrustning. insatser sker inom flera temaområden samt rörande miljöeffekter och systemfrågor. De största insatserna görs på områdena Bränslebaserade energisystem, Transporter, samt Elproduktion och kraftöverföring. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) disponerar medel inom det energipolitiska programmet för forsknings- och utvecklingsinsatser kring energi och bebyggelse. Forskningen avser frågor om omställning av det svenska energisystemet och sambanden mellan den byggda miljön och energisystemen. Insatserna är i stor utsträckning systeminriktade och fokuserade främst på energianvändningsaspekter. Dessa behandlas integrerade med andra byggnads- och bebyggelseaspekter. Verket för innovationssystem () disponerar medel inom det energipolitiska programmet för forsknings- och utvecklingsinsatser kring energi och transporter. har haft en programutlysning inom området Transporternas energianvänd- Av 65 inkomna ansökningar beviljades 15 projekt ett sammanlagt stöd om inom detta program. ansvarar även genom Programrådet för fordonsteknisk forskning (PFF) för Samverkansprogrammet för miljöanpassade fordon som beskrivits ovan. Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Internationellt samarbete är nödvändigt för att effektivt och uthålligt motverka klimatförändringar. Former för sådant samarbete anges bl.a. i de s.k. flexibla mekanismerna i Kyotoprotokollet. För att bidra till att utveckla Kyotoprotokollets flexibla mekanismer till trovärdiga och effektiva element i det internationella klimatsamarbetet, bedriver verksamhet med att utveckla, genomföra och utvärdera investeringsprojekt som bidrar till att begränsa utsläpp av växthusgaser till atmosfären. Verksamheten innebär även metodutveckling för sådana projekt utifrån regler och riktlinjer i Klimatkonventionen och dess Kyotoprotokoll, genom förvärvande av erfarenheter och utveckling av rutiner. insatser inom ramen för detta anslag består främst i att investeringar finansieras eller genomförs i projekt i andra länder för att begränsa eller minska utsläpp av klimatpåverkande gaser. Viktiga utgångspunkter för projekten är att de skall vara kostnadseffektiva och ge upphov till utsläppsminskningar som annars inte skulle komma till stånd. Dessa insatser och resulterande utsläppsminskningar kan tillgodoräknas vid bedömning av uppfyllandet av våra åtaganden enligt Kyotoprotokollet. I syfte att underlätta projekt enligt mekanismen för gemensamt genomförande tillkallade regeringen en särskild förhandlingsman (dir. 2001:101) med uppdrag att lämna förslag till avtal om kreditering av utsläppsminskningar. Förhandlingsmannen har lämnat sådana förslag till avtal om kreditering av utsläppsminskningar med , och (SOU 2002:114). Ett avtal har slutits med . deltagande i (), som genom mönsterbildande insatser bidragit till utvecklingen av klimatprojekt och reglerna för dessa, finansieras också inom ramen för detta anslag. Fonden har som mål att bidra till investeringar i olika slag av projekt i såväl länder med övergångsekonomier som utvecklingsländer. Ett trettiotal projekt har kontrakterats. Inom ramen för energisamarbete, BASREC (Baltic Sea Region ), och det nordiska samarbetet under utvecklas nu till ett försöksområde för de flexibla mekanismerna. Ett viktigt mål med detta arbete är att bygga upp en gemensam förståelse och kompetens på området. beslutade det att etablera en investeringsfond för klimatprojekt i . Fonden skall nu operationaliseras och det svenska bidraget skall 2001/02:55, 2001/02:MJU:10, 2001/02:163) har regeringen redovisat sin avsikt att göra nödvändiga förberedelser för en svensk tillämpning av Kyotoprotokollets flexibla mekanismer. Regeringen har tillkallat en parlamentarisk delegation med uppgift att utarbeta ett förslag för ett svenskt system för tillämpning av Kyotoprotokollets flexibla mekanismer (dir. 2001:56). Regeringens avsikt är att ha ett nationellt system på plats . Delegationen har lämnat ett delbetänkande som avser ett genomförande av EU:s direktiv för handel med utsläppsrätter (KOM (2001)58). Arbetet med och riktlinjer för att genomföra EU-direktivet avses redovisas i en proposition . Kommissionen har lämnat förslag på hur utsläppsreduktioner från enskilda projekt skall kunna integreras i utsläppshandeln. Ett sådant system kan leda till att de potentiella effektiviseringsvinster som avreglerade och internationellt integrerade energimarknader erbjuder kan förverkligas inom ramen för långtgående åtaganden. Utgifterna för verksamheten uppgick till 2002 vilket i stort sett är oförändrat jämfört med . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Verksamhetsområdet påverkas även av de insatser som görs inom verksamhetsområdena Elmarknadspolitik och Övrig energimarknadspolitik och i viss mån av insatser inom andra politikområden. beslutade regeringen om direktiv om översyn av plan- och bygglagstiftningen (dir. 2002:97). I uppdraget ingår att, med utgångspunkt från artikel 6 i EG direktivet 2001/77/EG om främjande av el producerad från förnybara energikällor, se över plan- och bygglagstiftningen m.m. Syftet är bl.a. att hinder i lagstiftningen eller andra hinder för en ökning av produktionen av sådan el skall undanröjas, bl.a. genom effektivare och snabbare förfaranden. Regeringen beslutade att uppdra åt att dels analysera konsekvenserna av ett eventuellt förbud mot direktverkande elvärme i nya byggnader , dels att begränsa möjligheterna till sådan värme i nya fritidshus. Syftet är att undvika låsningar till direktverkande elvärme som minskar möjligheterna till alternativa energikällor. Uppdraget redovisades och rapporten remissbehandlas (se vidare utgiftsområde 20 Miljöpolitik) I två med dagligvaror samt Bygga, bo och förvalta för framtiden bedrivs s.k. dialoger mellan staten och näringslivet i syfte att nå frivilliga överenskommelser och ömsesidiga åtaganden för en hållbar utveckling. nåddes en överenskommelse i dialogprojektet , bo och förvalta för framtiden vari bl.a. ingår åtgärder för att bidra till en effektivare energianvändning i bebyggelsen (se vidare utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande). I samband med behandlingen av budgetpropositionen väcktes i en motion frågan om skattereduktion för kostnader vid installation av isolerglasfönster eller biobränsleeldade uppvärmningssystem i permanentbostad under vissa förutsättningar. har utarbetat en promemoria i frågan som har remissbehandlats 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 (se vidare Förslag till statsbudget, finansplan, skattefrågor m.m., vol. Inom anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk med anslutande näringar, finansieras ett nationellt anläggningsstöd för plantering av energiskog i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 1251/99 om upprättande av ett stödsystem för vissa jordbruksgrödor, om 2003. Fortsatt stöd föreslås. Inom utgiftsområde 21 Energi finansieras statliga insatser för forskning och utveckling på området (se avsnitt 6.4.1 och 6.5.1). Resultatredovisning av energipolitiska åtgärder på kort sikt, m.m. redovisat resultaten av åtgärderna inom det kortsiktiga energipolitiska programmet fram till och med (dnr N2003/5130/ESB). Eftersom alla projekt som beviljats stöd före förordningarnas upphävande ännu ej genomförts är detta dock ej att betrakta som en slutredovisning. Utbetalningarna för vissa av de bidragberättigade åtgärderna kan ske upp till närmare efter det att beslut fattats om bidraget orsakar långa genomförandetider, främst för konvertering från direktverkande elvärme till fjärrvärme. Den sammanlagda omfattningen och de sammantagna resultaten av de olika stöden för att minska elanvändningen redovisas i tabell 6.1. Energipolitiska åtgärder på kort sikt Åtgärder för minskad elanvändning Tabell 6.1 Sammanställning över effekt- och resultatmått till och med Beslutat belopp, Mkr Utbetalt belopp, Mkr Effekt, MW netto effektminsking, kr/kW Statligt stöd per årlig reduktion, kr/kWh Sammantaget uppskattas de elminskande åtgärderna ha lett till investeringar som medför en minskad elanvändning om enligt ovan. Till detta kommer den ökning av kraftvärmeproduktion som kan hänföras till utbyggnaden av fjärrvärmenätet. Det bör dock observeras att denna ökade produktion även i viss mån kan hänföras till konverteringsbidraget. Hur stor en därmed resulterande dubbelräkning är kan inte beräknas exakt, men uppskattar att uppgifterna för utbyggnadsbidraget bör reduceras med cirka 100 GWh och effekten med upp till ca 50 MW. Sammantaget kan dock insatserna för en minskad elanvändning sägas ha uppnått mål om med viss marginal. I tabellen anges även de ungefärliga statliga stödkostnaderna för den totalt resulterande minskningen av årlig energimängd. Det framgår att insatserna för utbyggnad av fjärrvärmenätet varit effektiva i termer av energimängd per bidrag, medan det avslutade stödet till effektminskande åtgärder varit betydligt kostsammare. Konvertering till fjärrvärme har kunnat ske med lägre bidrag per kWh än konvertering till individuell uppvärmning. Liknande inbördes förhållanden mellan stödformerna gäller för statligt stöd per kW. Man måste dock observera att dessa uppgifter är medelvärden och att skillnaderna mellan olika konverteringar i olika fastigheter kan vara avsevärda. Konvertering av eluppvärmda fastigheter för anslutning till fjärrvärme Inom 1997 års energipolitiska program har stöd till konvertering av eluppvärmda fastigheter för anslutning till fjärrvärme funnits i två olika omgångar. I en första utformning tillämpades stödet till . Efter revidering infördes stödet igen . Några ytterligare medel anslås ej efter utgången av , men befintliga medel kommer att användas för utbetalning av stöd till projekt som beviljats till och med . Eftersom ett bidragsstopp infördes mellan och har antalet ansökningar och beviljade medel per kalenderår varierat kraftigt över tiden, se tabell 6.2. Eftersom många ansökningar återtagits överensstämmer inte summan av posterna med uppgiften för perioden som helhet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 6.2 Antal ansökningar och beslutade belopp avseende stödet för konvertering och anslutning till fjärrvärme Som framgår av tabellen har intresset för det reviderade stödet varit stort, och huvuddelen av de medel som beviljats för konvertering och anslutning till fjärrvärme avser det stöd som återinfördes i reviderad form . Under det år som bidragsstopp förelåg medförde återtagna ansökningar att det beslutade beloppet minskade med . De ärenden där stöd beviljats och fram till och med resulterar enligt beräkningar i en minskad elanvändning om 125,5 GWh eller en effektreduktion på 95 MW. För ärenden som beviljats stöd från till och med beräknas investeringarna leda till en minskad elanvändning på totalt 490 GWh och en effektreduktion på 321 MW. även i anslagssparande från den kombinerade anslagsposten för fjärrvärmeanslutning och utbyggnad av fjärrvärmenätet. Det sammanlagda stöd som för ändamålet beviljats av För de ärenden som beviljats bidrag uppgår den sammanlagda effekten av minskad elanvändning och ökad mottrycksproduktionen till 386 GWh, varav den utökade mottrycksproduktion bidrar med 224 GWh. Det minskade effektbehovet uppgår till 274 MW. Det ackumulerade resultatet av stödet till utbyggnad av fjärrvärmenätet till och med är att ett sammanlagt stöd om har gett upphov till dels en minskning av elanvändningen med 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 omkring 368 GWh, dels en ökad tillförsel av el genom mottrycksproduktion om 476 GWh. Det specifika statliga bidraget uppgår till /kW, eller till /kWh. Konvertering till individuell bränsleeldning har disponerat medel för bidrag till konvertering till individuell uppvärmning. Fram till och med har sammanlagt beviljats för 23 100 ärenden. På samma sätt som när det gäller stöden till fjärrvärmeanslutning har denna bidragsmöjlighet varit stoppad till . Större delen av bidraget, avseende beslut om i 16 585 ärenden, gäller ansökningar som inkommit efter det att stödet återinförts . Sammantaget har beviljade bidrag för konvertering till enskild bränsleeldning från till och med lett till investeringar som förväntas innebära en minskad elanvändning på totalt ca 280 GWh och ett minskat effektbehov på 116 MW. Den övervägande majoriteten () av ärendena avser konvertering av småhus. Av dessa ärenden avser delkonvertering från direktverkande elvärme, delkonvertering från elpanna och resterande fullständig konvertering från elvärme. Investeringsstödet för solvärme infördes . För budgetåren 2000 och 2001 avsattes 10 respektive . I och med att ytterligare 20 miljoner anvisades har därmed totalt avsatts för stöd till investeringar i solvärme. Av dessa har totalt beviljats som stöd till och med . De projekt som beviljats bidrag beräknas leda fram till en minskad energianvändning om ca 16 GWh. Omkring hälften av den ersatta energimängden utgörs av el, och redovisas i tabell 6.1 som årlig reduktion. Om alla bidragsmedel utnyttjas () uppskattas den årliga energiersättningen kunna komma att uppgå till ca 30 GWh, och den totalt minskade elanvändning till följd av detta till omkring 15 GWh. Solvärmebidraget är till skillnad från de andra åtgärderna för att minska elanvändningen prestandarelaterat och proportionellt mot den beräknade årliga värmetillförseln. Syftet med det prestandarelaterade bidraget är att det ska främja utvecklingen och ge prissänkande effekter. Enligt Energimyndighetens rapportering kunde en kraftig försäljningsökning konstateras tillsammans med ett kraftigt prisfall (ca 20 ) , både vad gäller solfångare och kompletta system. Den huvudsakliga anledningen är genomslaget vid försäljningen av det vinnande bidraget från ett internationellt teknikupphandlingsprojekt. Då projektets prisgaranterade anläggningar levererats kommer sannolikt priserna att åter stiga något. Dock förväntas nivån fortfarande vara lägre jämfört med tidigare perioder och system. Åtgärder för att öka tillförseln av förnybar elproduktion m.m. Målet med åtgärderna för att öka tillförseln av elektricitet från förnybara energikällor är att öka tillförseln med totalt 2002. Fördelningen mellan energislagen är biobränslebaserad kraftvärme, vindkraft samt småskalig vattenkraft. De anslagna resurserna för biobränslebaserad kraftvärme fulltecknades . har inte fått in några nya ansökningar för biobränslebaserad kraftvärme. Genom de projekt som beviljats har i princip hela det tilldelade anslagsbeloppet bundits upp genom beslut. Målet om kommer därmed att uppnås. Anläggningarna har successivt tagits i drift . Produktion i samtliga anläggningar beräknas ske . Målet på årlig elproduktion från vindkraft uppnåddes . Beviljade ansökningar 2002 summerar till . Det uppsatta målet för den småskaliga vattenkraften kommer inte att uppnås. Vid utgången av 2002 hade endast 11 GWh driftsatts. Tabell 6.3 Sammanställning över mål och måluppfyllelse avseende åtgärder för att öka tillförseln av förnybar elproduktion 1998 2002 Målet med stödet för småskalig elproduktion, den s.k. 9öringen, har varit att säkra rimliga marknadsvillkor för den småskaliga elproduktionen. Rätten till ersättning har funnits till och med . Ersättning har utbetalats under förutsättning att elproduktionen bjudits ut till marknaden för försäljning och att det finns ett avtal mellan köparen och säljaren att ersättningen ska tillfalla producenten till fullo. utbetalades till 127 köpare av el. Utgifterna bestod till större delen av stöd för den småskaliga vattenkraften. bedömer att måluppfyllelsen är god då stödet medverkar till att säkerställa driften i anläggningarna. Systemet har fungerat väl och marknaden för elcertifikaten är under utveckling. Förseningar vid godkännande av anläggningar har inneburit att endast en mindre mängd elcertifikat kunnat utfärdas. Enligt marknadsstatistik från har också ett begränsat antal elcertifikat omsatts. Det är således svårt att dra några slutsatser om certifikatspriserna. Mycket tyder dock på att prisnivån närmar sig det uppsatta taket på kvotpliktsavgiften. Åtgärder för en effektivare energianvändning Åtgärderna syftar till att främja en effektivare användning av energi genom att stimulera användningen av befintlig energieffektiv teknik och främja introduktion av ny energieffektiv teknik. Åtgärderna omfattar främst informations- och kunskapsspridning och stöd till teknikupphandling. Det är av olika skäl svårt att ställa upp relevanta kvantitativa mål (se Ds 2001:60 Effektivare energianvändning). För att öka kunskapen och intresset för miljömässigt motiverade energieffektiviseringar 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 genomförs informations- och utbildningsinsatser. har givit ut 22 publikationer om energianvändning riktade till såväl specifika användargrupper som allmänheten. har vidare genomfört och bidragit till ett flertal konferenser, utbildningar och seminarier. Totalt har ca avsett stöd till regionala energikontor. Stödet till teknikupphandling syftar till att stödja produkter eller system där utveckling behövs för att få fram energieffektivare teknik. Teknikupphandlingarna genomförs i samarbete mellan tillverkare och beställare. har fattat beslut om två nya teknikupphandlingar rörande styr- och övervakningssystem för fastigheter respektive energieffektiva luftrenare för tilluftsaggregat. Ytterligare fjorton teknikupphandlingar pågår i olika faser. har en teknikupphandling avslutats avseende kopieringsmaskiner som beräknas ha lett till en energiprestandaökning om på årsbasis och med en bedömd marknadsandel om . ansvarar för delprogrammet med provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning. Till största delen har resurserna använts för provning av energikrävande utrustning som används i hemmen och för att utveckla nya provningsmetoder. Vidare har en uppföljning av hur väl märkningen enligt det europeiska energimärkningssystemet som funnits inom EU genomförts. Genomsnittligt visade sig av de hushållsapparater som omfattas av kraven vara korrekt märkta vid en undersökning av 178 försäljningsställen i 35 kommuner. Vidare har medverkat i två internationella databasprojekt. Projekten avser uppbyggnad av databaser för energideklarerade produkter respektive hemelektronikprodukter med låg standbyeffekt. Bidrag till energirådgivning har beviljats till 283 kommuner, vilket är oförändrat jämfört med . uppföljning av den kommunala energirådgivningen 2002 visar att av energirådgivarna upplevt ett ökat intresse för deras verksamhet från allmänheten jämfört med föregående år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Ett långsiktigt uthålligt energisystem Insatserna kring forskning, utveckling och demonstration inom energiområdet skall bidra till ökad användning av renare och effektivare energiteknik. Verksamheten skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Verksamheten skall bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens på energiområdet inom universiteten, högskolorna och näringslivet. Forskningens inomvetenskapliga kvalitet skall vara hög och insatserna skall vara relevanta. Insatsernas långsiktiga karaktär innebär att det inte är meningsfullt att mäta måluppfyllelsen med enskilda resultat under ett enskilt år. visas därför främst utfall och indikatorer för verksamhetens kvalitet, omfattning, inriktning och relevans. I tabellen 6.5 redovisas antal beviljade projekt och beviljade medel fördelade på de sexton utvecklingsområdena (se avsnitt 6.4) samt för kategorin övergripande systemstudier och internationellt samarbete. Dessutom redovisas de forsknings- och utvecklingsinsatser som administreras av , och . Redovisningen avser således de samlade insatser för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet från anslagen för energiforskning, energiteknikstöd och för introduktion av ny energiteknik. Tabell 6.5 Antal beviljade projekt och beviljade medel, fördelat på utvecklingsområden, för åren 20002002 Uthållig produktion av biobränsle inkl. askåterföring Uppvärmning, kylning och klimatskal System/Internationellt/mm 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Det är värt att notera att tabell 6.5 redovisar beviljade medel under respektive år, och inte utbetalade eller upparbetade medel. Tabellen ger alltså snarare en bild av myndigheternas arbete med att initiera verksamhet än av den totala omfattningen av den finansierade verksamheten. För den verksamhet som administreras av har det totala antalet beviljade projekt stigit kontinuerligt från 1998 till 721 för . har omfattningen av beviljade medel stigit från 1998 till . De i särklass största statliga insatserna görs inom temaområdet Bränslebaserade energisystem, vilket svarar väl mot betydelsen av biobränslen och avfallsbränslen i energisystemet. Insatserna inom temaområdet Transport har ökat kraftigt och är nu det till omfattningen näst största. Även inom temaområdena Industri och Bebyggelse har omfattningen ökat, medan verksamheten kring elproduktion och elteknik ligger mera . Fördelningen av finansieringen från staten och från näringslivet på de fem tematiska områdena samt det systemövergripande området redovisas i tabell 6.6. Företagsfinansieringen är stor främst på temaområdena Elproduktion och kraftöverföring och Industri, vilket torde avspegla det starka svenska näringslivet på dessa områden. Även när det gäller Transportområdet och Bränslebaserade energisystem är näringslivsfinansieringen betydande. Tabell 6.6 Statlig finansiering respektive näringslivsfinansiering per temaområde Den sammanlagda finansieringen från staten och näringslivet uppgår för till , vilket innebär en ökning från och 2001. Näringslivet bidrog 2002 med ungefär lika mycket som staten via vilket är en ökning jämfört 2001. Näringslivets medfinansiering av insatserna inom det långsiktiga energipolitiska programmet har således ökat kraftigt såväl i absoluta tal som i andel av helheten. Tabell 6.7 visar hur av beviljade medel fördelats mellan grupper av bidragstagare. Den största mottagarkategorin är 2002 universitet och högskolor , vilket kan jämföras 2000. Andelen har minskat jämfört med , då den var , men har ökat väsentligt jämfört 1998.