prop · GR0381 · 2004-03-17 00:00:00 — har medverkat i en hearing med temat befolkning - utmaningar för social- och migrationspolitiken. Hearingen arrangerades av en underkommitté till parlamentariska församlingen. Arbetet med att genomföra en europeisk befolkningskonferens har fortsatt i samarbete med en grupp från parlamentariska församlingen. Tidpunkt för konferensen blir sannolikt och ett förslag till teman är följderna av en fortsatt låg fruktsamhet i , följderna av ett åldrande , framväxandet av nya familjetyper, migrationen samt sjuklighet och dödlighet. Detaljerna ännu inte helt klara om tidpunkt och inriktning, utan planeringen fortgår i nära samarbete med parlamentariska församlingen och ett antal kommittéer inom . Det har förekommit regelbundna kontakter med andra kommittéer inom , såväl för information om befolkningsfrågor som samarbete i olika former. 4.2.5 Hälso- och sjukvård för hälso- och sjukvårdsfrågor (CDSP) arbetar i huvudsak med frågor som rör kvalitetsnormer i hälso- och sjukvården, jämlik tillgång till vård samt medborgarens/patientens roll och inflytande. Ett viktigt inslag i kvalitetsarbetet är den rekommendation (R(95)15) om förberedelse, användning och kvalitetssäkring av blodpreparat som revideras . Även inom kommitténs andra arbetsområden har rekommendationer utarbetats och beslutats av ministerkommittén, bland annat rekommendationer om registrering av organdonatorer och om organisationen av palliativ vård, det vill säga vård av patienter i livets slut. hölls en ministerkonferens i på temat hälsa, värdighet och mänskliga rättigheter. Vid konferensen antogs en deklaration om hälsoministrarnas roll och ansvar i arbetet med att möta nya utmaningar, i form av förändringar i samhället och ny teknologi, vid det tredje årtusendets början. Samarbetet mellan EU, WHO och inom hälso- och sjukvårdsområdet är mycket aktivt. 4.2.6 Miljö och regional planering har inga nya stater anslutit sig till om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö. Antalet anslutna länder är därför fortfarande 45. , som påbörjade och ansvarar för uppföljande av konventionen, har successivt skurit ned budgeten inom detta område varför verksamheten i ökande utsträckning är beroende av frivilliga bidrag. lämnade ett frivilligt bidrag om för att möjliggöra ett seminarium i om europeiska grod- För att klara den antagna verksamhetsplanen Skr. 2003/04:81 behövs frivilliga bidrag i storleksordningen från medlemsstaterna. Under periodens möten med parterna till konventionen har fortsatt uppmärksamhet bland annat ägnats åt situationen för de större rovdjuren och åt olika naturvårdsproblem kring , framför allt dess stränder. En annan viktig del i konventionsarbetet är att bygga upp ett nätverk av skyddade områden () i länder utanför nuvarande EU. Även riktlinjer för hanteringen av problematiken med främmande arter och deras inverkan på biologisk mångfald har arbetats fram, liksom internationella åtgärdsprogram för flera hotade arter. Ett svenskt förslag om att inkludera 33 svamparter i konventionens bilaga 1 återtogs, då det inte var möjligt att få stöd från en majoritet av EU-länderna. 4.3 Kulturfrågor och kulturell mångfald 21:a utbildningsministermöte ägde rum i . Delegationer från 45 länder deltog, liksom företrädare för organisationer som , , och arabförbundets organisation för utbildning, kultur och vetenskap (Alesco). Mötets övergripande tema var "Tvärkulturell utbildning; att hantera mångfald och förstärka demokratin". Med det som utgångspunkt diskuterades tre underteman parallellt: läroplan, skolans styrning och lärarutbildning. Särskilt temat om lärarutbildning tilldrog sig starkt intresse. Många delegater pekade på att lärarnas löner, status och utvecklingsmöjligheter inte motsvarar de krav på pedagogiska färdigheter, ämneskunskaper, kunskaper om kulturella seder och social kompetens som ställs på lärare . Konferensen antog deklarationen: "Tvärkulturell utbildning i ett med nya förutsättningar", där yrkat på ett tillägg som bifölls, avseende de pågående processerna i projekten "Utbildning för alla", "Livslångt lärande", "Utbildning för hållbar utveckling" samt "Utbildning för demokrati and mänskliga rättigheter". Konferensen antog vidare en resolution om att integrera informations- och kommunikationsteknologier i skolsystemen i . Inom styrkommittén för utbildning (CDED) har den viktigaste uppgiften varit att diskutera innehållet inför ovan nämnda ministerkonferens i . Det språkprojekt som startade med fokus på språkpolitik och undervisning fortsätter. Detta kommer att uppmärksammas genom olika aktiviteter. kommer även fortsättningsvis att prioritera arbetet inom Skr. 2003/04:81 språkområdet. för högre utbildning och forskning och gemensamma konvention om erkännande av bevis avseende högre utbildning i , som antogs i , hade undertecknats av 43 stater och ratificerats av 31. Konventionen ratificerades av . för högre utbildning och forskning (CD-ESR) arbetar bland annat med att ta fram en rekommendation om erkännande av examina som är gemensamma över nationsgränserna, så kallade joint degrees. Rekommendationen kommer formellt sett att vara en bilaga till konventionen. prioriterar arbetet med att utveckla och stärka erkännandefrågorna inom den högre utbildningen. utvecklandet av en rekommendation om erkännande av gemensamma kommer även att fortsätta stödja arbete med att utveckla medlemsstaternas arbete inom ramen för den så kallade Bolognaprocessen syftar till att underlätta studenters rörlighet och anställningsbarhet samt öka attraktiviteten hos utbildningssystem, genom att göra de olika ländernas system mer Fyrtio europeiska länder har anslutit sig till processen. 4.3.2 Kultur och kulturarv för kulturfrågor (CDCULT) hade sitt andra möte i Inom ramen för projektet om dialog mellan kulturer och konfliktförebyggande åtgärder som prioriteras i kommitténs arbetsplan ägde en ministerkonferens rum i Opatija i i Kulturpolitiska länderexaminationer har genomförts i och och som båda lämnade nationella Vidare rapporterades ett utvecklingsprojekt med målsättningen att skapa en ram för förändring och samarbete mellan länder i södra (, och ). för kulturarvsfrågor (CDPAT) hade sitt andra möte i I enlighet med styrkommitténs arbetsprogram för perioden 2002-2004 sker en uppföljning av konventioner gällande bland annat arkitekturfrågor, arkeologifrågor och landskapsfrågor. fortsatt med uppföljningen av resultatet från kulturministerkonferensen i Ett nytt arbete har påbörjats med en ramkonvention för kulturarvet som en resurs för utveckling och deltagit i projekt , ett databasprojekt som skall öka och underlätta kontakterna mellan kulturarvsinstitutioner i . Genom projektets internetportal tillgängliggörs aktuell information som kulturmiljölagstiftning, policydokument och uppgifter om administration och organisation inom kulturarvsområdet. Samarbetet syftar även till att skapa ett kontaktnät för erfarenhetsutbyte mellan deltagarna och deras för idrottsfrågor höll sitt 26:e möte . Vid mötet diskuterades temat för det tioende mötet för europeiska ministrar med ansvar för idrottsfrågor, som skall genomföras i . enades om att temat bör vara "god styrning för idrotten i ". Vidare uppmärksammades beslutet inom EU att utropa till europeiska året för utbildning genom idrott, och möjligheten av samarbete mellan EU och i dess genomförande. har ministerkommittén behandlat frågan om de europeiska staternas bidrag till Världsantidopningsbyrån (). Rekommendationer har ställts ut där medlemsstaterna uppmanats att betala regeringars andel av budget i enlighet med andelen för medlemsstaternas bidrag till budget. har betalat sin andel till i enlighet med denna beräkning. har utfärdat två rekommendationer till medlemsstaterna som berör idrottsområdet: rekommendation (2003)6, som behandlar behovet av att förbättra idrotten i skolan för barn och ungdomar i alla europeiska länder, samt rekommendation (2003)7 om idrotten som resurs i att lindra konsekvenserna av humanitära katastrofer. Konventionen mot läktarvåld hade ratificerats av 38 länder och undertecknats av ytterligare tre länder. Konventionen mot dopning hade ratificerats av 43 länder och ytterligare fem länder hade undertecknat densamma. Även länder utanför har ratificerat konventionen. har varit aktivt inom övervakningsgruppen för konventionen, där frågor i relation till efterlevnaden av konventionen, utvecklingen av och frågan om utarbetandet av en global konvention mot dopning inom idrotten under , särskilt behandlats. En arbetsgrupp i har tillsatts på uppdrag av regeringen med uppgift att bland annat bistå i att utarbeta en nationell rapport om efterlevnad av sina åtaganden under konventionen mot dopning. Rapporten har inlämnats till och en utvärdering av efterlevnad kommer att ske av övervakningsgruppen . Tilläggsprotokollet till konventionen, som behandlar frågan om ömsesidiga multilaterala dopningstester inom idrotten, har undertecknats av utan förbehåll för ratifikation. hade fem stater (, , , och ) deponerat behövliga instrument. Därutöver hade 17 stater skrivit under tilläggsprotokollet. Tilläggsprotokollet till antidopningskonventionen träder i kraft . för ungdomsfrågor (CDEJ) möttes två gånger . Vid dessa möten sammanträdde styrkommittén tillsammans med ungdomsorganisationernas organ () och fattade gemensamma beslut i vissa frågor bland annat beträffande Vidare presenterades en utvärdering av och Skr. 2003/04:81 politik på området, inom ramen för ett initiativ med ungdomspolitiska länderförhör. representant i kommittén valdes till vice ordförande i . En rekommendation om erkännande och stöd till icke-formellt lärande godkändes av CDEJ och antogs därefter av ministerkommittén . Ett förslag om en europeisk portfolie för ungdomsledare utarbetades också . Vidare färdigställdes arbetet med indikatorer på det ungdomspolitiska området. Därutöver genomfördes expertbesök till , och inom ramen för den rådgivande verksamhet som pågår för att utveckla ungdomspolitiken i medlemsstater. CDEJ godkände även ett partsavtal mellan och ett europeiskt nätverk för ungdomscentrum. Partsavtal om ungdomsledarutbildning, utveckling av ungdomspolitik och forskning slöts också med EU. har varit representerat i arbetsgrupperna för icke-formellt lärande och riktlinjer för ungdomspolitik i medlemsstaterna. Ungdomsminister deltog i seminariet Unga kvinnor i det politiska livet som genomfördes i . delade Europeiska ungdomsfonden ut i bidrag. Sammanlagt anordnades 129 projekt i form av seminarier och konferenser om aktuella ungdoms- och samhällsfrågor. Internationella ungdomsorganisationer (57 stycken) tilldelades i administrativt stöd. Fonden gav även i stödbidrag till publikationer och utbildningsmaterial. bidrog med till fondens budget. Bidrag till fonden är obligatoriska. De båda europeiska ungdomscentrumen i och i anordnade sammanlagt 33 seminarier för ungdomar samt 18 ungdomsledarutbildningar. 5 Arbetet inom ramen för partsavtalen Inom finns en rad partsavtal. Det står medlemsstaterna fritt att välja om de vill tillträda partsavtal för att delta i och finansiera de aktiviteter som genomförs inom ramen för respektive partsavtal. 5.1 på social- och hälsoområdet deltar i partsavtalets handikappkommitté (CD-P-RR). arrangerades en konferens i för ministrar ansvariga för handikappfrågor. Vid konferensen antogs en politisk deklaration, bland annat om att utforma en handlingsplan för handikappolicy. Detta arbete påbörjades . Vid konferensen framförde generalsekreterare förslaget att arbeta för att så många medlemsstater som möjligt ska gå med i partsavtalet. är tanken att en fullfjädrad styrkommitté för handikappfrågor ska inrättas. Kommitténs årliga möte hölls i . Antalet medlemsstater i som ratificerat konvention om utarbetandet av en europeisk farmakopé1 (Ph. är nu 32. har varit anslutet . Utöver medlemmarna deltar ytterligare femton länder (varav nio utomeuropeiska) samt WHO som observatörer vid möten. tillsattes nya ordföranden och experter för olika expert- och arbetsgrupper. har en god representation i grupperna och innehar ordförandeposten i en expertgrupp och en arbetsgrupp. har starkt bidragit till arbetet med den fjärde upplagan av , som trädde 2002. har de tre sista supplementen till fjärde upplagan getts ut. Även i det arbetet har det svenska bidraget varit stort. Bland annat har ett stort antal monografier (kvalitetsstandarder) för veterinära vacciner reviderats för att reducera användningen av djur vid kvalitetskontroll av vaccinerna. Arbetet med den första boken i den femte upplagan som skall ges ut har avslutats och till den har ett omfattande arbete lagts ned för att harmonisera olika europeiska riktlinjer beträffande föroreningar i läkemedelssubstanser. För att öka produktionen av monografier har ett pilotprojekt startats som innebär ytterligare en väg att utarbeta monografier på. deltar med en expert. Projektet innebär ett ökande engagemang från läkemedelsindustrin. Samarbetet mellan , den amerikanska (USP) och den japanska (JP) farmakopén avseende harmonisering av de olika farmakopéernas monografier fortsätter. En enhetlig markering som visar vad som är harmoniserat i monografierna i de olika farmakopéerna har tagits fram och kommer att införas i den femte upplagan. har även anordnat ett symposium för harmonisering inom mikrobiologiområdet. Vidare har arbetet påbörjats med att ta fram kontrollmetoder för och relevanta krav på cell- och genterapiprodukter genom ett symposium i regi. deltog med fyra representanter och är fortsatt aktivt i detta arbete. och Svenska farmakopékommittén anordnade en farmakopédag i för att informera de svenska intressenterna om Europafarmakopéarbetet. Den var välbesökt med deltagare från läkemedelsindustrin, , analyslaboratorier, och . utvecklingsbank bildades ursprungligen 1956 som en social utvecklingsfond för hjälp vid naturkatastrofer och bidrag till, till exempel, flyktingar. Efterhand har bankens verksamhetsområde vidgats avsevärt. Banken har 35 medlemsstater. kvalitetsnormer för läkemedel och läkemedelssubstanser. blev medlem 1977. Banken har tre styrorgan: en styrelse, ett Skr. 2003/04:81 administrativt råd och en exekutivkommitté. representation i styrelsen och i administrativa rådet. har också deltagit i mötena med exekutivkommittén. ambassadör i representerar i styrelsen. I administrativa rådet och i exekutivkommittén representeras av internationella avdelning. har verkat för att bankens verksamhet i skall ges ökad vikt. Andelen för denna ländergrupp har också ökat och enligt planerna skall hälften av bankens utlåning gå till dessa länder . har vidare sökt få till stånd en process för att effektivisera bankens verksamhet och dess styrformer. Den senaste kapitalhöjningen i banken ägde rum . Den innebar en ökning av bankens kapital till sammanlagt . Den svenska kapitalandelen uppgår efter höjningen till . skall en utvecklingsplan för bankens verksamhet fastställas. 5.4 Pompidougruppen för narkotikafrågor var 34 länder medlemmar i . Pompidougruppens syfte är att bidra till att utveckla en multisektoriell, balanserad, effektiv och nyskapande drogpolicy i medlemsstaterna. De ministrar som ansvarar för samordningen av narkotikafrågor möts i princip och beslutar då om inriktningen på samarbetet fram till nästa ministermöte. Vid ministermötet antogs ett nytt treårsprogram för Pompidougruppens arbete. Arbetsprogrammet är uppdelat i sex huvudområden (plattformar): 1) prevention, 2) vård och behandling, 3) kriminalvård och kontrollaspekter, 4) forskning, 5) etiska frågor, samt 6) kontroll vid flygplatser. Det nya arbetsprogrammet innebär att Pompidougruppen kommer att förändra sitt arbetssätt i riktning mot ett mer långsiktigt arbete, till skillnad från det mer ad hoc- betonade upplägg som varit rådande. 5.5 Filmstödsfonden "Eurimages" etablerade genom ett partsavtal en europeisk fond för stöd till filmproduktion, kallad Eurimages. medlemmar vid slutet av 2003. Fonden förfogade över (185,2 bidrag, som utbetalas av Svenska , uppgick till (drygt 4,4 förfogade fonden över knappt 20,6 miljoner euro (). uppgick detta år till (). erhöll svenska projekt stöd med 5.6 Kommissionen för demokrati genom lag I den europeiska kommissionen för demokrati genom lag () är samtliga 45 medlemsstater parter. är associerad medlem och elva andra länder har observatörsstatus. har särskild samarbetsstatus. Till kommissionens viktigare uppgifter har hört att på begäran bistå staterna i vid utarbetandet av nya demokratiska konstitutioner, baserade på grundläggande principer om demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. har kommissionen arbetat med bland annat författningsreform, ett MR-ombudsmannaämbete i , minoritetsskyddet i , konstitutionsreformen i och konstitutionsarbete avseende , samt med vallagar och lagar om politiska partier. Vidare har kommissionen avgivit ett yttrande angående den internationella humanitära rätten och situationen på . Svensk expert i kommissionen är regeringsrådet , med professor som ersättare. Den slutdeklaration som antogs vid om utbildning för hållbar utveckling har utgjort ett konstruktivt bidrag till det arbete på området som bedrivs inom ECE:s ram med och i ledningen. Centrets aktiviteter på området interkulturell och interreligiös dialog har intensifierats, särskilt beträffande arbetet med att underlätta för ungdom i allmänhet och unga kvinnor i synnerhet, inte minst i muslimska medelhavsländer, att delta i politiskt och demokratiuppbyggande arbete. Samarbetet med det har fortsatt. Genom bland annat svenska ansträngningar i de ledande organen (där lämnar sin plats) har Nord-Sydcentrets verksamhet trimmats. En uppstramning av administrationen har inletts. Ekonomiska problem kan dock förutses för den närmaste framtiden, främst beroende på förändringar i EU:s sätt att lämna bidrag. 5.8 Europeiskt centrum för moderna språk i Ett drygt trettiotal länder har anslutit sig till språkcentret i , däribland . Målsättningen för centret är att vara en mötesplats för ansvariga för språkpolitik och språkutveckling, lärarutbildare, lärare med flera. Genom studiegrupper och seminarier bedrivs ett omfattande arbete med språkutveckling och flerspråkighet. 5.9 Partsavtal för uppföljning på korruptionsområdet Inom gruppen av stater mot korruption (GRECO) har arbetet med att utvärdera förhållandena vad gäller korruption i medlemsstaterna fortsatt. utvärderades och antogs rapporter, inom ramen för den första utvärderingsomgången, beträffande , , , och , och . Uppföljningsrapporter för den första utvärderingsomgången antogs beträffande , , , , , , , , , , , och . Den andra utvärderingsomgången har inletts. Den kommer att omfatta av korruption, offentlig förvaltning och ansvar för juridiska personer. Besök har genomförts i , , , , , och . Utvärderingsrapport beträffande antogs. För del pågick arbetet med uppföljningsrapporten för den första utvärderingsomgången. Utvärderingsbesök avseende den andra utvärderingsomgången kommer att äga rum i . 6Förteckning över medlems- och kandidatländer samt observatörsländer republiken , fYROM) Länder som sökt inträde i Länder som har särskild gäststatus i parlamentariska församlingen (gäststatusen suspenderad) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Andnor, , , , , Jämtin Regeringen beslutar skrivelse 2003/04:81 Redogörelse för verksamheten inom m.m. .