prop · GR03110 · 2004-03-17 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2003/04:110 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsen är uppdelad i två delar. Den första delen (avsnitt 27) innehåller en redovisning och analys av den svenska demokratins utveckling i förhållande till målen för att värna och fördjupa den svenska folkstyrelsen. En redogörelse lämnas av genomförda åtgärder. I de fall resultat av åtgärderna redan kunnat utläsas förs ett resonemang kring i vilken utsträckning åtgärderna bidragit till det långsiktiga arbetet för att uppnå målen. I den andra delen av skrivelsen (avsnitt 812) presenteras demokrati- politikens fortsatta inriktning. Den bedömning som görs är att politiken i fortsättningen bör omfatta både insatser för ett ökat och mer jämlikt medborgerligt deltagande, och insatser för att främja de mänskliga rättigheterna. I skrivelsen presenteras politikens inriktning när det gäller medborgerligt deltagande. Politiken har tre utgångspunkter att stärka förutsättningarna, att undanröja hinder och att skapa möjligheter för ett ökat och mer jämlikt deltagande. Regeringen avser att vidta åtgärder för att synliggöra och motverka strukturella hinder för olika individers möjligheter till makt och inflytande. Regeringen avser också att vidta åtgärder för att motverka hot mot demokratin, exempelvis i form av hot och våld mot förtroendevalda. Även andra åtgärder för att förbättra de förtroendevaldas villkor kommer att vidtas. I det fortsatta arbetet avser regeringen att än mer än betona vikten av ett deltagande mellan valen och av att se medborgerligt deltagande utifrån ett rättighets- perspektiv samt att tydliggöra betydelsen av den ytterligare nivå för politiskt inflytande som EU-medlemskapet innebär. Framväxten av en demokratipolitik .................................... 1.2Kontinuerlig uppföljning och utvärdering av mål och 1.3En skrivelse om deltagande i den politiska processen och om fortsatta prioriteringar inom demokratipolitiken .10 Mål 1: Valdeltagande ...................................................................... Uppföljning av målet ........................................................ Slutsatser uppföljning av målet ................... Hur förklaras ett minskat valdeltagande? Uppföljning av genomförda insatser................................. Tid för demokrati............................................ Medel till de riksdagspartierna för informa- tion till personer med utländsk bakgrund ....... Tidpunkten för val till ..... Slutsatser uppföljning av insatser ................ Satsningar års val till ....... Medel till riksdagspartierna för information... Övriga pågående insatser .................................................. Mål 2: Förtroendevalda ................................................................... Uppföljning av målet ........................................................ Antal förtroendevalda och uppdrag ................ Slutsatser uppföljning av målet ................... Uppföljning av genomförda insatser................................. Hot och våld mot förtroendevalda .................. Slutsatser uppföljning av insatser ................ Pågående och planerade insatser....................................... Förtroendevalda med funktionshinder............ Rekrytering av förtroendevalda ...................... Andra aktörers insatser ................................... Mål 3: Deltagande mellan valen...................................................... Uppföljning av målet ........................................................ Former för inflytande på lokal nivå ................ Former för inflytande på nationell nivå .......... Former för inflytande på EU-nivå .................. Hur många deltar i politiska aktiviteter? Hur många deltar i föreningslivet? Upplevda möjligheter att kunna påverka samt kännedom om olika former för inflytande...... Slutsatser uppföljning av målet ................... Erfarenheter av några former för inflytande ..................... Lokala styrelser i skolan ................................. Några erfarenheter på nationell nivå............... Stöd till erfarenhetsutbyte............................... Allmänt om kommunernas och landstingens satsningar på lokal demokratiutveckling ........ Slutsatser uppföljning av några former för Pågående och planerade insatser....................................... Översyn av remissförfarandet......................... Förbättrad insyn i finansieringen av politiska partier och personvalskampanjer .................... Översyn av folkrörelsepolitiken ..................... Följa upp frivilliga insatser i och utanför Om behovet av ökad kunskap......................... Mål 4: Mer jämlika möjligheter för deltagande .............................. Uppföljning av målet ........................................................ Kvinnor och män............................................................... Deltagande i olika former för inflytande ........ Genomförda och pågående insatser ................ Barn och ungdomar........................................................... Unga vuxnas deltagande i val och som Deltagande och inflytande för barn och unga Andra former av inflytande för barn och Genomförda och pågående insatser för att stärka unga vuxnas deltagande i val och Genomförda och pågående insatser för att stärka barns och unga vuxnas deltagande Personer med utländsk bakgrund...................................... Deltagande i olika former för inflytande ........ Genomförda och pågående insatser ................ Personer med funktionshinder .......................................... Deltagande i olika former för inflytande ........ Genomförda och pågående insatser ................ Deltagande i olika former för inflytande Genomförda och pågående insatser Sysselsatta .................................................och arbetslösa Deltagande i olika former för inflytande Genomförda och pågående insatser De nationella ...............................................minoriteterna Slutsatser ........................uppföljning av mål och insatser Allmänna åtgärder för att värna och fördjupa det demokratiska Varför .................en uppföljning av allmänna åtgärder? En nationell handlingsplan för Handlingsplan mot rasism, främlings - fientlighet, homofobi och diskriminering Rättsväsendets insatser mot rasistiska och homofobiska brott samt olaga Den kommunala ....................demokratins funktionssätt Förbättrade möjligheter till snabbt Nationell och internationell samverkan ........ Översyn av samhällsorganisationen ............. 7.5.5Andra insatser för en förbättrad service Demokratiarbetet på EU-nivå ......................................... om EU:s styrelseformer ................................ 7.6.2Arbetet med ett nytt konstitutionellt fördrag för EU............................................... Öppenhet och insyn i EU:s institutioner....... 7.7Sveriges internationella insatser för demokratiutveckling120 Demokratipolitikens fortsatta inriktning ....................................... Mänskliga rättigheter och demokrati ett ömsesidigt 8.2Politikens utgångspunkter och vissa prioriterade frågor.123 Förutsättningar för ett ökat och mer jämlikt deltagande ............... Information och kunskap ................................................ Partierna och det övriga föreningslivet......... Allmänna samlingslokaler och andra för inflytande, insyn och ansvarsutkrävande... Hinder för ett ökat och mer jämlikt deltagande............................. Strukturella hinder för makt och inflytande.................... Kvinnors och mäns makt ................................................ Hot mot demokratin ........................................................ Möjligheter för ett ökat och mer jämlikt deltagande..................... De förtroendevaldas villkor ............................................ Former för inflytande och påverkan ............................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdet ....... 1.1Framväxten av en demokratipolitik Historiskt sett har statsmakternas insatser för att utveckla den svenska demokratin och dess funktionssätt i huvudsak utgjorts av konstitutionella reformer och traditionellt författningsarbete. har emellertid bredare frågeställningar om demokratins villkor och medborgarnas möjligheter att påverka aktualiserats inom ramen för ett antal statliga utredningar. En av de mest omfattande var Demokrati- utredningen (dir. 1997:101, dir. 1998:100) som tillsattes 1997 och vars uppdrag var att belysa de nya förutsättningar, problem och möjligheter som det svenska folkstyret möter inför 2000-talet. Tillsättandet av skall ses mot bakgrund av de stora samhälls- förändringar som präglat , däribland inter- nationaliseringen av ekonomin, det svenska EU-medlemskapet, den ökade mångfalden, det folkliga engagemangets nya former och informationsteknikens utveckling. Den svenska folkstyrelsens förändrade förutsättningar samt det faktum att valdeltagandet val blev det lägsta på flera årtionden var huvudskälen till att det 1998 utsågs ett statsråd med särskilt ansvar för demokratifrågorna. I och med detta inleddes också ett mer samlat arbete för att utveckla nationella insatser för att främja demokratiutvecklingen. Bland annat inleddes ett utvecklingsarbete för den svenska folkstyrelsen kallat Tid för demokrati. I och med budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) inrättades ett särskilt politikområde för demokratifrågorna politikområdet Demokrati. Det övergripande målet för politikområdet är att folkstyrelsen skall värnas och fördjupas. Inrättandet av ett särskilt politikområde markerade frågornas höga politiska prioritet. Ett annat syfte var att möjliggöra samordning av regeringens insatser på området i syfte att skapa ett samlat synsätt och agerande från statens sida. beslutade regeringen propositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80) i vilken redovisas en långsiktig strategi med mål och åtgärder för att värna och fördjupa den svenska folkstyrelsen. I propositionen slås det fast att den svenska demokratin bör kännetecknas av ett brett medborgerligt deltagande inom ramen för den representativa demokratin. De fyra mål som senare antog handlar om ett ökat och mer jämlikt deltagande (bet. 2001/02:KU14, rskr. 2001/02:190). Målen är att: Valdeltagandet skall öka väsentligt i de nationella och kommunala valen liksom i valet till . Ett första delmål var att valdeltagandet skulle öka i de allmänna valen 2002. En ökad andel av medborgarna skall inneha någon form av Ett första delmål är att antalet förtroendevalda i kommuner och landsting skall öka med 10 000 . Antalet personer som i livet har innehaft ett politiskt förtroendeuppdrag skall också öka. Medborgarna skall ha bättre möjligheter än att delta i och Skr. 2003/04:110 påverka den politiska processen. deltar skall också öka. Medborgarnas möjligheter att påverka den politiska processen skall bli mer jämlika än de är . Andelen ungdomar, arbetslösa och personer med utländsk bakgrund som deltar i den politiska processen skall öka. har de demokratifrämjande insatserna ytterligare utvecklats och fördjupats. Ett stort arbete har lagts ner på att fortsatt öka kunskapen om demokratins förutsättningar och funktionssätt och särskilt öka kunskapen om resultaten av vidtagna åtgärder. Det svenska arbetet för att värna och fördjupa folkstyrelsen är väl utvecklat och framstår i en internationell jämförelse som unikt avseende bredd och omfattning. I flera politikområden ingår delaktighet och inflytande som viktiga förutsättningar för att förverkliga målen för politikområdet. Exempelvis framhålls betydelsen av delaktighet och inflytande inom folkhälsopolitiken och i propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35) slås det fast att delaktighet och inflytande i samhället är en av de mest grundläggande förutsättningarna för folkhälsa, varför det utgör ett av elva särskilda målområden. I arbetet med hållbar utveckling och är deltagande och inflytande likväl viktiga delar, liksom inom t.ex. storstadspolitiken, integrationspolitiken, barnpolitiken och ungdomspolitiken. 1.2Kontinuerlig uppföljning och utvärdering av mål och åtgärder I demokratipropositionen pekade regeringen på vikten av att följa upp och utvärdera effekterna av regeringens långsiktiga strategi för att värna och fördjupa den svenska folkstyrelsen. Regeringen redovisade också sin avsikt att följa annat demokratifrämjande arbete i kommuner och landsting. Nedan följer en redovisning av de uppföljnings- och utvärderingsåtgärder som vidtagits. Mer om rapporternas resultat finns att läsa i de avsnitt som följer. har på uppdrag av regeringen lämnat förslag om vilken statistik som bör produceras för den återkommande uppföljningen av målen och vissa av åtgärderna i demokratipropositionen i rapporten för uppföljning av demokratiutvecklingen i . I rapporten görs bedömningen att det saknas vissa demokratiindikatorer. Exempelvis saknas indikatorer som förklarar varför människor väljer att inte rösta, indikatorer kring tillgängligheten för röstberättigade med funktionshinder, hur medborgarna upplever att de har möjlighet att påverka politiska förhållanden på lokal, nationell och EU-nivå respektive deras kunskaper om olika former för inflytande. Den kartläggning och de förslag på Skr. 2003/04:110 demokratiindikatorer som redovisats utgör ett viktigt underlag för regeringens fortsatta arbete med att ta fram ett uppföljningssystem för den svenska demokratins utveckling. Förslaget har också utgjort ett viktigt underlag för redovisningen i denna skrivelse. Databas över förnyelsearbetet i kommuner och landsting () har på uppdrag av regeringen uppdaterat en av Statskontoret framtagen databas, som innehåller uppgifter om kommunernas och landstingens förnyelsearbete. I data- basen ingår bl.a. uppgifter om valdeltagande, styrande partier, samarbets- former, kommunala och landstingsägda företag, medborgarrelationer och demokratifrågor. Databasen innehåller uppgifter , 2001 och 2003 vilket gör det möjligt att göra vissa jämförelser . SCB har i rapporten Den lokala demokratins utveckling och funktionssätt sammanställt uppgifterna från databasen. Regeringen avser att driva detta arbete vidare och att göra databasen mer lättillgänglig. Analyser av de förtroendevalda i kommuner och landsting har genomfört undersökningar om de förtroendevalda i kommunerna med avseende på bl.a. kön, ålder och typ av uppdrag. Inför mandatperioden 20022006 föreslog Statskontoret i sin rapport av förnyelsearbetet i kommuner och landsting (2002:5) att staten skall ta över ansvaret för insamlandet av uppgifter om kommunalt förtroendevalda och i samband med detta utvidga undersökningen till att även innefatta förtroendevalda i landsting. fick SCB i uppdrag av regeringen och och att genomföra en total- undersökning om förtroendevalda i kommuner och landsting 2003. fick i uppdrag att i samarbete med SCB analysera materialet om förtroendevalda. Det sistnämnda uppdraget har redovisats i rapporten Det nya seklets förtroendevalda om politikerantal och representativitet i kommuner och landsting 2003. Liksom vid tidigare val har SCB tagit fram statistik kring valdeltagandet val. anlitades även en forskare vid vid av Justitie- departementet för att analysera valdeltagandet val till kommunfullmäktige. Resultaten redovisas i departementspromemorian Vem röstar och varför? En analys av valdeltagandet kommunfullmäktigeval (Ds 2003:54). SCB fick 2001 i uppdrag av regeringen att framställa en rapport om föreningsengagemanget i . Rapporten skulle baseras på den inom ramen för undersökningar om levnadsförhållanden () särskilda kartläggning av människors engagemang i ideella och ekonomiska föreningar som genomförts . Uppdraget har redovisats genom rapporten i Välfärd, Socialt kapital, Demokratiskola (rapport 98). Uppföljning av Tid för Demokrati fick i uppdrag av regeringen att utvärdera regeringens utvecklingsarbete Tid för demokrati. I utvärderingen ingick bl.a. att göra en övergripande analys av utvecklingsarbetet och att bedöma i vilken utsträckning detta har stimulerat deltagandet i den demokratiska processen. I sin rapport till regeringen, Demokrati tar tid, som lämnades har även lämnat förslag på hur ett framtida stöd för demokratiutveckling skulle kunna utformas. Uppföljning av medel till riksdagspartierna Riksdagspartierna tillfördes utökade medel för att informera invandrare inför valet . fick i uppdrag av regeringen att bl.a. analysera effekterna av partiernas information när det gäller valdeltagandet bland invandrare. Uppdraget har redovisats genom rapporten eller nätverkande?. Kartläggning av forskning om demokrati, offentlig förvaltning och folkrörelser För att ytterligare stärka kunskapen om demokratiforskningen gav regeringen i uppdrag att kartlägga den nationella forskningen om demokrati, offentlig förvaltning och folk- rörelser. Uppdraget har redovisats i rapporten om demokrati, offentlig förvaltning och folkrörelser. infördes s.k. medborgarförslag genom ändringar i kommunallagen (1991:900). har på regeringens upp- drag följt upp och analyserat erfarenheterna . Uppdraget har redovisats genom rapporten politik uppföljning av medborgarförslag i fullmäktige. Uppföljning av ekonomiska ersättningar På uppdrag av har en forskare och början av 2004 genomfört en utvärdering av tillämpningen av kommunallagens bestämmelser om ersättning för förlorad arbetsinkomst samt andra kostnader för förtroendevalda i kommuner och landsting. 2003/04:110 Uppdraget har redovisats genom rapporten rätt till ersättning enligt kommunallagen en utvärdering av genom- förandet. 1.3En skrivelse om deltagande i den politiska processen och om fortsatta prioriteringar inom demokratipolitiken Kontinuerlig uppföljning, analys och diskussion I demokratipropositionen utlovade regeringen att på lämpligt sätt fortlöpande redovisa den svenska demokratins utveckling i förhållande till målen för att värna och fördjupa den svenska folkstyrelsen. () har uttalat (bet. 2002/03:KU1, bet. 2003/04:KU1) att den bl.a. önskar en fördjupad analys av resultatet av statens insatser för att främja ökat valdeltagande samt analyser av orsakerna till varför målet om ökat valdeltagande inte kunde uppnås vid de senaste allmänna valen. Vidare har utskottet anfört att man utgår ifrån att regeringen fortsätter det arbete som inletts avseende uppföljnings- och utvärderingsstrategi för politikområde Demokrati. I budgetpropositionen (prop. 2003/04:1) aviserades att en redovisning av demokratiutvecklingen i förhållande till målen skulle lämnas i en skrivelse till . Det finns anledning att återkommande diskutera demokratins förutsättningar och funktionssätt i regeringen, i , i de politiska partierna, i kommuner och landsting, i massmedierna och bland Redovisningen och analyserna i denna skrivelse syftar bl.a. till att uppmuntra en sådan diskussion. Skrivelsens första del uppföljning och analys av mål och åtgärder Skrivelsen är uppdelad i två delar. Den första delen (avsnitt 27) är en sådan redovisning och analys som har efterfrågat. Där beskrivs och analyseras den svenska demokratins utveckling efter 2002 i förhållande till målen för att värna och fördjupa den svenska folkstyrelsen, dvs. målen om ett ökat valdeltagande, fler förtroendevalda, bättre möjligheter till deltagande mellan valen och ökad politisk En redogörelse lämnas för genomförda åtgärder. resultat av åtgärderna redan kunnat utläsas förs ett resonemang kring i vilken utsträckning åtgärderna bidragit till det långsiktiga arbetet för att Pågående och planerade åtgärder redovisas också. I samtliga mål ingår att den sociala representativiteten skall förbättras. Detaljerade uppgifter om deltagande i val, som förtroendevald och mellan valen med avseende på kön, ålder osv. lämnas under mål fyra som handlar om mer jämlikt deltagande. I demokratipropositionen presenterades, utöver de fyra målen för deltagande, också ett antal s.k. åtgärdsområden inom vilka det krävs insatser för att allmänt värna och fördjupa det demokratiska samhället. Framför allt krävs insatser inom andra politikområden än inom I skrivelsen lämnas också en redovisning av Skr. 2003/04:110 sådana insatser. Det handlar t.ex. om insatser för att stärka de mänskliga rättigheterna, den kommunala demokratins funktionssätt samt för- valtningens funktionssätt. Skrivelsens andra del demokratipolitikens fortsatta inriktning I den andra delen av skrivelsen (avsnitt 812) presenteras demokrati- politikens fortsatta inriktning och de områden som bör prioriteras i syfte att långsiktigt verka för målen om ett ökat och mer jämlikt deltagande. I denna del presenteras också några nya insatser som regeringen avser vidta. I skrivelsen används begreppet medborgare/människor/invånare synonymt. Endast när det står utländsk medborgare eller svensk med- borgare står begreppet medborgare för en viss nationalitet. Mål 1: Valdeltagande Sammanfattande beskrivning: Det första målet för regeringens långsiktiga demokratiarbete är ett högt valdeltagande. Trenden med ett minskat valdeltagande fortsatte emellertid även i de allmänna valen 2002. Minskningen mellan val och val var dock avsevärt mindre än mellan val och val, vilket skulle kunna tyda på att trenden håller på att brytas. Det kan konstateras att valdeltagandet ökat i vissa kommuner och landsting. Positivt var också att valdeltagandet inte minskade bland utländska medborgare i valet till kommunfullmäktige. Oroande är emellertid att valdeltagandet har fortsatt att minska bland t.ex. förstagångsväljarna och att skillnaderna i val- deltagandet har ökat något mellan vissa delar av befolkningen. har dock fortfarande ett högt valdeltagande internationellt sett. De senaste årens insatser för att öka valdeltagandet visar på positiva resultat i form av förbättrade förutsättningar för väljarna i röstnings- förfarandet samt ökad kunskap om olika metoder för demokratifrämjande arbete. Det är viktigt att de insatser som genomförs utgör en del i ett långsiktigt arbete där demokratifrämjande insatser under mellanvals- perioderna kombineras med punktinsatser inför valen för att främja ett högt valdeltagande. Det bör emellertid understrykas att ett ökat valdeltagande självklart inte kan uppnås enbart genom insatser från statens sida. Ansvaret för ett högt valdeltagande delas med andra aktörer och framför allt med de politiska partierna. har på regeringens förslag beslutat att ett av de långsiktiga målen för deltagande skall vara att valdeltagandet skall öka väsentligt i de nationella och kommunala valen liksom i valet till . Ett första delmål var att valdeltagandet skulle öka i de allmänna valen 2002. Ett särskilt fokus i det långsiktiga arbetet är att valdeltagandet skall höjas väsentligt bland de grupper som röstar i mindre utsträckning än andra, såsom unga, arbetslösa och personer med utländsk bakgrund1. Regeringen anförde i demokratipropositionen att ett högt valdeltagande bl.a. är viktigt för att de valda församlingarna skall kunna göra anspråk på legitimitet och för att medborgarna skall vara delaktiga i de olika samhällsfrågorna och inte ställas utanför. Ett syfte med de allmänna valen är att ge representation åt de politiska skiljelinjerna i samhället. I det långsiktiga arbetet för att stimulera till ett högt valdeltagande har regeringen vidtagit en rad åtgärder, däribland lagstiftning, informations- insatser och projektstöd. Utgångspunkter i arbetet har bl.a. varit att öka 1 Personer med utländsk bakgrund är utrikes födda eller inrikes födda med två utrikes födda tillgängligheten för väljarna samt medvetenheten om rösträttens Skr. 2003/04:110 innebörd. Ett ökat valdeltagande kan emellertid inte uppnås enbart genom insatser från statens sida. Det krävs att också andra aktörer, främst de politiska partierna, känner ett ansvar för denna fråga. Som underlag för en bedömning av i vilken utsträckning målet val uppfyllts redovisas studier av valdeltagandet . Den statistik som presenteras är till största delen hämtad från SCB och bygger på ett slumpmässigt urval röstberättigade.