prop · GR03125 · 2004-04-13 00:00:00 — Totalt har Ungdoms- styrelsen beslutat i 76 ärenden , varav 49 har avslagits och 27 bifallits med sammanlagt . En slutrapport över sats- ningen överlämnades till regeringen . 5.2.4Ungas arbete med generationsövergripande frågor (2001 2003) Regeringen har avsatt totalt att fördelas av Ungdoms- styrelsen för ungdomars arbete med generationsövergripande frågor. Projekt som syftat till dialog över generationsgränserna om värdegrunds- frågor eller som utvecklat samverkansformerna mellan ungdoms- och vuxenorganisationer har prioriterats vid stödfördelningen. har 39 ärenden behandlats varav 28 avslagits och 11 bifallits med samman- lagt . En slutrapport över satsningen överlämnades till regeringen . 5.2.5Ungas tillträde till arbetsmarknaden (2003) avsatte regeringen , till Ungdoms- styrelsens förfogande, för en särskild satsning som syftar till att bryta ungdomars utanförskap på arbetsmarknaden. Vid fördelning av stöd ska prioritera projekt som utgår från ett integrations- perspektiv eller som riktar sig till ungdomar med utländsk bakgrund eller som syftar till att bryta ett socioekonomiskt utanförskap. Projekt för ung- domar i glesbygd ska kunna få stöd. Regeringens avsikt är att avsätta sammanlagt 30 miljoner . har 5 ansök- ningar beviljats med sammanlagt . 5.2.6Utveckling av ungas möjlighet till organisering (2002) Regeringen beslutade att ställa till förfogande till stöd för utveckling av ungdomars möjlighet till organisering för att därigenom stärka ungas inflytande i samhället. Demokratiskt förnyelsearbete inom ungdomsorganisationerna, utveckling av nya metoder för politiska ungdomsförbundens demokra- tiarbete i skolan och utveckling av nya former inom föreningslivet för att integrera och kanalisera unga medborgares kunskaper och åsikter i den kommunala planeringen skall prioriteras. avsatte regeringen ytterligare för denna satsning och avsikten är att av- sätta sammanlagt för detta ändamål. Totalt har Ung- domsstyrelsen beslutat i 100 ärenden , varav 66 har avslagits och 34 bifallits med sammanlagt . 5.2.7Utveckling av ungdomssamarbete inom Östersjö- och Barentsregionerna (19982003) har regeringen avsatt totalt till förfogande att fördelas i stöd till ungdomars utbytes- och samarbetsprojekt i Östersjö- och Barentsregionerna. Vid fördelning av stöd skulle man prioritera bl.a. multilaterala utbyten mellan lokala grupper, samarbetsprojekt som utnyttjar modern informationsteknologi och verksamheter som inte kan få stöd genom andra utbytes- och vänortsprogram. Totalt har 49 projekt fått stöd med sammanlagt och 31 ansökningar har avslagits. överlämnade en slutrapport över satsningen till regeringen . 5.2.8Ungdomssamarbete i Österled (2003) Regeringen avsatte till Ungdomsstyrel- sens förfogande för stöd till projekt som, genom ungdomsutbyten i EU:s östra gränsregion, syftar till att stärka ungdomars delaktighet och in- flytande i samhället samt att utveckla den interkulturella förståelsen och toleransen hos unga. Regeringen avser att avsätta sammanlagt för detta ändamål . Vid för- delning av stöd skall prioritera multilaterala utbyten, utbildningar, nätverk och Internetbaserade samarbetsprojekt mellan ungdomsgrupper. Projekt som syftar till att skapa eller utveckla kontakter mellan lokala aktörer på ungdomsområdet i respektive deltagande land och som lyfter fram ett specifikt tema eller en gemensam fråga. Prio- riterade tematiska områden är ungas delaktighet och inflytande i sam- hället, mänskliga rättigheter, jämställdhet/jämlikhet samt interkulturellt lärande och tolerans. Vidare skall projekt som involverar ungdomar som Skr. 2003/04:125 av sociala, ekonomiska eller kulturella skäl har sämre möjlighet till delaktighet i samhällslivet eller till internationella erfarenheter prio- riteras. Projekten skall utöver den svenska organisationen involvera ungdomsföreningar och ungdomsgrupper från ett eller flera av de nya medlemsländerna (, , , ) samt , och och/eller ungdomsgrupper i Barentsregionerna. 5.3Särskilda satsningar till förmån för personer med (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2) har inga nya satsningar beslutats för målgruppen personer med funktionshinder. Nedan redovisas de pågående satsningarna och de beslut som fattats inom ramen för dessa. Summa (kr) Alternativa stöd- och boendeformer Mot rasism och diskriminering 5.3.1Alternativa stöd- och boendeformer Regeringen har tidigare avsatt sammanlagt ur All- männa arvsfonden för ideella organisationers kostnader för att tillsammans med berörda myndigheter förbättra situationen för personer med psykiska funktionshinder. Under detta budgetår har två fortsättningsprojekt beviljats stöd. Socialpsykiatriskt i har tillsammans med brukarorganisationerna Mental Hälsa och genomfört en utvärdering av satsningen genom en dokumentations- och fördjup- ningsstudie. Rapporten med titeln har tryckts och sprids vid seminarier och arvsfondsdagar. 5.3.2Bemötande med kultur (2000) Kulturella uttrycksformer kan vara en bra väg för kommunikation mellan människor. Med exempelvis teater, litteratur, film, musik, texter och konst kan fördomar, attityder och bemötande tydliggöras, lyftas fram i ljuset och granskas. Regeringen har avsatt sam- manlagt ur Allmänna arvsfonden för ideella organi- sationers försöksverksamhet inom detta område. har 6 projekt beviljats stöd. Två av dem är projekt som startat , föreningen för Rörelsehindrade Barn och Ungdomar i skall genom bild Skr. 2003/04:125 och text belysa barn och ungdomar med funktionshinder och deras syskon och STIL för Independent Living skall tillsammans med i producera en utställning om människor och handikapp för att spegla, debattera och ifrågasätta föreställningar om normalitet och avvikelse. 5.3.3Personligt brukarstöd (2000) Regeringen har beslutat att avsätta sammanlagt ur Allmänna arvsfonden för att utveckla s.k. personligt brukarstöd. Många personer med funktionshinder har svårt att hävda sig i mötet med myn- digheter och andra offentliga organ. har 10 projekt beviljats stöd, sex av dem är fortsättningsprojekt. Ett av de nya projekten kommer inte att genomföras. De övriga nya projekten skall genomföras av handi- kapporganisationer i , och . 5.3.4Insatser mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (2001) Regeringen beslutade om en treårig satsning mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering riktad till barn samt personer av utländsk härkomst med funktionshinder. fördelades för målgruppen personer med funktionshinder stöd till 9 projekt med sammanlagt . Försöksverksamheten syftar till att pröva och utveckla metoder för att nå målgruppen genom upp- sökande verksamhet och för ökad samordning av samhällets och organi- sationslivets aktörer. 6 Kommande inriktning och prioriterade områden för stöd ur Allmänna arvsfonden Medel som fördelas ur Allmänna arvsfonden ger föreningslivet möjlig- heter att pröva nya idéer som kan utveckla verksamhet till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. I detta ligger att mål- gruppernas upplevelse och erfarenheter av vad som är utvecklande och nyskapande har stor betydelse. Det arbete som utförs av ideella organisa- tioner och andra frivilliga sammanslutningar är viktigt för att utveckla verksamhet på de berörda målgruppernas egna villkor. kan också vara ett komplement till vad det allmänna erbjuder, inte minst för de människor som av olika skäl inte vill vända sig till myndigheter. Det stöd som ges ur Allmänna arvsfonden bör generellt sett medverka till att stärka och utveckla välfärd, livskvalitet, delaktighet, jämlikhet och jämställdhet samt bidra till såväl social som etnisk och kulturell integra- tion för fondens målgrupper för att därmed stärka deras ställning i sam- FN:s konvention om barnets rättigheter () är grund- Skr. 2003/04:125 pelaren i regeringens arbete med frågor som rör barn och unga upp till 18 och dess intentioner skall beaktas i alla beslut och i alla samhällsverksamheter som rör barn och unga. utgör därför en väsentlig grund i arbetet för fondens målgrupper barn och ungdom med eller utan funktionshinder. Utöver nedan angivna områden kommer medel liksom tidigare att ges till utvecklingsprojekt inom områden som inte kan förutses. Det är angeläget att ge utrymme för organisationernas egna initiativ till utveck- lingsverksamhet inom nya områden. 6.1Verksamhet till förmån för barn En grundläggande förutsättning för barnens liv är deras familjer. Föräld- rarna har huvudansvaret för att barnet får omvårdnad, trygghet och en god fostran. Samhällets uppgift är att stödja och komplettera föräldrarna så att goda och trygga uppväxtvillkor kan garanteras för alla barn. Genom mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen, skolan, föräldraför- säkringen etc. erbjuder samhället ett generellt stöd till barn och deras familjer. För att förhindra att barn far illa i olika avseenden är det viktigt att det finns ett utvecklat utbud av insatser med syfte att stödja barn och föräld- rar. Särskilt stöd erbjuds bl.a. genom , barn- och ungdoms- psykiatrin, familjerådgivningen och den specialiserade sjukvården. För barn med funktionshinder finns behov av att utveckla och pröva verk- samhet som gör det möjligt att få delta i gemenskap med andra barn i barnomsorg, skola och fritid. Barn med funktionshinder behöver få vara just barn och inte barn med funktionshinder. Det är viktigt att finna och vidareutveckla metoder och arbetssätt som ökar varje barns möjlighet till självständighet, inflytande och delaktighet i frågor som rör honom eller henne. Utvecklingsarbetet med att integrera och synliggöra barnperspektivet i olika frågor som rör barn och unga liksom varje barns, oberoende av kön, social, etnisk och kulturell bakgrund eller funktionshinder, inflytande och delaktighet i kultur- och samhällslivet samt inom den fysiska planeringen är ett utvecklingsarbete som behöver fortsätta. Likaså behövs fortsatt utvecklingsarbete när det gäller framgångsrika arbetssätt för att genom- föra intentioner på lokal nivå. Det är angeläget att pröva modeller där ideella organisationer, själva eller tillsammans med offentliga samhällsorgan kan ut- veckla verksamhet för att förebygga psykisk och fysisk ohälsa hos flickor och pojkar. Utvecklingsarbetet för att stärka och stödja bl.a. barn till miss- brukare, barn till psykiskt sjuka, barn med utvecklingsstörda för- äldrar samt barn med funktionshindrade föräldrar behöver fort- Skr. 2003/04:125 sätta. Det finns ett stort behov av utvecklingsarbete när det gäller barn med neuropsykiatriska diagnoser som tal- och skrivsvårigheter, ADHD/ DAMP m.fl. problem och där ideella organisationer kan samverka med offentliga myndigheter genom att dela med sig av sin kunskap om barnens situation och behov av stöd. I flera rapporter har bl.a.behovet av att utveckla de funktionshind- rade barnens möjligheter till god fritid uppmärksammats, bl.a. är tillgången på fritidshjälpmedel låg och assistenter och ledsagare saknas ofta. Projekt som syftar till att motverka fördomar, för- bättra bemötandet samt stärka identiteten och självkänslan hos barnen skall prioriteras. Barn i familjer med långvarigt socialbidragsberoende eller som lever i ekonomisk utsatthet på annat sätt är en annan grupp som behöver uppmärksammas. Det behövs stärkt förnyelse- och ut- vecklingsarbete för att ge dem samma förutsättningar som andra barn. Ett annat område som regeringen vill uppmärksamma är stöd till barn som själva utsatts för våld eller som bevittnat våld i sin hemmiljö. Det är angeläget att ideella organisationer utvecklar modeller och arbetssätt för att hjälpa och stötta barn som indirekt eller direkt har utsatts för brott. 6.2Verksamhet till förmån för ungdomar 1225 år Ungdomstiden är en period av successiv utveckling mot ökad självständ- ighet, frigörelse från föräldrarna och etablering i vuxenvärlden. växer viljan och förmågan att påverka ens egen livssitua- tion och utöva inflytande i samhället. Denna frigörelseprocess måste be- jakas och stödjas. Ungas egna organisationer utgör en viktig kanal för ungdomar att söka sina egna vägar till delaktighet och inflytande lokalt, nationellt och internationellt. Tillväxten av nya och alternativa organisa- tions- och verksamhetsformer för samhällsinriktat arbete, EU:s östut- vidgning samt utveckling av jämställdhets- och mångfaldsarbetet i före- ningslivet utgör viktiga områden som bör stödjas. Brott, mobbning, diskriminering, trakasserier, ohälsa och arbetslöshet begränsar många unga människors livskvalitet och möjligheter till ut- veckling och måste därför bekämpas. Antalet arbetslösa ungdomar och andelen ungdomar som upplever olika former av psykisk ohälsa har ökat . Ungdomar och ungdomars egna organisationer måste ges möjlighet att själva formulera problemen, söka deras orsaker och pröva lösningar för att förebygga och motverka problemen. Ungdomars engagemang och vilja till egna uttryck söker sig ständigt nya former. Parallellt med de traditionella kulturyttringarna såsom musik, teater, bildkonst och dans utvecklas andra uttryck för kulturella och estetiska intressen. Levande rollspel, modeskapande samt produktion av webbtidskrifter och så kallade fanzines (tidskrifter kring ett personligt intresse) är exempel på detta. Ungdomar måste ges goda möjligheter att Skr. 2003/04:125 själv initiera och genomföra verksamheter som syftar till att förändra samhället, påverka de egna livsvillkoren eller uttrycka sig genom mass- media eller genom konstnärliga och kulturella medel. Föreningslivets arbete för att stärka ungdomars tilltro till den egna förmågan, förebygga psykisk och fysisk ohälsa samt utveckla me- toder för att bearbeta problem när de redan uppstått. Särskild prio- ritet bör ges till projekt som syftar till att stärka ungas tilltro till den egna förmågan och möjligheten att själva och tillsammans med andra kunna påverka sin vardag för att motverka och förebygga psy- kisk ohälsa. Särkilt intressant är också utvecklingen av projekt som innebär en nära samverkan mellan olika sociala aktörer, offentliga samhällsorgan och ideella organisationer, liksom utveckling av före- ningslivets arbete för ensamkommande flyktingungdomar. Förebyggande av brott, mobbning och trakasserier av och mot unga och stärka stödet till unga brottsoffer. Projekt som syftar till att förebygga klotter och annan skadegörelse, utveckla former för med- ling mellan brottsoffer och gärningsman eller motverka mobbning eller trakasserier på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning eller funktionshinder bör uppmärksammas särskilt. Utvecklingen av ungdomars möjligheter att uttrycka sig genom kulturella och konstnärliga medel. Stödformerna för unga arrangörer av kulturevenemang och -verksamheter bör utvecklas och utrymme ges för nya eller alternativa konstnärliga och kulturella uttryck. Pro- jekt som skapar samverkan mellan ideella aktörer och kulturinstitu- tioner bör ges särskild uppmärksamhet. Stärka ungdomars inflytande i samhället och möjlighet till egen organisering på lokal, regional och nationell nivå. Nya former att organisera och bedriva samhällsinriktat arbete bör stödjas särskilt, liksom utvecklingen av metoder för jämställdhets- och mångfalds- arbete i ungdomsorganisationerna. Utvecklingen av ungdomars inflytande och delaktighet på den euro- peiska nivån bör ges fortsatt prioritet i fördelningen av stöd ur All- männa arvsfonden. Samarbetet i EU:s östra gränsregion bör ges sär- skild uppmärksamhet. Regeringen beslutade att ställa ur Allmänna arvsfonden till förfogande att fördelas till projekt som, genom ungdomsutbyten i EU:s östra gränsregion, syftar till att stärka ungdomars delaktighet och inflytande i samhället samt att utveckla den interkulturella för- ståelsen och toleransen hos unga (U2003/3648/Ung). Regeringen angav då som sin avsikt att avsätta sammanlagt för ändamålet. Projekt som syftar till att finna metoder för att öka ungdomars till- träde till arbetsmarknaden bör ges fortsatt prioritet vid fördelningen av stöd. Regeringen beslutade att ställa ur Allmänna arvsfonden till förfogande att fördelas till projekt som syftar till att bryta ungdomars utanförskap på arbetsmarknaden (U2003/2359/Ung). 2003/04:125 angav då som sin avsikt att avsätta sammanlagt Utvecklingen av s.k. naviga- torcentra bör uppmärksammas i satsningen. 6.3Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder Det är viktigt att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för personer med funktionshinder och att förebygga och be- kämpa diskriminering. Personer med funktionshinder i alla åldrar måste ges förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Tillgäng- lighet till bostäder, publika lokaler, kommunikationer, utbildning, fritids- och kulturaktiviteter och olika kommunala verksamheter är en förutsätt- ning för att personer med funktionshinder skall kunna leva ett självstän- digt och oberoende liv. Kunskap inom den offentliga sektorn om funktionshindrade personers villkor och behov har en avgörande betydelse för hur service, lokaler, information etc. utformas och för bemötandet i den enskildes kontakter med den offentliga sektorn. Ett tillgängligt samhälle är en förutsättning för den demokratiska utvecklingen av samhället. Det finns behov av utvecklingsarbete där handikapporganisationerna genom olika informationsaktiviteter ger kunskap om funktionshindrade personers villkor. Design för alla innebär att produkter, bruksföremål, byggnader, IT- produkter, inomhus- och utomhusmiljöer samt tjänster bör vara till- gängliga för alla människor oavsett kön, ålder eller funktions- hinder så långt detta över huvud taget är möjligt. Inte minst viktigt är att höja kvaliteten i designen för alla brukare som ett led i ett minskat behov av särlösningar. Det finns behov av att utveckla och pröva verksamhet där brukarorganisationerna, tillsammans med be- rörda myndigheter och branschorganisationer bidrar till att stärka arbetet med Design för alla som leder till ett mer tillgängligt sam- hälle. För den som på grund av sitt funktionshinder har långvariga och sammansatta behov av vård, omsorg, stöd och service behöver in- satserna samordnas. Ofta får den enskilde själv eller anhöriga fun- gera som samordnare och budbärare mellan olika verksamheter trots att ansvaret för samordningen ligger på myndigheterna. Individuella planer, som tar upp beslutade och planerade insatser samt vem som ansvarar för vad, ger både de enskilda personerna, deras familjer och huvudmännen en överblick som kan främja samordning och sam- verkan och bidra till att insatserna effektiviseras. För att tillgodose ett ökat brukarinflytande i detta arbete krävs utvecklingsarbete där handikapporganisationerna kan spela en viktig roll. Personer med funktionshinder som är beroende av stöd och service Skr. 2003/04:125 från andra personer, anställda eller närstående, kan utsättas för både fysiskt och psykiskt våld. Det behövs försöksverksamhet där handi- kapporganisationerna och andra ideella organisationer tillsammans med kommun och landsting kan finna former för att uppmärksamma och förhindra våld mot barn, kvinnor och män med funktionshinder. Den plan för uppföljning och utvärdering av stöd ur Allmänna arvs- fonden som fastställts av Arvsfondsdelegationen, kommer att göra det möjligt för regeringen att bättre redovisa effekterna av stödgivningen och utfallet av regeringens prioriterade områden. Detta kan ske såväl genom vidareutveckling av den kvantitativa redo- visningen, som genom utökade analyser av de effekter stödgivningen gett för fondens målgrupper. Redovisningen kommer, där det är möjligt, att göras ur ett köns- och mångfaldsperspektiv. Regeringen avser också att redovisa hur allmänheten informerats om fondens ändamål och fond- medlens användningsområde. 7Information, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning Arvsfondsdelegationens uppgifter är, förutom att fördela stöd ur fonden, att följa upp projekt samt att informera allmänheten om arvsfondens ändamål och fondmedlens användningsområde. Arvsfondsdelegationen har fastställt en informationsstrategi som ligger till grund för arbetet med information och kommunikation och formulerat tre delmål för informationsarbetet: att nå ut med information om fondens ansökningskriterier till poten- tiella projektanordnare så att de ansökningar som kommer in är rele- vanta och att andelen obehöriga sökande minimeras att genom information om projektens resultat till organisationer, myndigheter och politiker bidra till utveckling av verksamhet till förmån för fondens målgrupper att informera allmänheten om fondens ändamål och medlens använd- För att uppnå dessa mål krävs olika former av informationsinsatser. Några exempel på informationsverktyg som används är Arvsfondsdele- gationens hemsida, informationsbroschyrer, årsbok och pressmeddelan- den om beviljade projektstöd. På hemsidan kan organisationer och allmänheten få information om gällande kriterier, söka i projektdatabasen med be- viljade projekt och dra ut ansökningsblanketter. får många telefonsamtal och e-postför- Skr. 2003/04:125 frågningar från organisationer och allmänhet som önskar information om hur och till vad man kan söka stöd ur fonden. Förutom de svar som kan lämnas per telefon hänvisas också till hemsidan. Till dem som inte har tillgång till Internet skickas årsboken och informationsbroschyren All- männa arvsfonden gör det möjligt att förnya och utveckla verksamhet för barn, ungdomar och personer med funktionshinder där svaren på de vanligaste frågorna finns att läsa. I som bygger på uppgifterna i regeringens årliga skrivelse till beskrivs på övergripande nivå föregående års fördelning av stöd och där går även att läsa korta sammanfattningar om samtliga pro- jekt som erhållit stöd . distribueras till föreningar, bibliotek och kommuner och till dem som tar kontakt med delegationens kansli. Informationsbroschyren finns tillgänglig på engelska, kassett och punktskrift. Arvsfondsdelegationen har informerat om fonden på mässor och andra evenemang som till exempel Bok- och biblioteksmässan i , Folkrörelseforum och Idédagar i . För att nå ut till organisationslivet med information om regeringens prioriterade områden annonserades i tidningar runt om i landet. Allmänna arvsfonden fyllde . Under 2003-2004 arran- gerar delegationen fyra s.k. Arvsfondsdagar tillsammans med berörda föreningar, högskolor m.fl. Varje Arvsfondsdag har eget tema och genomförs i , , och i . I Arvsfondsdelegationens uppgifter ingår att följa upp de projekt som beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden. har arbetet med upp- följning och utvärdering utgått från den strategi om uppföljning, utvärde- ring och erfarenhetsspridning som fastställdes av delegationen 2002. Samtliga organisationer som beviljas stöd skall efter varje avslutat år lämna en skriftlig redogörelse för de genomförda insatserna och ekono- misk redovisning styrkt av revisor. På detta sätt kan delegationen kon- trollera att medlen används till det som avsetts, samt få underlag inför beslut om projektet är flerårigt. Om redovisningen inte godkänns blir organisationen återbetalningsskyldig för del av eller hela stödet. För att höja kvaliteten på de rapporter som projekten redovisar efter avslutat projekt har delegationen startat utbildningar för projektledare till nystartade projekt. Ett utbildningsmaterial anpassat för arvsfondsprojekt har tagits fram. Materialet är utformat som en handbok som kan vara till hjälp under projektets samtliga faser, från start till återrapportering. Större utvärderingar görs i syfte att undersöka vilka långsiktiga effek- ter som uppnås i den verksamhet som beviljas stöd ur arvsfonden. Med utvärdering avser Arvsfondsdelegationen en systematiskt genomförd undersökning för att få fram tillförlitliga och användbara resultat om värdet eller förtjänsterna av ett enskilt projekt eller en grupp av projekt. Utvärderingar av detta slag görs av avgränsade större satsningar eller prioriterade områden som regeringen beslutat om. Som regel utförs dessa