prop · GR031d20 · 2004-01-01 00:00:00 — Elitidrottsutövare är bra förebilder för många unga människor och kan därigenom inspirera dem till att börja idrotta. Frågan om ett statligt stöd till ett Riksidrottsmuseum har aktualiserats. Detta mot bakgrund av den betydelse som idrotten har i samhället. Regeringen anser att ett Riksidrottsmuseum bidrar positivt till att öka idrottens betydelse i samhällets fortsatta utveckling. Regeringen avser att inom anslaget reservera medel till ett bidrag för ett Riksidrottsmuseum. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I skrivelsen En samlad naturvårdspolitik som lämnades till (skr. 2001/02:173) underströk regeringen att friluftslivet har stor betydelse för folkhälsan, bidrar till livskvalitet samt ger en social och kulturell dimension till naturvården. Friluftsliv är en av de vanligaste formerna för fysisk aktivitet. Forskning visar att närmiljön har en avgörande betydelse för om man är fysiskt aktiv, vistas ute och bedriver friluftsliv. Friluftslivet har stor betydelse när det gäller möjligheterna att nå det nationella folkhälsomålet om ökad fysisk aktivitet. Friluftsorganisationernas verksamhet är mot denna bakgrund mycket värdefull för samhället. Precis som när det gäller idrotten har samhället ett ansvar för att skapa goda förutsättningar för friluftsorganisationerna och deras verksamhet, inte minst när det gäller barn och ungdomar. Utredning om stöd till kvinnoorganisationer Regeringen beslutade att en särskild utredare skall utvärdera och analysera stödet till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet samt föreslå förändringar för att anpassa bidraget till hur samhället och kvinnoorganisationerna har utvecklats sedan bidraget inrättades. Utredaren skall analysera stödet ur ett folkrörelseperspektiv och utvärdera vilken betydelse stödet har för kvinnors vilja och möjligheter till egen organisering och de demokratiska förtjänsterna av detta. Utredaren skall även undersöka vilka krav avseende jämställdhet som ställs generellt på folkrörelser och föreningar för att de skall få statliga bidrag. Utredaren skall redovisa uppdraget . Regeringen har tagit initiativ till att skapa ett folkrörelseforum för dialog mellan regeringen och föreningslivet. Det forum som genomförs består av en serie tematiska seminarier och en tvådagarskonferens. Seminarierna handlar om de faktorer som stimulerar respektive hindrar människors organisering i olika typer av folkrörelser, föreningar och andra sammanslutningar. De behandlar bl.a. ämnen som rör ideella sektorns möjligheter att finansiera sin verksamhet samt den lagstiftning som påverkar sektorn. Vid den avslutande konferensen kommer de frågor och ev. slutsatser som framkommit vid dessa seminarier att behandlas och vidareutvecklas. Forumet utgör en viktig del i regeringens kontinuerliga dialog med föreningslivet och olika aktörer inom den sociala ekonomin. Utredning om allmänna samlingslokaler Regeringen beslutade att en särskild utredare skall undersöka och analysera frågor som rör allmänna samlingslokaler. Inom ramen för uppdraget ingår att undersöka vilken betydelse de allmänna samlingslokalerna och det stöd som utgår för dessa lokaler har för närsamhället, särskilt när det gäller invånarnas inflytande och deltagande i samhällslivet och i de politiska processerna. I denna del ingår att undersöka vilken betydelse samlingslokalerna har för invånarnas möjligheter att utöva de grundlagsfästa mötes-, yttrande- och föreningsfriheterna. Utredaren skall även utreda effekterna av det statliga stöd som lämnas för allmänna samlingslokaler. Uppdraget skall redovisas . Regeringen beslutade att ge Statskontoret i uppdrag att se över bidragsgivningen till ideella föreningar. I uppdraget ingår att kartlägga den statliga, landstingskommunala och kommunala bidragsgivningen till föreningslivet. Dessutom skall Statskontoret undersöka om det finns behov av vissa gemensamma bidragsprinciper när det gäller den statliga bidragsgivningen. Uppdraget skall redovisas . Regeringen beslutade att ge i uppdrag att göra en kartläggning av forskningen om demokrati, offentlig förvaltning och folkrörelser. Uppdraget skall redovisas . Ökad satsning på barn och ungdomar Regeringen beslutade om närmare anvisningar till för bidraget om som AB Svenska fattat beslut om. Bidraget är inledningen av den ökade satsningen på idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet (även kallad Handslaget mellan staten, kommunerna och idrottsrörelsen). Bidraget har som ändamål att stötta och uppmuntra idrottsföreningar och specialidrottsförbund att öppna dörrarna för fler, hålla tillbaka avgifterna, satsa mer på flickors idrottande, delta i kampen mot droger och intensifiera samarbetet med skolorna. Åtgärder skall bland annat vidtas för att erbjuda barn och ungdomar, som inte deltar i idrottsverksamhet, lustfyllda och hälsofrämjande aktiviteter utan krav på resultat. Vidare skall förutsättningar skapas för att flickor skall kunna utöva idrott på det sätt de själva önskar. Idrottsföreningar skall uppmuntras att i nära samarbete med skolorna utveckla metoder som lockar alla elever till fysisk aktivitet i olika former. disponerar högst av bidraget för förbundens ökade insatser för att inspirera fler att idrotta. disponerar vidare av bidraget för insatser till speciellt prioriterade områden som exempelvis: insatser på flyktingförläggningar, verksamhet för funktionshindrade, etablering av näridrottsplatser i storstadsområden i samverkan mellan föreningar och kommuner eller andra intressenter och stöd till förbund som vill pröva nya verksamhetsformer för att nå ungdomar som rör sig för lite. Disposition av medel från överskott av värdeautomatspel Regeringen har medgivit att av överskottet från AB Svenska Spels värdeautomater får disponera högst för fortsatt stöd till lokalt utvecklingsarbete av idrottsverksamhet i samarbete med , högst för en nationell utbildning av ledare för barn- och ungdomsidrott och till fortsatta insatser för unga idrottsledare i samarbete med , högst för projektet idrotts- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 resurser på lika villkor och högst till lokala idrottsanläggningar för barn- och ungdomsverksamhet. Europeiska året för utbildning genom idrott 2004 Regeringen gav i uppdrag att vara nationellt samordningsorgan för det av och Europeiska unionens råd beslutade Europeiska året för utbildning genom idrott 2004 (nr 291/2003/EG). skall koordinera detta arbete med de insatser som förbundet gör med stöd av de särskilda medel som förbundet disponerar för Handslaget. Regeringen pekade särskilt på att vid genomförandet av uppdraget skall ta hänsyn till den av regeringen beslutade nationella handlingsplanen mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Uppdraget skall genomföras i nära samarbete med Myndigheten för skolutveckling. Idrottsresurser på lika villkor Regeringen gav i uppdrag att, i samverkan med , leda ett planerat treårigt projekt vars övergripande syfte skall vara att verka för att en rättvis fördelning sker av samhällets resurser för idrottsverksamhet. har arbetet främst inriktats mot två studier omfattande idrott och integration samt funktionshindrade personers möjlighet att utöva fysisk aktivitet. har en utveckling påbörjats av metoder som underlättar diskussioner bland idrottens beslutsfattare och anställda vad gäller frågor som rör hur makt och resurser fördelas mellan flickor och pojkar, kvinnor och män. Lokal idrottsutveckling med stöd ur Allmänna arvsfonden För att främja utveckling och förnyelse av idrottsverksamhet, främst på lokal nivå, har regeringen beslutat att avsätta totalt ur Allmänna arvsfonden . Satsningen har vänt sig till föreningslivets idrottsverksamhet för barn, ungdomar och funktionshindrade. Särskilt prioriterade områden har varit integration och jämställdhet. Inom satsningen har stöd beviljats för sammanlagt 207 projekt. I sin slutrapport idrottsutveckling med stöd ur Allmänna arvsfonden (Ds 2002:43) betonar den arbetsgrupp, som tillsattes i syfte att bistå Arvsfondsdelegationen i 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 beredningen av dessa projekt, behovet av fortsatta insatser inom flera områden. Bland dessa kan främst nämnas ledarutveckling, samarbete mellan idrottsföreningar och skolan, idrott för personer med funktionshinder samt delaktighet och mångfald. En utvärdering av satsningen visar att de positiva effekterna är många och i vissa fall omfattande. Även negativa erfarenheter har framkommit som felaktiga fokuseringar, brist på ledare samt konflikter mellan projekten och övrig verksamhet. I utvärderingen föreslås följande övergripande aspekter uppmärksammas och diskuteras vid en fortsatt utveckling av verksamhet inom området: -Idrottsrörelsen kan på olika sätt bidra till en positiv samhällsutveckling. -Projekten bör dokumenteras, erfarenheter förmedlas och utnyttjas vid framtagning av läromedel. -Samverkan bör sökas mellan verksamhetsutvecklingen inom idrotten å ena sidan och utbildning och forskning inom idrottsvetenskap å andra sidan. -Arvsfondssatsningen bör slutligt följas upp . Talangsatsning inom svensk idrott Regeringen har betalat ut bidrag till en talangsatsning inom svensk idrott. inledde regeringen en motsvarande satsning på svensk handikappidrott. Båda satsningarna är avsedda att sträcka sig . Regeringen har inlett samtal med idrottsrörelsen och näringslivet om förutsättningarna för en fortsatt satsning efter 2005. Utredning om professionell boxning och andra kampidrotter Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle analysera de frågor som hänger samman med professionell boxning och andra kampidrotter. Frågorna skulle belysas allsidigt med tonvikt på de medicinska aspekterna. Även dess sociala funktion och möjligheter att bidra till integration och anpassning i samhället var viktiga frågor som utredaren skulle överväga. I uppdraget ingick att se över lagen (1969:612) om förbud mot professionell boxning och bedöma om den fyller sitt syfte eller om dess inriktning och omfattning bör förändras i något avseende. Även frågan om det över huvud taget finns behov av ett fortsatt förbud mot professionell boxning skulle analyseras. Utredaren redovisade sitt arbete i betänkandet Kampidrott i fokus (SOU 2003:24). Utredaren föreslår att det införs en reglering med krav på tillstånd för offentliga tillställningar som innehåller tävling eller uppvisning i kampidrotter där slag eller sparkar riktade mot huvudet är tillåtna. Denna reglering föreslås ersätta lagen om förbud mot professionell boxning. Den föreslagna regleringen innebär att det blir förbjudet, att utan tillstånd, anordna en offentlig tillställning med tävling eller uppvisning i kampidrotter där det ingår slag eller sparkar mot deltagares huvud. Det blir däremot inte förbjudet att delta i en sådan tillställning. Utredarens förslag har remitterats och bereds inom . studie av ideella ledare har genomfört en begränsad intervjuundersökning av de förtroendevalda idrottsledarna. Resultatet av undersökningen visar att många ledare uppfattar sina uppgifter som betungande och fortsätter sitt arbete främst på grund av att det är svårt att finna ersättare. En slutsats är att det är svårare att rekrytera nya styrelseledamöter än aktivitetsledare. Regeringen har sedan skrivelsen En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173) presenterades gett ett särskilt ansvar för friluftsfrågor. Regeringen har vidare inrättat ett särskilt Friluftsråd knutet till . Statens stöd till friluftsorganisationer kommer att fördelas av . avser regeringen att starta en särskild satsning på och lokal naturvård (se Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård). Grundtanken är att stimulera lokal och naturvård till att genom naturvårdsprojekt bidra till att nå de naturvårdsanknutna miljökvalitets- och delmålen. Även projekt som handlar om att förbättra förutsättningar för friluftsliv ryms inom ramen för denna satsning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 7.5.2Insatser utanför politikområdet ramen för utvärderingen skall det göras en Som tidigare nämnts stödjer regeringen olika slag av föreningar och folkrörelser även inom andra politikområden, t.ex. genom att lämna olika bidrag. Ett stort antal statliga myndigheter samt några s.k. paraplyorganisationer som tilldelats vissa myndighetsfunktioner, t.ex. , hanterar dessa bidrag. Här kan nämnas att det genomförs bidragsöversyner inom en rad politikområden, t.ex. vad gäller statsbidragen till etniska organisationer. Därutöver är kommunerna viktiga som finansiärer av verksamhet i folkrörelser och föreningar. Ett betydande stöd ges också genom kommunernas lokalsubventioner. Vid Svenska 2003 fattades beslut om ett bidrag till idrotten på varav regeringen har beslutat om närmare anvisningar för . Vid samma tillfälle fattades beslut om att ca av överskottet från det värdeautomatspel som AB har koncession på att driva skall betalas ut för idrottsrörelsens lokala barn- och ungdomsverksamhet via och ca till ungdomsorganisationerna via . Totalt har av överskottet från värdeautomatspelet betalats ut till det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet. Därutöver anslås över statsbudgeten för nationell och internationell ungdomsverksamhet, varav en stor del av summan disponeras för statsbidrag till ungdomsorganisationer. Härigenom kan bl.a. ungdomars intresse för demokratifrågor samt jämlikhet mellan olika ungdomsgrupper främjas. Ett exempel på ett annat politikområde inom vilket det hanteras frågor rörande den ideella sektorn är politikområdet Demokrati. Med syfte att öka kunskapen om demokrati och demokratins funktionssätt genomförs en rad insatser inom nämnda politikområde i vilka föreningslivet är en viktig aktör. Ett ytterligare exempel på ett politikområde där det hanteras frågor rörande den ideella sektorn är utbildningspolitiken, där det avsätts för folkbildningsverksamhet i folkhögskolor och studieförbund. pågår en statlig utvärdering av folkbildningen, SUFO 2. samlad bedömning av i vad mån statens syften med statsbidraget till folkbildningen har infriats. För att bredda beslutsunderlaget inför en kommande folkbildningsproposition har särskilda medel ställts till förfogande för att rådet tillsammans med berörda aktörer skall formulera sin egen syn på folkbildningens roll och uppgifter. Som ett komplement till SUFO 2 och uppdrag har en utredare utsetts för att belysa folkbildningen i ickedeltagarens perspektiv. Utredaren skall analysera frågan om folkbildningens inriktning, verksamhetsformer och organisation kan bedömas svara väl mot människors villkor i dagens och om möjligt morgondagens samhälle. Samtliga uppdrag skall redovisas . Inom detta politikområde har regeringen dessutom presenterat ett åtgärdspaket som skall leda till daglig fysisk aktivitet för alla barn. Åtgärdsprogrammet består av att daglig fysisk aktivitet för alla barn skrivs in i läroplanen, ett uppdrag till att följa upp denna ändring i skolplanen, inrättande av ett nationellt resurscentrum för idrott och hälsa vid samt ett utökat samarbete mellan skolor och lokala idrottsföreningar. Inom politikområdet Folkhälsa har utredningen om begränsning av alkoholbranschens sponsring inom idrotten m.m. redovisat betänkandet Alkoholbranschens idrottssponsring och alkohol vid ungdomsevenemang m.m. (SOU 2003:65). Idrotten kan spela en betydelsefull roll vid genomförandet av . Växtkraft Mål 3 är ett av programmen inom europeiska socialfonden och syftar till att stärka individens ställning på arbetsmarknaden. Genom att satsa på förnyelse och kompetensutveckling inom hela arbetsmarknaden för såväl sysselsatta som arbetslösa skall programmet bidra till tillväxt. Inom programområdet kan idrotten i kombination med kompetensutveckling utgöra ett värdefullt incitament för individerna och kan skapa många möjligheter till projekt. Avslutningsvis bör det nämnas att ett stärkt samarbete med enskilda organisationer är en förutsättning för att de utvecklingspolitiska målen skall uppnås. Det civila samhällets organisationer spelar en betydande roll inom det internationella utvecklingssamarbetet och kan bidra till att minska fattigdomen genom bl.a. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 opinionsbildning, ekonomisk och social verksamhet samt genom att bidra till demokratisering. Genom stöd, främst via Sida, till svenska, inhemska och internationella enskilda organisationer vill regeringen bidra till utvecklingen av väl fungerande organisationer och organisationsformer i utvecklingsländerna. Det huvudsakliga syftet med de statliga insatserna inom politikområdet är att dessa skall bidra till att underlätta för människor som vill organisera sig i folkrörelser, föreningar och liknande sammanslutningar. Inom politikområdet har det därför initierats ett långsiktigt arbete med att skaffa kunskap om vad det är som främjar respektive hindrar människors organisering. Olika studier på området visar att det nordiska föreningslivet har en lång tradition som arena för en mångfald av aktiviteter, allt ifrån hobbyaktiviteter till opionsbildning inom t.ex. politiska intresseområden. Genom en hög anslutningsgrad och stark demokratisk organisering skiljer sig föreningslivet i de nordiska länderna från andra länders. Det finns alltså ett rikt föreningsliv i som erbjuder en mängd verksamheter och aktiviteter samt fungerar som en alternativ arena för möten och samtal mellan människor. Det handlar om såväl traditionella folkrörelser som föreningar som uppstår kring en specifik fråga eller aktivitet. Förutom att dessa folkrörelser och föreningar är folkbildande och i stor utsträckning bidrar till en demokratisk skolning så erbjuder de möjlighet till gemenskap. Det vill säga en möjlighet att gemensamt med andra antingen engagera sig för något som upplevs som intressant och betydelsefullt och för att t.ex. kunna utöva en idrottsaktivitet eller hobby tillsammans. Därtill erbjuder dessa föreningar människor en möjlighet att tillsammans med andra kunna utgöra en samlad röst i samhället, i för dem väsentliga frågor. De olika studier som regeringen initierat inom ramen för folkrörelsepolitiken har bl.a. lett till en ökad kunskap om medborgarnas engagemang i föreningslivet. En viktig studie i detta sammanhang är den tidigare nämnda rapporten från () om föreningsengagemanget i . Enligt rapporten är uppskattningsvis av befolkning med i någon förening. Trenden är dock neråtgående när det gäller deltagande i de traditionella föreningarna. Nedgången av medlemsantalet är dock allmän och gäller nästan alla föreningar. Den varierar dock en aning mellan olika föreningstyper. Gemensamt för de organisationer som har större nedgång är att de tillhör den traditionella folkrörelsesfären, dvs. politiska partier och intresseorganisationer. Ett fåtal föreningstyper har dock ökat sitt medlemsantal . Dessa är lokala aktionsgrupper, pensionärsföreningar och föreningar tillhörande . Den kanske viktigaste trenden gäller en allt svagare återväxt av deltagandet . Skillnaderna mellan olika åldersgrupper har förändrats avsevärt . För åldrarna under är det en tydlig minskning av deltagandet. Endast för gruppen syns en ökning av deltagandet. Deltagandet är störst i medelåldern och minst . Beträffande skillnader mellan kvinnors och mäns föreningsdeltagande visar rapporten från att dessa är relativt begränsade när det gäller i vilken utsträckning som kvinnor respektive män deltar. Det finns dock en intressant variation mellan könen som gäller typen av deltagande, liksom utvecklingen av deltagandet. Obetydligt fler män är medlemmar i någon förening, men när män deltar så sker det oftare på högre nivå. Män deltar oftare än kvinnor aktivt i föreningens verksamhet, de har oftare förtroendeuppdrag och fler män talar på möten och påverkar beslut. Vid en jämförelse av graden av deltagande, dvs. i vilken utsträckning som man är medlem i någon förening, mellan personer från olika socioekonomiska grupper påvisades inga större skillnader. Däremot har SCB funnit skillnader när det gäller intensiteten i deltagandet. Arbetarnas deltagande stannar oftare vid passivt medlemskap, medan tjänstemännens deltagande ofta också innebär aktivitet och inflytande. Exempelvis har högre tjänstemän dubbelt så ofta förtroendeuppdrag, har talat på möten respektive individuellt påverkat besluten, jämfört med arbetare som inte är facklärda. är dessutom ännu starkare inom vissa enskilda föreningstyper, t.ex. kulturföreningar och ordenssällskap. Således har medlemsantalet inom föreningslivet minskat. Trots detta är det av den vuxna befolkningen som inte är medlem i någon förening. Vid en jämförelse av anslutningsgraden i andra länder ligger och övriga fortfarande i täten. Föreningslivets betydelse för demokratin SCB:s rapport visar vidare att föreningslivet generellt sett verkar spela en större roll för det politiska kapitalet än andra sociala nätverk. Ju aktivare medborgaren är i föreningslivet desto större är medborgarengagemanget, även sedan hänsyn tagits till klass, kön och ålder. Det är först och främst intensiteten i deltagandet som förklarar skillnaderna i medborgarengagemanget och det politiska kapitalet, därefter antalet medlemskap och föreningens politiska orientering. SCB har alltså funnit signifikanta samband mellan engagemanget i föreningslivet och politiskt kapital, oavsett typ av förening. I rapporten ges således belägg för att föreningslivet även framgent kommer att spela en väsentlig roll för demokratin. Målen för idrottspolitiken är att ge möjligheter till alla människor att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge människor positiva upplevelser av idrott som underhållning. Antalet medlemmar i åldern inom idrottsrörelsen uppskattas till 3,3 miljoner. 2,3 miljoner är aktiva medlemmar varav kvinnorna utgör . Inom ridsport, konståkning och gymnastik överstiger andelen kvinnor . Antalet elitidrottare uppskattas till ca 7 000 personer. Antalet ledare i åldern är ca 700 000 varav är kvinnor. har i samarbete med SCB oktoberdecember 2002 undersökt svenska folkets tävlings- och motionsvanor. Målgrupp var alla i mantalskrivna personer . Undersökningen visar att den i särklass populäraste motionsformen för alla, mätt i minst en aktivitet , är promenader. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 följer gymnastik, cykling och simning för kvinnorna respektive löpning/joggning, styrketräning och cykling för männen. De nu nämnda aktiviteterna dominerar även i åldersgrupperna så när som att fotboll är den vanligaste aktiviteten för de yngsta näst efter promenader. Statens stöd till lokal barn- och ungdomsverksamhet inom idrotten uppgick till och skapade förutsättningar för barn och ungdomar att delta i 6,7 miljoner sammankomster med nära 58 miljoner deltagartillfällen. Deltagartillfällena fördelades mellan pojkar och flickor. av deltagarna var i åldern , samt . I åldern tränar och/eller tävlar av pojkarna och av flickorna. har idrottens eget antidopningsarbete förstärkts. Antalet provtagningar uppgick till 3 215 tester varav utanför tävling. Syftet med de riksrekryterande idrottsgymnasierna () är att möjliggöra och underlätta kombinationen utbildning och elitidrott, att erbjuda eleverna kvantitativt och kvalitativt bra träning i en positiv och stimulerande idrottsmiljö samt att förbereda eleverna för en framtida elitkarriär. RIG-verksamheten omfattar 61 gymnasier i 49 kommuner, ca 140 tränare och 1 323 elever. 36 specialidrottsförbund är berörda. syftar till att under 20012003 genomföra insatser, som skall engagera och stärka ungdomars vilja och förmåga att åta sig ledaruppdrag inom idrotten. Målgruppen är ungdomar i åldern . De idrottsdistrikt som omfattar målområden 1 och 2 för ges viss prioritet. Möjligheterna att uppmuntra unga kvinnors engagemang är också en fokuserad uppgift. Verksamheten genomförs som ett samlat nationellt projekt. Allt arbete inom Unga ledare utgår från följande två inriktningar: -Rekrytera unga ledare till olika idrottsuppdrag -Öka ungdomars möjlighet till inflytande Utifrån detta huvudsyfte har alla 21 distriktsförbund och 40 specialidrottsförbund format olika projekt.