prop · GR03101 · 2004-04-16 00:00:00 — Sjuklöneperioden för arbetsgivare förlängdes från 14 och ersättnings- nivån sänktes med motsvarande . vände utvecklingen avseende sjukskrivningar. Antalet av ersatta sjukskrivningsdagar minskade med . Antalet av arbetsgivaren ersatta sjuk- lönedagar, som också ingår i målet om sjuk- skrivningsdagar, minskade marginellt , men ökade , i första hand på grund av införandet av en tredje sjuklönevecka . Det sammanlagda antalet sjukskrivningsdagar mins- kade från 110,5 miljoner dagar till ca 106,5 miljoner. Målet är 56,5 miljoner dagar. Det var framför allt de kortare sjuk- skrivningarna som minskade . minskade även de något längre sjukskrivningarna. Nybeviljandet av aktivitets- och sjuk- ersättningar uppgick till 59 000 , vilket understeg målet om högst 64 000 nybeviljanden . Det sammanlagda antalet personer med aktivitets- och sjukersättning ökade emellertid med 20 000 personer till 507 000. Vidare ökade andelen deltidssjukskrivningar. Detta kan tyda på att aktörerna den sjukskrivne, försäkringens administratörer, arbetsgivare och läkare verkar på ett mer aktivt sätt än tidigare för att den sjukskrivne skall kunna ta tillvara arbetsförmågan och återgå till arbete på deltid. Det minskade antalet nya sjukfall är sannolikt också till en del en effekt av en försvagad konjunktur. De allra längsta sjukfallen de som överstiger fortsätter emellertid att öka. Utgifterna för ohälsan på statsbudgeten uppgick sammanlagt till 2003, vilket motsvarar av utgifterna under utgiftstaket. För utgifterna för sjukpenning motverkades nedgången i sjuk- skrivningsvolymen 2003 nästan helt av en ökning av den genomsnittliga dagersättningen. Vad gäller aktivitets- och sjukersättning ökade såväl volym som genomsnittlig dagersättning. Regeringen avser att göra en mer omfattande avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa i samband med budgetpropositionen . 3.1.2Mål för att öka sysselsättningen och minska socialbidragsberoendet I budgetpropositionen föreslog regeringen ett sysselsättningsmål. Andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen i åldern 20 skulle öka från 2004. Målet har fastställts av (bet. 1998/99:FiU1, rskr. 1998/99:38). Huvud- motivet för målet är att sysselsättning har en grundläggande betydelse för finansieringen av offentlig verksamhet, inte minst mot bakgrund av förestående demografiska utveckling. Bättre utveckling än väntat åren 19982001 Åren 19982001 var såväl BNP- som sysselsättningstillväxten starkare än vad som förväntades då målet lades fast. BNP-tillväxten var i genomsnitt . Antalet reguljärt sysselsatta i åldersgruppen ökade med i genomsnitt eller 71 000 personer . Befolkningstillväxten i åldersgruppen var också starkare än beräknat, då den förväntade sammantagna ökningen på 44 000 personer i stället blev 79 000. Det beror på en högre nettoinvandring än väntat. Invandringen blev högre än beräknat och utvandringen lägre. Den reguljära syssel- sättningsgraden uppgick , vilket kan jämföras med förväntade . Om befolkningstillväxten i stället hade blivit den förväntade skulle den reguljära sysselsättnings- graden ha uppgått till . Sannolikt förklarar dock den högre befolkningstillväxten delvis den högre sysselsättningstillväxten. Till viss del förklaras också sysselsättnings- uppgången av en ökad sjukfrånvaro . Personer som har en anställning eller är egna företagare, men är tillfälligt frånvarande från sitt arbete till exempel till följd av sjukdom, klassificeras i arbets- kraftsundersökning () som sysselsatta. Om en vikarie anställs räknas även denna som sysselsatt. Det medför att det är fler personer som i räknas som sysselsatta än vad det är som faktiskt arbetar. I samband med stigande sysselsättning sjönk den öppna arbetslösheten, från av arbetskraften 2001. Den goda utvecklingen medförde att statens utgifter för stöd till arbetsmarknaden minskade. minskade stödet till arbets- marknaden från statsbudgeten med samman- taget ca . Utgiftsminsk- ningen hänförde sig i huvudsak till inköp av arbetsmarknadsutbildning. Sämre utveckling än väntat åren 20022003 Till skillnad från perioden 19982001 präglades 2002 och 2003 av en lägre BNP- och sysselsättningstillväxt än vad som väntades då sysselsättningsmålet lades fast. BNP-tillväxten var i genomsnitt . Antalet reguljärt sysselsatta ökade 2002 med endast 10 000 och minskade 2003 med 7 000. fortsatte befolkningstillväxten att överträffa den förväntade. Sammantaget växte befolkningen i åldern med 48 000 personer mot väntade 22 000. Den reguljära sysselsättnings- graden uppgick till jämfört med förväntade . Diagram 3.3 Reguljär sysselsättningsgrad1 (procent) 1 Andelen reguljärt sysselsatta av befolkningen i åldern 2064 år Det svagare arbetsmarknadsläget medförde ökade utgifter på statsbudgeten för stöd till arbetsmarknaden. Främst var det utgifterna för arbetslöshetsstöd och aktivitetsstöd som ökade. Dessutom infördes ett särskilt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting på statsbudgetens inkomstsida. Sammantaget ökade statens stöd till arbetsmarknaden med ca . Hälften av ökningen utgörs av stöd på statsbudgetens inkomstsida. Statens totala stöd till arbetsmarknaden uppgick till på statsbudgetens utgiftssida och till på statsbudgetens inkomstsida. kompletterade regeringen syssel- sättningsmålet med ett socialbidragsmål. Socialbidragsmålet innebär att antalet social- bidragstagare skall halveras . Det innebär att antalet helårsbidrag skall halveras från 115 1999 till 57 2004. Människor som lever på socialbidrag skall i stället få möjlighet till arbete. Socialbidragstagandet ökade kraftigt första hälft i spåren av den ekonomiska krisen och arbetslösheten. Under- sökningar har visat ett starkt samband mellan sysselsättning och behovet av socialbidrag. Bättre sysselsättningsmöjligheter har resulterat i ett minskat behov av socialbidrag. minskade antalet helårsbidrag med 29 . Enligt preliminära beräkningar utifrån kommunernas kostnader för socialbidrag beräknas antalet helårsbidrag minska 2003 med nästan 5 000 och uppgå till 81 200. Minskningen är därmed lika stor som föregående år trots att sysselsättningen är något lägre . Förändringar av antalet socialbidragstagare påverkar inte statsbudgetens utgifter eftersom socialbidragen finansieras av kommunerna. Regeringen avser att, i samband med budgetpropositionen , göra en mer omfattande avstämning av målet om en halvering av socialbidragsberoendet. Diagram 3.4 Socialbidragstagare (helårsekvivalenter) 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 3.1.3Samlad bild av sjukskrivning, arbetslöshet m.m. I diagram 3.5 visas andelen av befolkningen i åldern som är i arbetslöshet, sjukskrivning, aktivitets- och sjukersättning (f.d. förtidspension) respektive uppbär socialbidrag. Med arbetslösa avses här både personer som är öppet arbetslösa och personer som har aktivitetsstöd. Med sjukskrivna avses personer som är sjukskrivna med sjukpenning, sjuklön som arbetsgivaren ersätter eller med karens. Dessutom omfattas personer som uppbär rehabiliteringspenning. För att uppnå jämförbar- het räknas antalet personer om till helårs- ekvivalenter. Det innebär t.ex. att två personer som var arbetslösa på heltid vardera, tillsammans motsvarar en helårsekvivalent i arbetslöshet . En person som är sjuskriven på halvtid motsvarar 0,5 helårsekvivalenter . Diagram 3.5 Andelen invånare (helårsekvivalenter) i åldern som är i arbetslöshet, sjukskrivning, aktivitets- och sjukersättning respektive uppbär socialbidrag, Öppen arbetslöshet samt aktivtetsstöd Sjukskrivning, inkl. sjuklön/karens 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Arbetslöshetstalen uppvisar en markant negativ samvariation med sjukskrivningstalen. Antalet personer i arbets- löshet ökade kraftigt under första delen av 1990- talet, dock från en låg nivå. Åren 19972001 minskade arbetslösheten. Antalet personer i sjukskrivning uppvisar ett omvänt mönster. minskade sjukskrivningstalen , medan arbetslöshetstalen i stället ökade . ökade gruppen med aktivitets- och sjuk- ersättning från till av antalet personer i åldern . Andelen socialbidragstagare ökade under lågkonjunktu- ren, från 1997, och minskade under högkonjunkturen, till 2002. Summan av antalet helårsekvivalenter kom 1993 att överstiga av befolkningen i åldern . Under lågkonjunkturen 19931997 var andelen . Därefter sjönk andelen till en nivå på (19982002). var andelen enligt preliminära utfall , vilket är en ökning . Statsbudgetens saldo överensstämmer per definition med statens lånebehov. Ett budgetöverskott innebär följaktligen ett lika stort negativt lånebehov. Staten har då möjlighet att amortera på statsskulden. Tabell 3.1 Statsbudgetens utfall 19992003 UO 1-25 och 27 -44,1 -35,4 -34,4 -46,3 -7,5 -17,9 -46,4 uppgick budgetöverskottet till , en förbättring med jämfört med . Det höga utfallet förklaras främst av överföringen av medel från AP-fonden samt försäljning av aktieinnehav. minskade överskottet till , vilket bl.a. var en följd av lägre positiva engångseffekter än föregående år. 2002 minskade överskottet ytterligare, till och 2003 vändes överskottet till ett underskott på . Försäm- ringarna 2002 och 2003 förklaras i huvudsak av minskade skatteinkomster. Utgifterna har dock ökat , främst inom områdena hälsovård, sjukvård och social omsorg samt arbetsmarknad. De minskade utgifterna förklaras av att momskompensationssystemet för kommuner och landsting enbart hanteras på statsbudgetens inkomstsida. I tabell 3.2 redovisas statens totala inkomster 19992003. För hela femårsperioden har de minskat med . De stora variationerna över åren beror framför allt på regelförändringar, händelser av engångskaraktär samt periodiseringar. Endast till en liten del är variationerna en återspegling av makro- ekonomiska förändringar. I tabell 3.2 specificeras även skillnaden mellan statens skatteintäkter och statens skatteinkomster. Skillnaden beror delvis på att statens skatteintäkter redovisas periodiserat enligt nationalräkenskapernas definition och har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och makroekonomiska förutsättningar, medan statens skatteinkomster redovisas kassamässigt och i stället avser de skatter som betalas ett visst år. I statens skatteintäkter ingår även vissa avgifter som i nationalräkenskaperna definieras som skatter men som i statsbudgeten redovisas under inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet. Resterande skillnad beror på att principerna för vad som skall ingå i de olika redovisningarna är något olika. Det gäller: statlig moms, kommunala utjämningsavgifter, EU- skatter, samt vissa nedsättningar som enligt nationalräkenskapernas definition i stället skall betraktas som transfereringar. Tabell 3.2 Statens totala inkomster 19992003 Justering till statens skatteinkomster: -5,6 -19,6 -29,0 Skatter som redovisas under inkomsttitel -9,7 -7,9 -7,9 -7,7 -6,5 -16,5 -17,5 -18,9 -20,2 -21,3 -1,8 Bidrag som utbetalas från inkomstsidan -1,4 -4,0 -7,0 -7,5 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens aktier Inkomster av försåld egendom Bidrag från EU m.m. Statens övriga inkomster (20006000) Statens övriga inkomster, dvs. statens totala inkomster exklusive statens skatteinkomster, skiftar kraftigt . Det höga utfallet förklaras främst av försäljningen av aktier i , vilken inbringade . gjorde förvaltningsaktiebolaget en förhöjd utdelning till följd av försäljningen av aktier i , vilket gav en aktieutdelning till staten om . Den resterande variationen över åren förklaras av extra utdelningar och 2002, vilka ökade inkomsterna av statens verksamhet med respektive år. Den offentliga sektorns skatteintäkter I tabell 3.3 redovisas den offentliga sektorns skatteintäkter. De omfattar även kommunal- skatter samt avgifter till pensionssystemet, vilka inte är statliga intäkter och för vilka det görs avdrag i slutet av tabellen. Statens skatteintäkter 2003 är i stort sett på samma nivå som 1999. Sammantaget minskade de totala skatte- intäkterna med . Utvecklingen beror främst på regeländringar. Regeländringar som gjordes 20002003 med- förde en minskning av de statliga skatte- intäkterna 2003 med ca . Justerat för dessa skulle skatteintäkterna ökat med , motsvarande en årlig utvecklingstakt om . Förändringar under skatt på arbete Under skatt på arbete redovisas skatte- reduktioner. Dessa ökade i tre jämna steg 2000, 2001 samt 2002 motsvarande sammanlagt ca till följd av den s.k. reduktionen för den allmänna pensionsavgiften. ökade skattereduktionerna med ytterligare ca beroende på att underlaget för skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare ändrades från pensionsgrundande inkomst till taxerad inkomst samt på införandet av skattereduktion för fackföreningsavgift. Sam- tidigt minskade avdragen för den allmänna pensionsavgiften, vilka innebar att den kommunala skatten ökade med sammanlagt ca . medförde skatte- satshöjningar, pensionsomläggningen då pensio- ner gjordes beskattningsbara och det höjda grundavdraget en nettoökning av den kommunala skatten med . Tillsammans förklarar dessa regeländringar den relativt höga utvecklingstakten för de kommu- nala skattintäkterna. Förändringar under skatt på kapital Hushållens skatt på kapital skiftade betydligt med en topp under hög- konjunkturen 2000, för att sedan minska och vara som lägst 2002, men öka något . Förklaringen till variationen är att kapitalvinster har sin grund i marknadspriser för finansiella tillgångar, fastigheter och bostadsrätter, vilka varierat kraftigt . Även bolagsvinsterna uppvisade en hög nivå 2000, men denna är förledande eftersom av ökningen förklaras av återbetalningar av pensionsmedel från försäkringsgivaren . Nedgången 2001 förstärktes av att återföringar från skatteutjämningsreserver upphörde, den maximala avsättningstiden till periodiserings- fonder förlängdes till samt att taket för den årliga avsättningen till periodiseringsfonder höjdes detta år. Fastighetsskatten minskade något 2001 trots återinförd omräkning av taxeringsvärden beroende på sänkt skattesats. Utvecklingen av förmögenhetsskatten förklaras av att fribeloppen höjdes 2001 och 2002. Förändringar under skatt på konsumtion och insatsvaror Utvecklingen av koldioxidskatten under perio- den beror på skattesatshöjningar motsvarande ca inom ramen för den s.k. gröna skatteväxlingen, och syftar till att finansiera sänkt skatt på arbete. Utvecklingen för mervärdesskatten är relativt jämn . Sänkta skattesatser för olika varor och tjänster minskade emellertid inkomsterna av mervärdesskatt med sammanlagt ca . Tabell 3.3 Den offentliga sektorns periodiserade skatteintäkter 19992003 -4,0 -18,9 -36,4 -59,4 -56,9 -6,0 -5,9 -6,2 -8,1 -8,4 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda skatter, nedsättningar m.m. -0,2 -3,1 -5,0 -5,2 -7,3 -5,9 För att möjliggöra jämförelser av statsbudgetens utgifter över tiden redovisas i detta avsnitt utgifterna per utgiftsområde i miljarder kronor och som andel av de totala utgifterna under utgiftstaket (de takbegränsade utgifterna). Tidsserierna är angivna anslags- struktur. Genom att utgiftsområdena redovisas i en och samma struktur för åren 19992003 elimineras de skillnader som beror på att anslag kan ha tillhört ett annat utgifts- område. Av tabell 3.4 framgår utgifternas utfall per utgiftsområde och år 19992003. Skillnader i fördelningen mellan åren kan bero på utgiftsreformer och besparingar, förändrade makroekonomiska förutsättningar, förändrade volymer inom regelstyrda bidragssystem, engångshändelser och tekniska förändringar. Ett exempel på en teknisk justering är förändringen i kommunkontosystemet, som genomfördes . Förändringen innebar att de avgifter till kommunkonto- systemet som kommuner och landsting tidigare betalat in till statsbudgeten upphörde, som statsbidragen till kommunerna minskade med motsvarande belopp. Effekten på statsbudgeten är därför saldoneutral på kort sikt. Förändringen innebar dock att statsbudgetens utgifter minskade med ca 2003 i förhållande till 2002. Sådana förändringar ger upphov till brott i tidsserien. För att underlätta jämförelser över tiden redovisas därför även ett utfall som rensats för större tekniska förändringar. De är kursiverade i tabellen. Förklaringar till större tekniska förändringar finns redovisade i fotnoter till tabellen. Justering för teknisk förändring har gjorts för åren innan det att förändringen ägde rum, med en lika stor relativ andel av de takbegränsade utgifterna som den som gällde för ikraftträdandeåret. Vissa av de justerade beloppen är ungefärliga, men ger ändå en tydligare bild av hur fördelningen av utgifterna förändrats över tiden. Tabell 3.4 Statsbudgetens utgifter 19992003 Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten . Utfall som justerats för tekniska förändringar anges i kursiv stil. Andel i procent av de takbegränsade utgifterna Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet 1 Hälsovård, sjukvård och social omsorg trygghet vid sjukdom och handikapp 2 Justerat för teknisk förändring 2 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 3 Justerat för teknisk förändring 3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utbildning och universitetsforskning 1 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplan., bostadsförsörj., byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske m. ansl. Allmänna bidrag till kommuner 4 Justerat för teknisk förändring 4 Avgiften till Europeiska gemenskapen Ålderspensionssystemet vid sidan av SB 6 Justerat för teknisk förändring 6 1Till följd av ändrad finansieringsprincip för de statliga avtalsförsäkringarna ökade utgifterna inom UO 6 med 1,4 mdkr och inom UO 16 med 1,6 mdkr 2000. 2År ökade utgifterna när det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades och ersattes med högre förtidspensioner, vilket beräknades till 2,9 mdkr. 3Sammantaget sker tekniska förändringar inom UO 25 med -4,8 mdkr 2000, -3,0 mdkr 2001, -3,5 mdkr 2002, -36,7 mdkr 2003. Inkomstskattereformerna 20002002 innebar att statsbidragen till kommunerna sänktes med 4,8 mdkr 2000, 5 mdkr 2001 och 5,2 mdkr 2002. höjdes statsbidragen med 2 mdkr p.g.a. höjt särskilt grundavdrag till pensionärer. höjdes statsbidragen med 1,8 mdkr p.g.a. höjt grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. sänktes statsbidragen 2002 med 0,1 mdkr för att avdragsrätten för fackföreningsavgifter ersattes med en skattereduktion. sänktes statsbidragen i och med att kommunernas skatteinkomster ökade när den beskattade garantipensionen infördes, vilket beräknades till 9,5 mdkr. Sänkningen 2003 förklaras också av att inkomsterna för kommunerna ökade i och med att det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades, vilket beräknades till 2,9 mdkr (se UO 10). Vidare höjdes statsbidragen 2003 med 4,3 mdkr p.g.a. att skattereduktion för låginkomsttagare ersattes med avdrag. överfördes kommunkontosystemet till statsbudgetens inkomstsida, Utgifternas fördelning mellan olika utgifts- områden kan ses som ett uttryck för politiska prioriteringar perioden 19992003. Över hälften av utgiftsområdena uppvisar endast en begränsad eller ingen förändring alls , såvitt avser utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna. De största förändringarna berör transfereringsintensiva utgiftsområden. minskade utgiftsandelen markant för utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byg- gande, medan utgiftsandelen ökade för utgifts- områdena 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp och 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Till de utgiftsområden som ökade mest hör också utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. varierade de makroekonomiska förutsättningarna. För t.ex. utgiftsområde 13 Arbetsmarknad innebar nedgången i den öppna arbetslösheten, från av arbetskraften 2003, väsentligt minskade utgifter. Även utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program minskade kraftigt . Utgifterna kan också förändras mellan åren till följd av förändrade volymer inom regelstyrda system. De största volymförändringarna återfinns inom utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Exempel på engångshändelser som påverkar de takbegränsade utgifterna återfinns inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, där utbetalningen av arealersättning senarelades och tidigarelades och . Nedan kommenteras de utgiftsområden som uppvisar de största förändringarna som andel av takbegränsade utgifter . Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet minskade utgifterna för utgiftsområdet som andel av de tak- begränsade utgifterna , vilket främst beror på den försvarsomställning som beslutat om. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Som andel av de takbegränsade utgifterna ökade utgifterna . Ungefär hälften av ökningen förklaras av ökade kostnader för statlig assistansersättning och hälften av ökade utgifter för bidrag till läkemedelsförmånerna. En mindre del av ökningen tillskrivs ökade utgifter för tandvårds- förmåner. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Justerat för tekniska förändringar ökade utgiftsområdets utgifter som andel av de totala utgifterna . Utgifterna under anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. har ökat med ca 19992003, främst till följd av högre sjukfrånvaro. Antalet sjukpenningdagar ökade från 62 miljoner dagar 1999 till 90 miljoner dagar 2003. Utgifterna under anslaget 19:2 Aktivitets- och sjuk- ersättningar (f.d. förtidspension) ökade med ca . Antalet genomsnittligt aktivitets- och sjukersatta dagar ökade kraftigt, från ca 419 1999 till 492 2003. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgifterna under anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag ökade från 1999 till 2003. Utgifts- ökningen förklaras av att barnbidraget successivt har höjts. Utgifterna under anslaget 21:2 Föräldraförsäkring ökade från 1999 till 2003. Utgiftsökningen förklaras av högre medel- ersättning och fler ersatta nettodagar i föräldra- penningen. varvid statsbidragen reducerades med samma belopp (31,4 mdkr), vilket förklarar minskningen i statsbidragen 2003 i förhållande till . Statsbidragen har också justerats upp till följd av grundavdragshöjningen med 2,5 mdkr till följd av den skatteväxlingen som förslogs i budgetpropositionen . Justeringen är också gjord med anledning av den utökade skatteväxlingen (+0,5 mdkr) som beslutade om i prop. 2002/03:1 (bet. 2002/03:FiU3, rskr. 2002/03:8788). 5Ingår ej i takbegränsade utgifter. 6År ökade utgifterna med 16,5 mdkr när den bosättningsbaserade delen av utgifterna av folkpensionerna fördes över till statsbudgeten från ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (7,0 mdkr) och folkpension och pensionstillskott ersattes med en beskattad garantipension (vilket beräknades till 9,5 mdkr). Som andel av de totala utgifterna minskade utgifterna . Utgifterna under anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd m.m. samt anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning minskade samman- taget med ca 19992003. Antalet öppet arbetslösa minskade från 241 000 personer 1999 till 217 000 personer 2003. Antalet deltagare i konjunkturberoende arbets- marknadspolitiska program minskade från 142 000 personer 1999 till 92 000 personer 2003. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgifterna ökadet från 1999 till 2003, varför utgiftsområdets andel av de samlade utgifterna ökade . Flera stora reformer har genomförts . Bland annat infördes maxtaxa inom barn- omsorgen. En satsning gjordes på fler lärare, specialister och annan personal i skolan, genom ett bidrag till personalförstärkning i skolan. Ökningen förklaras vidare av en utbyggnad av universitets- och högskoleutbildning samt forskning. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgifterna under anslaget 31:2 Räntebidrag m.m. minskade från 1999 till 2003, till följd av tidigare beslutade förändringar av systemet och lägre räntor.