prop · GR03156 · 2004-06-09 00:00:00 — I fall då det redan inledningsvis kan konstateras att ett undantag från rapporte- ringsskyldigheten är aktuellt behöver givetvis inte någon granskning genomföras. I andra fall kan det krävas omfattande granskning av en transaktion innan det går att bedöma om rapporteringsskyldighet förelig- ger eller inte. Något förtydligande av lagtexten i detta avseende är inte nödvändigt. Bestämmelsen behandlas även i avsnitt 9.1. Paragrafen, som är ny, omfattar en snävare krets av oberoende jurister, nämligen advokater och biträdande jurister på advokatbyråer, och anger att dessa inte är skyldiga att lämna uppgifter enligt 9 § avseende information som de erhållit medan de bedömer en klients rättsliga situation. Informationen kan ha erhållits direkt av klienten, t.ex. när klienten själv lämnar information om sin situation. Undantaget omfattar dock inte information som klienten lämnat men som rör någon som inte är klient till advokaten eller den biträdande juristen. Också information som avser en klient men som lämnats av en tredje person undantas. Denne uppgiftslämnare kan vara en klient men kan också vara en person som inte alls står i klientrelation till advokaten eller den biträdande juristen. Det avgörande för om undantaget är tillämpligt är om det är fråga om bedömning av en klients rättsliga situation. Att bedöma en klients rättsliga situation är inte synonymt med rådgiv- ning. All rådgivning undantas inte från rapporteringsplikten, inte ens all juridisk rådgivning. Finansiell rådgivning eller allmänt hållen juridisk rådgivning som inte är kopplad till en konkret situation omfattas således inte av undantaget. Informationen måste vara erhållen medan klientens rättsliga situation bedöms. Undantagets utformning ansluter i hög grad till direktivets ordalydelse och den närmare avgränsningen får överlämnas till rättstillämpningen. Bestämmelsen behandlas även i avsnitt 9.1. I paragrafen, som är ny, har tagits in en rest av den nuvarande bestäm- melsen i 9 a §. Paragrafen föreskriver en uttrycklig skyldighet att, på begäran av eller den myndighet som regeringen bestämmer, lämna de uppgifter i en utredning om penningtvätt som myndigheten an- ser vara av betydelse för utredningen. Denna skyldighet inskränks nu till att gälla den som yrkesmässigt driver lotteri- eller spelverksamhet. omfattar bestämmelsen även den som yrkesmässigt driver handel med antikviteter, konst, ädelstenar, metaller, skrot eller transportmedel samt förmedling av fastigheter eller bostadsrätter. För dessa verksamheter har kraven skärpts och de ingår bland de nya katego- rier i 2 § 8 och 2 b § som omfattas av lagens mer vittgående skyldigheter såsom att göra identitetskontroll, granska och självmant rapportera miss- tänkt penningtvätt etc. I paragrafens första stycke har begreppet företag ersatts med fysisk eller juridisk person. Vidare har paragrafhänvisningen i samma stycke justerats med anledning av att delar av innehållet i nuvarande 9 a § tas in i 9 c §. Det nya andra stycket innehåller en upplysning om att det finns sär- skilda bestämmelser i den associationsrättsliga lagstiftningen om revi- sorers ansvar för skada som kan knytas till revisorers uppgiftsskyldighet enligt penningtvättslagen. I paragrafens första stycke har begreppet företaget ersatts med den fysiska eller juridiska personen. Vidare har paragrafhänvisningen i samma stycke justerats på motsvarande sätt som skett i 10 § första stycket. I andra stycket har införts en bestämmelse som innebär att för advo- kater och biträdande jurister gäller yppandeförbudet i första stycket, det s.k. meddelandeförbudet, från det att granskning inletts, uppgifter lämnats till polisen eller kännedom erhållits om att polisen in- lett en undersökning. Advokatetiska regler medför att om en advokat misstänker att en klient är inblandad i penningtvätt skall advokaten avsäga sig sitt uppdrag. I samband med ett sådant frånträde är det naturligt att klienten informeras om varför advokaten anser sig förhindrad att fortsätta uppdraget. Be- stämmelsen innebär dock att information om varför ett uppdrag frånträds inte får innebära ett avslöjande att rapporte- ring har skett. Vidare har i andra stycket gjorts en ändring som innebär att även god- kända och auktoriserade revisorer skall omfattas av undantaget från meddelandeförbudet i samma utsträckning som advokater och biträdande jurister. Bestämmelserna behandlas även i avsnitten 10.1 (advokater) och 10.2 (revisorer). Paragrafen har justerats på så sätt att begreppet företag ersatts med fysisk eller juridisk person. Paragrafen behandlar skyldigheten att dels ha rutiner för att förhindra att verksamheten utnyttjas för penningtvätt, dels svara för att anställda får behövlig information och utbildning för ändamålet. I paragrafens första stycke har begreppet företaget ersatts med den fysiska eller juridiska personen. Det nuvarande bemyndigandet i andra stycket har flyttats till 13 a § 4. Det nya andra stycket har sin grund i ett förtydligande tillägg som gjorts i artikel 11 penningtvättsdirektiv. Bestämmelsen innebär att om en fysisk person bedriver yrkesverksamhet hos en juridisk person vilket kan vara fallet vid t.ex. advokatverksamhet åvilar skyldigheten enligt första stycket att ordna med rutiner, information och utbildning den juridiska personen. Ett särskilt problem uppkommer när det gäller skyldigheterna enligt denna bestämmelse för yrkesmässig handel med eller auktionsförsäljning av sådan värdefull lös egendom som avses i 2 b § eftersom sådan handel och auktionsförsäljning bara omfattas i de fall då betalning görs kontant med ett belopp motsvarande eller mer. Frågan kan då upp- komma om när skyldigheterna om att ha rutiner och utbildning för att förebygga och förhindra penningtvätt uppkommer för dessa yrkesutövare och näringsidkare. Åliggandena att ha rutiner som förhindrar att företaget utnyttjas för penningtvätt och att tillse att anställda får behövlig information och ut- bildning bör gälla för sådana handlare och auktionsförsäljare av värdefull egendom hos vilka det är vanligt förekommande med kon- tantbetalningar i den storleksordning som det är fråga om här, dvs. be- lopp motsvarande eller mer. För övriga handlare med värde- full egendom är det rimligt att närmare åtgärder för att uppfylla dessa skyldigheter vidtas först i samband med att sådana kontantbetalningar kommer i fråga. Paragrafen är ny. Till paragrafen har sammanförts bemyndiganden för regeringen, eller efter vidare delegation annan myndighet, att meddela föreskrifter i olika avseenden. Bemyndiganden i punkterna 1 och 2 är nya, medan de andra har flyttats hit från andra paragrafer i lagen. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 8 och 12. Som framgår av 2 § första stycket 7 utvidgas penningtvättslagen till att omfatta fondverksamhet enligt lagen (2004:46) om investeringsfonder. Den lagen ersatte per lagen (1990:1114) om värdepap- Prop. 2003/04:156 persfonder. Enligt en övergångsbestämmelse i 3 § i promulgationslagen till lagen om investeringsfonder får fondbolag och andra fondförvaltare som har tillstånd enligt lagen om värdepappersfonder fortsätta med den verksamheten fram till . Under denna övergångspe- riod gäller bestämmelserna i den gamla lagen för dessa företag. För att även de nu berörda företagen, som bedriver fondverksamhet eller likartad verksamhet, också skall omfattas av penningtvättslagen när den träder i kraft krävs förevarande övergångsregel i punkten 2. 15.2Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Paragrafen behandlar revisorns skyldighet att vid vissa brottsmisstankar underrätta styrelsen om sina iakttagelser. Av de skäl som Lagrådet anfört föreslår regeringen inte någon ändring av 10 kap. 38 § aktiebolagslagen. I förevarande paragrafs första stycke har i stället i enlighet med Lagrådets förslag lagts till en bestämmelse av innebörd att en revisor under en sådan tidsrymd som anges i 11 § andra stycket penningtvättslagen (dvs. från det att en granskning inletts, uppgifter lämnats till polisen eller polisen inlett en undersökning) inte får underrätta styrelsen om sina iakttagelser. Paragrafen har behandlats i avsnitt 11. Paragrafen innehåller bestämmelser om skadeståndsskyldighet för bl.a. revisorer. I första styckets tredje mening finns en bestämmelse som begränsar re- visorns skyldighet att ersätta skada som kan knytas till hans eller hennes fullgörande eller underlåtenhet att fullgöra den anmälningsskyldighet som anges i 10 kap. 40 § (se prop. 1997/98:99 s. 167 f. och 286 f.). Änd- ringen innebär att paragrafen även omfattar revisorns ansvar för oriktiga uppgifter som har lämnats enligt penningtvättslagen. 15.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar Ändringen, som består i att ordet obehörigen har infogats i första stycket, avser att klargöra att revisorn i vissa fall får röja också uppgifter som kan vara bolaget till skada. En sådan inskränkning av revisorns tyst- nadsplikt följer av penningtvättslagen. Jfr även 10 kap. 37 § aktiebo- Prop. 2003/04:156 lagslagen (1975:1385) . Paragrafen innehåller bestämmelser om revisorns skadeståndsskyldighet. Första styckets andra mening är ny. Bestämmelsen begränsar revisorns ansvar för skada som kan knytas till hans eller hennes uppgiftsskyldighet enligt penningtvättslagen. Således svarar revisorn i detta fall bara för skada på grund av oriktiga uppgifter som han eller hon har haft skälig anledning att anta var oriktiga. 15.4Förslaget till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220) Ändringen, som består i att ordet obehörigen har infogats i första stycket, avser att klargöra att revisorn i vissa fall får röja också uppgifter som kan vara företaget till skada. En sådan inskränkning av revisorns tystnadsplikt följer av penningtvättslagen. Jfr även 10 kap. 37 § aktiebo- lagslagen. Paragrafen innehåller bestämmelser om revisorns skadeståndsskyldighet. Första styckets tredje mening är ny. Bestämmelsen begränsar revisorns ansvar för skada som kan knytas till hans eller hennes uppgiftsskyldighet enligt penningtvättslagen. Således svarar revisorn i detta fall bara för skada på grund av oriktiga uppgifter som han eller hon har haft skälig anledning att anta var oriktiga. 15.5Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) Paragrafen innehåller regler om kontroll av identiteten hos köpare vid omsättning av investeringsguld. I paragrafen finns kopplingar till be- stämmelserna om identitetskontroll i penningtvättslagen. Ändringarna i paragrafen har sin grund i ändringar som görs i penningtvättslagen, som utöver t.ex. banker och finansiella institut även kommer att omfatta fysiska och juridiska personer som bedriver yrkesmässig handel med metaller. I det första stycket har endast redaktionella ändringar gjorts. 2003/04:156 gäller fjärde stycket. Eftersom beloppsgränsen i förevarande paragraf om när identitetskon- troll skall göras är lägre än penningtvättslagens motsvarande bestäm- melse finns fortfarande behov av att behålla denna bestämmelse. Vid transaktioner med investeringsguld som uppgår till motsvarande skall således fortfarande köparens identitet kontrolleras. ifrågasätter varför beloppsgränsen i förevarande be- stämmelse inte ändras till att avse euro. Den ändring som görs i penning- tvättslagen om att ersätta beloppsgränser angivna i kronor till belopps- gränser i euro följer av direktiv där beloppsgränserna anges i euro. Det saknas skäl att överväga motsvarande ändring beträffande denna bestämmelse. I 15 kap. 9 § skattebetalningslagen finns bestämmel- ser om uttag av särskild avgift (kontrollavgift) för det fall säljaren inte fullgör sin skyldighet att kontrollera köparens identitet. Andra stycket har fått ett nytt innehåll. Hänvisningarna till vissa be- stämmelser i penningtvättslagen innebär att vad som där sägs om identi- tetskontroll vid distanstransaktioner och när det kan antas att en transak- tion görs för annans räkning samt om vissa fall då identitetskontroll inte behöver göras skall tillämpas också i förevarande sammanhang. Det nuvarande tredje stycket, i vilket anges att anteckningsskyldighet föreligger, har ändrats. Bestämmelser som preciserar vilka uppgifter som skall antecknas har karaktären av verkställighetsföreskrifter. I skattebe- talningsförordningen (1997:750) bör tas in en bestämmelse med innebör- den att de föreskrifter som meddelas av om bl.a. identitetskontroll och bevarande av handlingar (Finansinspektio- nens föreskrifter och allmänna råd FFFS 1999:8) skall gälla vid tillämp- ningen av 14 kap. 1 a § skattebetalningslagen. 15.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:163) om penningtvättsregister I paragrafen har en hänvisning till 2 § penningtvättslagen ändrats så att möjligheten att föra ett penningtvättsregister skall gälla för samtliga fy- siska och juridiska personer som enligt nämnda bestämmelse omfattas av penningtvättslagens tillämpningsområde. Dessa beskrivs i 2 § första stycket, 2 a och 2 b §§ penningtvättslagen. I paragrafen har den ändringen gjorts att begreppet företag har ersatts med fysisk eller juridisk person. Ett penningtvättsregister får innehålla identitetsuppgifter avseende fysiska och juridiska personer som rapporte- rats till Finanspolisen samt de övriga uppgifter som lämnats med stöd av 9 § andra stycket penningtvättslagen. Enligt kasinolagen finns redan en skyldighet att för den som anordnar kasinospel att föra ett register över besökarna på kasinot i syfte att förebygga och avslöja brott. register skall innehålla uppgift om besökarens namn, personnummer eller annat identifieringsnummer, postadress ett fotografi av besökaren samt uppgift om tidpunkt för besöket. Genom att kasinon nu föreslås omfattas av penningtvättslagen ges kasinon även möjlighet att föra register över Prop. 2003/04:156 vissa uppgifter som lämnats till Finanspolisen. I paragrafen har den ändringen gjorts att begreppet företag har ersatts med fysisk eller juridisk person. I paragrafen har den ändringen gjorts att begreppet företag har ersatts med fysisk eller juridisk person. 15.7Förslag till lag om ändring i kasinolagen (1999:355) Paragrafen har ändrats så att kasinon skall bevara uppgifter och fotogra- fier i registret över besökare från det att uppgiften eller fotogra- fiet har registrerats. Härmed ansluter bestämmelsen för kasinon nära till vad som i fråga om bevarande av identitetshandlingar gäller för övriga fysiska och juridiska personer som omfattas av penningtvättslagen. Även uppgifter och fotografier som registrerats före lagens ikraftträdande och som finns kvar i registret vid ikraftträdandet skall bevaras räknat från den dag då registrering skedde. Efter det att tiden för skyldigheten att bevara uppgifter och fotografier har löpt ut skall gallring ske eftersom det handlar om handlingar som ur integritetshänseenden är av känsligt slag. Bestämmelsen behandlas även i avsnitt 8. 15.8Förslaget till lag om ändring i revisionslagen (1999:1079) Ändringen, som består i att ordet obehörigen har infogats, avser att klargöra att revisorn i vissa fall får röja också uppgifter som kan vara företaget till skada. En sådan inskränkning av revisorns tystnadsplikt följer av penningtvättslagen. Jfr även 10 kap. 37 § aktiebolagslagen. Paragrafen innehåller bestämmelser om revisorns skadeståndsskyldighet. Första styckets fjärde mening är ny. Bestämmelsen begränsar revisorns ansvar för skada som kan knytas till hans eller hennes uppgiftsskyldighet enligt penningtvättslagen. Således svarar revisorn i dessa fall bara för skada på grund av oriktiga uppgifter som han eller hon har haft skälig anledning att anta var oriktiga. 15.9Förslag till lag om ändring i lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, m.m. Lagen innehåller flera paragrafer vars innehåll direkt eller indirekt byg- ger på bestämmelser i penningtvättslagen. I och med att ändringar görs i penningtvättslagen har konsekvensändringar fått göras i 811, 13, 14, 16, 20 och 22 §§ i den förevarande lagen. Dessa ändringar innebär således inga ändringar i sak. Bestämmelserna behandlas även i avsnitt 7.1. Rådets direktiv //308/EEG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar och rådets direktiv /97/EG om ändring av rådets direktiv /308/EEG om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar Efter remiss har yttranden över departementspromemorian (Ds 2003:52) Skärpta regler mot penningtvätt inkommit från Riksbank, Hov- rätten för Nedre , Kammarrätten i , tings- rätt, Justitiekanslern, , , , , , , , , Rikspo- lisstyrelsen, , , , fakulteten, FAR, , , , Företagarna, , , , , . Riksåklagaren har bifogat yttranden från åklagarmyndigheterna i Lin- och . , , Sammanslut- ningen för Juridiska Byråer (SJB), Svenska Fondhandlarföre- ningen, , , , Konst- och , har beretts tillfälle att yttra sig men har inte inkommit med yttrande. Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt2 dels att nuvarande 9 a § skall betecknas 9 c §, dels att 26, 8, 9, den nya 9 c och 1013 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas fem nya paragrafer, 2 a, 4 a, 9 a, 9 b och 13 a §§, samt närmast före 13 a § en ny rubrik, av följande lydelse. Lydelse enligt prop. 2002/03:139, 2003/04: FiU15, Bestämmelserna i denna lag Bestämmelserna i denna lag gäller företag som driver gäller fysiska och juridiska per- 1.bank- eller finansieringsrörelse enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, 3.verksamhet av det slag som beskrivs i 1 kap. 3 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse, 4.verksamhet som kräver anmälan till eller ansökan hos Finansin- spektionen enligt lagen (1996:1006) om anmälningsplikt avseende viss finansiell verksamhet eller lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet, 5.verksamhet av det slag som beskrivs i 1 § lagen (1989:508) om försäkringsmäklare, samt 6.verksamhet för utgivning av elektroniska pengar enligt lagen (2002:149) om utgivning av elek- troniska pengar. 5.verksamhet av det slag som beskrivs i 1 § lagen (1989:508) om försäkringsmäklare, 6.verksamhet för utgivning av elektroniska pengar enligt lagen (2002:149) om utgivning av elek- troniska pengar, 7.fondverksamhet och likartad verksamhet enligt lagen (2004:46) om investeringsfonder, 1Jfr rådets direktiv /308/EEG av om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar (EGT L 166, 28.6.1991, s 77, Celex 31991L0308), ändrat genom och rådets direktiv /97/EG (EGT L 344, 28.12.2001, 76, Celex 32001L0097). 2Lagen omtryckt 1999:162. Lagen gäller endast sådan mot kunder inriktad verksamhet som avses i första stycket och som be- drivs från ett fast driftställe i Sve- rige. Bestämmelser om uppgiftsskyl- dighet för vissa andra företag finns i 9 a §. mäklare enligt fastighetsmäklarla- gen (1995:400), 9. verksamhet för kasinospel enligt kasinolagen (1999:355), 10. verksamhet som godkänd eller auktoriserad revisor, 11. yrkesmässig verksamhet som består i att lämna råd i avsikt att direkt eller indirekt påverka stor- leken på en skatt eller avgift (skatterådgivare), eller 12. yrkesmässig handel med el- ler auktionsförsäljning av antikvi- teter, konst, ädelstenar, metaller, skrot eller transportmedel i de fall betalning görs kontant med ett belopp motsvarande eller mer. Lagen gäller endast sådan mot kunder inriktad verksamhet som avses i första stycket. I fråga om verksamheter som avses i första stycket 17 gäller lagen även fili- aler i till utländska juri- diska personer med huvudkontor i utlandet. Bestämmelser om uppgiftsskyl- dighet för vissa andra fysiska och juridiska personer finns i 9 c §. Bestämmelserna i denna lag gäller även för advokater och bi- trädande jurister på advokatbyrå samt andra oberoende jurister som driver yrkesmässig verksamhet när de 1. hjälper till vid planering eller genomförande av transaktioner för en klients räkning vid a)köp och försäljning av fastig- heter eller företag, b)förvaltning av klientens pengar, värdepapper eller andra tillgångar, c)öppnande eller förvaltning av bank-, spar- eller värdepappers- konton, d)anskaffande av nödvändigt Fysiska och juridiska personer som avses i 2 § första stycket och 2 a § får inte heller annars med- vetet medverka vid transaktioner som kan antas utgöra penningtvätt. kapital för bildande, drift eller ledning av företag, e) bildande, drift eller ledning av bolag, föreningar och stiftelser, eller 2. handlar i en klients namn för dennes räkning vid finansiella transaktioner eller transaktioner med fastigheter. Att förfaranden som avses i 1 § kan vara straffbara som penninghäleri eller penninghäleriförseelse framgår av 9 kap. 6 a och 7 a §§ brottsbal- ken. Ett företag som avses i 2 § första stycket får inte heller annars med- vetet medverka vid transaktioner som kan antas utgöra penningtvätt. Företaget skall kontrollera identiteten hos den som vill inleda en affärsförbindelse med företaget. Identitetskontroll skall utföras också beträffande annan än den som avses i första stycket vid transaktioner som överstiger . Detsamma gäller om transaktionen inte överstiger nämnda belopp men kan antas ha samband med en annan transaktion och tillsammans med denna över- stiger beloppet. Om summan inte är känd för en transaktion skall identiteten kon- trolleras så snart summan av trans- aktionerna överstiger det angivna värdet. Identitetskontroll behöver inte utföras beträffande företag med verksamhet som beskrivs i 2 § för- sta stycket, om företaget är hem- mahörande inom Europeiska eko- nomiska samarbetsområdet (EES). Detsamma gäller om transaktio- nen görs till ett konto som tillhör någon vars identitet har Den fysiska eller juridiska per- sonen skall kontrollera identiteten hos den som vill inleda en affärs- förbindelse med den fysiska eller juridiska personen. Identitetskontroll skall utföras också beträffande någon annan än den som avses i första stycket vid transaktioner som uppgår till ett belopp motsvarande eller mer. Detsamma gäller om transaktionen understiger men kan antas ha samband med en annan transaktion och till- sammans med denna uppgår till minst detta belopp. Om summan inte är känd för en transaktion, skall identiteten kon- trolleras så snart summan av trans- aktionerna uppgår till . kontrollerats enligt denna lag. Livförsäkringsföretag och före- tag som bedriver verksamhet en- ligt 1 § lagen (1989:508) om för- säkringsmäklare behöver inte ut- föra identitetskontroll med anled- ning av ett försäkringsavtal vars årliga premie uppgår till högst eller engångspremie till högst . Identitets- kontroll behöver inte heller göras med anledning av betalningar som När en affärsförbindelse inleds eller en transaktion sker med nå- gon på distans, skall den fysiska eller juridiska personen vidta de särskilda åtgärder som krävs för att säkerställa den andra perso- nens identitet. I 4 och 5 §§ kasinolagen (1999:355) finns särskilda be- stämmelser för kasinon om identi- tetskontroll. Identitetskontroll behöver inte utföras beträffande fysiska eller juridiska personer med verksam- het som anges i 2 § första stycket 17, som 1.hör hemma inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller 2.hör hemma i en stat utanför det området som har bestämmelser om åtgärder mot penningtvätt som motsvarar dem som föreskrivs i rådets direktiv /308/EEG av om åtgärder för att förhindra att det finansiella syste- met används för tvättning av pengar, senast ändrat genom Eu- ropaparlamentets och rådets di- rektiv 2001/97/EG. Identitetskontroll behöver inte heller utföras om en transaktion görs till ett konto som tillhör nå- gon vars identitet har kontrollerats enligt denna lag.