prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — rön som kan användas inom olika samhällsområden, bl.a. för att förbättra livskvaliteten och skapa hållbar tillväxt. Regeringens politik syftar till att förnya och bryta väg för kunskapssamhället. Det innebär bl.a. att betydande satsningar görs på forskning. tillhör de länder i världen som avsätter mest offentliga resurser som andel av BNP till forskning och utvecklingsarbete (FoU), som även har ett FoU-inten- sivt näringsliv. Trots ekonomiskt kärva tider ökade de offentliga satsningarna på forskning något , inklusive EU-medlen och tillskotten från de nya forskningsstiftelserna. Totalt avsätter av BNP till FoU (2001), vilket är mer än något annat land inom . Svensk forskning håller hög kvalitet och är världsledande inom flera viktiga områden. Många svenska forskare deltar i de allra viktigaste forskningsprojekten, såväl nationellt som internationellt, där den vetenskapliga utveck- lingen tar stora steg framåt. Eftersom ny kunskap är grunden för en god och hållbar samhällsutveckling och tillväxt och en av främsta konkurrensfördelar, måste strävan vara att upprätthålla och förstärka ställning som framstående kunskaps- och forskningsnation och ytterligare utveckla förutsättningarna för ett gott innovationsklimat. De grundläggande principerna för den svenska forskningspolitiken slogs fast av i samband med behandlingen av propositionen Vissa forskningsfrågor (prop. 1998/99:94) och utvecklades vid behandlingen av den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) och propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2). Staten har ett särskilt ansvar för grundforskning och forskarutbildning Målet för regeringens forskningspolitik är att skall vara en ledande forskningsnation där forskningen bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Staten har ett övergripande ansvar för att det svenska samhället utvecklar och tar tillvara ny kunskap. Svensk forskning skall kännetecknas av såväl vetenskaplig bredd som spetskompetens inom områden som är strategiska för kunskapsutvecklingen. Staten har ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet och att stödja vital grundforskning och forskarutbildning. Grundforskning och forskarutbildning utgör grunden för annan kunskapsutveckling och kunskapsförmedling och är därför av största betydelse för samhällets, inklusive näringslivets, behov av kunskap och kompetens. Eftersom nyttan av långsiktig forskning ofta inte kan bedömas i förväg, kan grundforskning inte bedrivas i rimlig omfattning utan offentlig finansiering. Forskarutbildningen har blivit en strategiskt viktig utbildning i kunskapssamhället eftersom behovet av forskarutbildade ökar både inom högskolan och i det övriga samhället. En ökning av antalet forskarutbildade främjar spridningen av kunskaper och forskningsresultat i hela samhället. fördubblades det årliga antalet forskarexaminerade (licentiater och doktorer) i , från ca 1 500 till 3 000 examinerade, och regeringens ambition är att fördubbla examinationen i forskarutbildningen även 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 (regeringsförklaringen ; Den öppna högskolan, prop. 2001/02:15). ökar de statliga anslagen till forskning och forskarutbildning med ca . Ökade resurser till forskning inom prioriterade områden Det är angeläget att svensk forskning utvecklar spetskompetens inom viktiga forskningsfält. I enlighet med regeringens förslag i den forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3), har ytterligare resurser tillförts forskning och forskarskolor inom åtta prioriterade områden: biovetenskap och bioteknik, informationsteknik och IT-forskning, materialvetenskap och materialteknik, humaniora, konst, utbildningsvetenskap, vård- och omsorgsforskning samt miljö och hållbar utveckling. Den omfattande satsningen på utbildningsvetenskap sker framför allt inom ramen för den inrättade utbildningsvetenskapliga kommittén inom . I denna proposition föreslås satsningar inom miljöforskning, tillämpad industriforskning inom IT/telekomområdet samt medicinsk forskning. Som aviserades ekonomiska vårproposition (prop. 2001/02:100) görs en satsning om ytterligare sammanlagt i ökade anslag till forskning om biologisk mångfald och ekologiskt hållbar utveckling varav tillförs 2004. Dessa ökningar av myndigheternas resurser blir nu permanenta fr.o.m 2005. Permanenta blir även de tillfälliga resurstillskott som för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har haft för marin miljöforskning (2003) och forskning om ekologisk produktion (20012003). Forskning har stor betydelse för stora delar av den teknikinriktade industrin. Regeringen har tidigare behandlat detta i bl.a. propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2). För att förstärka den tillämpade industriforskningen inom IT/telekomområdet tillförs nu Verket för innovationssystem (VIN- NOVA) . Detta möjliggör en kraftfull satsning för att stärka både den industrinära forskningen och kommersialiseringen av forskningsresultat. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den medicinska forskningen är viktig för att förbättra folkhälsan, men ger också goda möjligheter för läkemedelsindustrin och annan industri byggd på medicinska landvinningar. Den medicinska forskningen förstärks genom ett resurstillskott till med . Staten träffade vidare ett nytt avtal () om samarbete kring grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården med sex landsting. Avtalet, som gäller fr.o.m. under förutsättning att bemyndigar regeringen att godkänna avtalet och det dessutom godkänns av berörda landsting, innebär bl.a. att ersättningen till vissa landsting för kliniskt inriktad medicinsk forskning höjs med . Strukturer för att stärka forskningens kvalitet För att säkerställa att den statligt finansierade forskningen håller hög kvalitet, fördelas en stor del av de offentliga forskningsresurserna efter vetenskaplig prövning av de nationella forskningsfinansiärerna. Den vetenskapliga bedömning som görs av de forskarstyrda forskningsråden är av stor betydelse för att upprätthålla och höja kvaliteten i svensk forskning. En central roll i råds organisationen spelar det forskarstyrda som har till uppgift att stödja grundläggande forskning av hög kvalitet inom alla vetenskapsområden. har fått sina anslag höjda med vilket motsvarar en höjning med . har på regeringens uppdrag redovisat hur rådet kan bidra till att skapa och förstärka verkligt starka och internationellt konkurrenskraftiga svenska forskningsmiljöer. Re- geringen kommer att följa detta arbete. Regeringen konstaterar att det stora generationsskifte som svensk forskning står inför ger lärosätena och forskningsråden osedvanligt stora möjligheter att ompröva användningen av de befintliga forskningsresurserna. En arbetsgrupp tillsätts inom med uppgift att se över systemet för fördelning av forskningsresurserna vid universitet och högskolor och att lämna förslag på hur systemet kan utvecklas för att stärka kvaliteten. Satsning på forskarskolor och unga forskare Svensk forskning måste bli bättre på att prioritera och profilera sig inom angelägna forskningsområden, satsa på unga forskartalanger, fortsätta öka andelen kvinnor på alla nivåer inom forskarvärlden och bygga upp konkurrenskraftiga och dynamiska forskningsmiljöer. För att stärka svensk forskning är det också angeläget att uppmuntra såväl nationell som internationell rörlighet i forskarvärlden. Det internationella forskningssamarbetet måste utvecklas, som de svenska universiteten och högskolorna också måste bli bättre på att samarbeta med varandra. Även möjligheterna till och stödet för kommersialisering av forskningsresultat bör utvecklas ytterligare. För att klara det förestående generationsskiftet inom svensk forskning och den ökande efterfrågan på forskarutbildade, har särskilda satsningar på forskarutbildning men också på unga forskare genomförts. Det omfattar bl.a. en satsning 20012003 om sammanlagt (prisnivå) i höjda anslag på sexton forskarskolor inom olika ämnesområden och en satsning på rekryteringsanställningar och bättre arbetsvillkor för unga talangfulla forskare om sammanlagt (prisnivå) i höjda anslag 20012003. Som aviserades i den senaste forskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) har universitetens och högskolornas statliga forskningsanslag höjts med sammanlagt (prisnivå). Regeringen har beslutat att skall bli universitet . Stiftelsen kommer att ges ett generellt tillstånd att utfärda forskarexamen inom humanistisksamhällsvetenskapligt vetenskapsområde. Som ett led i förberedelserna inför nästa forskningspolitiska proposition, har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att utreda vissa frågor som rör forskarutbildningen och tiden efter doktorsexamen (dir. 2002:148). Samverkan mellan högskolan och det omgivande samhället utvecklas Forskningen har fått allt större betydelse för den ekonomiska tillväxten. har en stor del av de tekniska innovationer och nya produkter som lanseras på marknaden sitt ursprung i universitetens och högskolornas forskning. Universiteten och högskolorna spelar en viktig roll för den regionala utvecklingen och för utvecklingen av välfungerande innovationssystem i hela landet. Det är också ett av skälen till att samverkan mellan högskolan och det omgivande samhället behöver utvecklas ytterligare. En sådan samverkan bidrar till att öka allmänhetens kunskaper om de senaste vetenskapliga rönen och att öka forskarsamhällets insikter om vilka frågeställningar av vetenskaplig karaktär som finns i det omgivande samhället. En ökad samverkan bidrar också till en ökad kommersialisering av forskningsresultat. Genom att stärka utvecklingen av innovationssystem i hela landet kan forskningen genom de regionala tillväxtprogrammen medverka till att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås. har ett gott innovationsklimat, men måste bli ännu bättre på att ta tillvara forskningsresultaten, omsätta dem i praktiska tillämpningar och underlätta för nya snabbväxande och forskningsintensiva företag. Därför är det angeläget att främja den innovativa kraft som finns vid landets universitet och högskolor och att med den fria grundforskningen som utgångspunkt både utveckla det framväxande entreprenörskap som har forskningsresultat som grund och bygga broar mellan den akademiska forskningen och befintliga företag. Holdingbolag knutna till vissa universitet och högskolor spelar en viktig roll i kommersialiseringen av forskningsresultat. Flera av dessa holdingbolag har bildat dotterbolag som bl.a. hanterar patentfrågor och kontakter med näringslivet. Mot bakgrund av nuvarande finansiella situation anser regeringen att det stöd som holdingbolagen kan ge till kommersialisering av forskningsresultat måste utvecklas genom ökad samverkan mellan befintliga holdingbolag, dess huvudmän och lärosäten utan holdingbolag. har på regeringens uppdrag lämnat en rapport (N2002/8054/ITFOU) om möjligheterna att stärka kommersialisering av forskningsresultat. I rapporten behandlas även holdingbolagens roll och hur samverkan holdingbolagen emellan kan utvecklas. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den näringslivsfinansierade forskningen bedrivs framför allt inom företagen, medan den statligt finansierade forskningen huvudsakligen bedrivs vid landets universitet och högskolor. Som en länk mellan högskolan och företagen finns industriinriktade forskningsinstitut där offentliga forsknings- och utvecklingsinsatser kan bedrivas i samverkan med näringslivet. Dessa institut spelar en viktig roll som stöd för företagens kunskapsutveckling. Som framhölls i propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2) verkar regeringen genom holdingbolaget , som sköter statens aktieägande i ett antal industriforskningsinstitut, och för en fortsatt omstrukturering av dessa institut. Målet är att skapa en effektiv och flexibel struktur där institutens verksamheter kan samordnas för att öka den internationella konkurrenskraften och näringslivets engagemang i instituten. tillfördes i enlighet med förslag i ovan nämnda proposition för att långsiktigt stärka kompetensen hos industriforskningsinstituten. Lag om etikprövning av forskning De forskningsetiska frågorna blir allt viktigare inom alla vetenskapliga områden. Forskarna skall ha stor frihet i sitt forskningsarbete, inte minst vad gäller valet av vetenskapliga frågeställningar. som den snabba kunskapsutvecklingen inom t.ex. biovetenskapen och biotekniken kan ge möjligheter att behandla nya patientgrupper och förbättra livet för många människor, uppstår ibland etiska problem som måste hanteras och som bör diskuteras även utanför forskarvärlden. Det är angeläget att forskning som avser människor och biologiskt material från människor etikprövas av sakkunniga organ och att sådan forskning debatteras offentligt. beslutade på regeringens förslag i propositionen Etikprövning av forskning (prop. 2002/03:50) att anta en lag (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor och biologiskt material från människor samt om en organisation för denna etikprövning. Den nya lagen om och organisationen för etikprövning av forskning träder i kraft . Syftet med lagen är att skydda den enskilda människan 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och respekten för människovärdet, stärka allmänhetens förtroende för forskningen och att stärka rättssäkerheten för såväl forskarna som de som medverkar som forskningspersoner. Inför den forskningspolitiska propositionen Arbetet har inletts med denna mandatperiods forskningspolitiska proposition, vilken är att vänta i mitten av mandatperioden. Viktiga teman i denna proposition kommer att vara grundforskningens roll och ställning, frågor som rör forskningens roll i innovationssystemet, samt det stora generationsskifte som svensk forskning står inför. Svensk forskning står i likhet med många andra samhällssektorer inför en period av omfattande pensionsavgångar. Detta innebär att fortsatta ansträngningar behövs för att utbilda och rekrytera nya unga forskare. Det är också viktigt att fortsätta utveckla svensk grundforskning. Forskningspolitiken måste ta sin utgångspunkt i betydelsen av det fria sökandet efter ny kunskap och i nyfikenheten som forskarnas främsta drivkraft. är det angeläget att nästa forskningspolitiska proposition präglas av ett tydligt tillväxt- och innovationsperspektiv. En mycket stor del av vår tids tekniska landvinningar har sitt ursprung i forskningsresultat. För att skall fortsätta att vara ett av världens mest dynamiska och framgångsrika länder i den kunskapsbaserade ekonomin, krävs bl.a. att vi förmår länka den utveckling av ny kunskap som äger rum vid landets universitet och högskolor till förnyelsen av näringslivet och den offentliga sektorns verksamheter. I ett läge där många länder i vår omvärld satsar alltmer resurser på forskning och teknisk utveckling är det angeläget att även ger sina forskare goda arbetsvillkor, utvecklar attraktiva forskningsmiljöer och skapar ännu bättre förutsättningar att omsätta nya vetenskapliga rön i innovationer. är det viktigt att stimulera det akademiska entreprenörskap som har vuxit fram vid och högskolor. Inte minst är det många unga forskare som har bidragit till att starta nya företag för att omsätta sina forskningsresultat i praktiska tillämpningar. Dessa nya forskningsbaserade företag förväntas spela en viktig roll för framtida välstånd. Som ett led i förberedelserna inför den kommande forskningspolitiska propositionen har regeringen bl.a. tillkallat en särskild utredare som skall göra en översyn av de innovativa verksamheter som bedrivs inom kommuner och landsting (dir. 2002:66). Regeringen har också givit i uppdrag att se över möjligheterna att stärka kommersialiseringen av forskningsresultat. Uppdraget redovisades och rapporten kommer att remissbehandlas . Vidare har regeringen tillsatt en särskild utredare som skall utreda vissa frågor rörande forskarutbildningen och perioden efter doktorsexamen (dir. 2002:148). Universitet, högskolor, forskningsråd och ett flertal andra myndigheter har dessutom fått i uppdrag att utarbeta forsknings- och kunskapsstrategier som redovisar fakta, analyser och bedömningar av utvecklingen. har fått ett uppdrag att utreda det framtida behovet av lärare vid landets universitet och högskolor. har på regeringens uppdrag redovisat hur rådet kan bidra till att skapa och förstärka verkligt starka och internationellt konkurrenskraftiga svenska forskningsmiljöer. Vidare sker en översyn av verksamheten vid Kungl. (dir. 2002:156) och Statens ljud- och bildarkiv (dir. 2002:155). Vid Europeiska rådets möte i formulerades det strategiska målet för EU:s arbete "att bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska, kunskapsbaserade ekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt, med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning". Forskning angavs, liksom utbildning, som ett centralt område för insatser som syftar till att nå detta mål. Detta markerades ytterligare vid i , då EU:s stats- och regeringschefer bl.a. lyfte fram bioteknikens betydelse för den europeiska ekonomin. Rådet underströk i det sammanhanget också att de etiska aspekterna måste beaktas i utvecklingen av biotekniken. Vid Europeiska rådets möte i satte EU:s stats- och regeringschefer upp målet att de totala FoU-insatserna bör uppgå till av BNP, vilket är ett mål som redan uppfyller. och parlament fattade gemensamma beslut om nytt ramprogram för EU:s forskning och utveckling för . Beslutet om nytt ramprogram var ett viktigt led i arbetet med att etablera ett "europeiskt forskningsområde" genom frivillig samverkan mellan unionens och medlemsländernas forskningsinsatser. För att höja kvaliteten inom europeisk forskning, kommer att vara pådrivande i arbetet med att skapa ett forskarstyrt europeiskt forskningsråd. Regeringen avser att fortsätta översynen av den nationella organisationen för deltagande i EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling. , som innehar ordförandeskapet i , arbetar också vidare för att stärka det nordiska forskningssamarbetet. Regeringen vill bl.a. stärka kvalitetsutvecklingen och ge det nordiska forskningssamarbetet en tydligare koppling till såväl nationella prioriteringar som EU:s forskningspolitik och ramprogram samt övrig internationell forskningsverksamhet. 11.5.1 Insatser inom politikområdet beslutade att avsätta i nya medel till svensk forskning (prop. 2000/01:3, Forskning och förnyelse). Satsningen kompletterades ekonomiska vårproposition genom att området miljö och hållbar utveckling tillfälligt tillfördes 2002 och 2003 samt ytterligare 2004. tillfördes efter förslag i propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:02) för att långsiktigt stärka systemet med industriforskningsinstitut. Dessutom tillfördes VIN- NOVA 2003 för ett s.k. inkubatorprogram. Härtill kommer att för miljö, areella näringar och samhällsbyggande tillfördes för att stärka marin miljöforskning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den totala ökningen av anslagen inom forskningspolitikens område blev . I denna proposition föreslår regeringen ytterligare ökningar om till för tillämpad industriforskning inom IT/telekomområdet och till för medicinsk forskning. Dessutom permanentas fr.o.m 2004 tidigare tillfälliga satsningar om på marin forskning och forskning om ekologisk produktion. permanentas även satsningen på för forskning om biologisk mångfald och hållbar utveckling. Regeringen står inför förberedelserna inför nästa forskningspolitiska proposition. Som ett led i detta arbete har regeringen gett ett 100-tal myndigheter, inklusive forskningsråd och universitet och högskolor, i uppgift att ta fram forsknings- och kunskapsstrategier. har ett nationellt ansvar för att i samverkan med universitet och högskolor åstadkomma en effektiv profilering av svensk forskning och skapa goda forskningsmiljöer. Regeringen har givit i uppdrag att redovisa hur rådet kan arbeta med stöd till starka forskningsmiljöer inom alla vetenskapsområden och hur rådet skall arbeta för att skapa och förstärka internationellt konkurrenskraftiga svenska forskningsmiljöer. Som svar på uppdraget redovisar att man vill skapa och förstärka forskningsmiljöer av högsta kvalitet genom att bl.a. ge stöd till forskning vid universitet och högskolor med vetenskapsområden, att ge större långsiktiga rambidrag till de bästa forskargrupperna och att stödja forskargrupper i geografiskt samlad samverkan. Regeringen följer vidare arbete med starka forskningsmiljöer. Forskning om demokrati och offentlig förvaltning påbörjades regeringens långsiktiga forskningsprogram om demokrati och offentlig förvaltning, det s.k. FOS-programmet. Programmet har pågått och omfattat både disciplinprogram, tvärvetenskapliga 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 centrumbildningar, gästforskarprogram och rådsprogram. Utvärderingen konstaterar att regeringens satsning varit stor och bred till sin karaktär såväl ekonomiskt, som ämnes- och tidsmässigt. Satsningen bedöms ha haft en positiv inverkan på utvecklingen av forskningsområdet. Utvärderingen betonar att det finns ett fortsatt behov av forskning om offentlig sektor. Rapporten bereds i och regeringen avser att återkomma till frågan i nästa forskningspolitiska proposition. har fått i uppdrag att kartlägga forskning om demokrati, offentlig förvaltning och folkrörelser. Kartläggningen skall redovisas . Rådet har även särskilda medel för stöd till mångvetenskaplig demokratiforskning (se även PO 46, avsnitt 4.7.1. I regeringens proposition 1988/89:100 gjordes bedömningen att den naturvetenskapliga forskningen kan lämna väsentliga bidrag till förebyggandet av nya miljöstörningar och till att begränsa skadeverkningarna av inträffade störningar. Som ett led i detta inrättades de forskningscentren i (GMF), (SMF) och (UMF) av regeringen . De har som uppgift att värna om och samordna marin forskning, utbildning, information och miljöövervakning. Sedan de centren bildades har de utvecklats på olika sätt. Deras betydelse, logistiskt och ekonomiskt, för den totala forskningen vid respektive universitet är av olika stor omfattning. Organisationen kring miljöövervakningen skiljer sig också åt. Regeringen avser att utreda verksamheten och dess organisation . stora vetenskapliga program som förutsätts ha nationella kommittéer. kommer att ansvara för kontakterna med vetenskapliga program och kommer att tillföras för detta ändamål. Översyn av svensk Samhällsvetenskaplig Datatjänst (SSD) Regeringen gav 2002 i uppdrag att utvärdera Svensk Samhällsvetenskaplig Datatjänst (SSD). SSD är en enhet vid universitets samhällsvetenskapliga fakultet som skall öka tillgängligheten till datorbaserat material för i första hand forskare vid svenska universitet och högskolor. Detta görs genom förmedling av databaser ur utländska arkiv samt arkivering och tillhandahållande av svenskt material. Utvärderingen visar en mycket hög koncentration till avseende såväl användning som deponering av material till SSD. står utländska universitet för den högsta användningen av SSD:s material. Trots detta bedrivs samarbetsprojekt med utländska aktörer i liten omfattning och SSD erhåller lite internationell finansiering. Översynen pekar på otydliga kopplingar till forskningsfinansiärer och problem med dagens organisation avseende såväl styrning som prioritering i verksamheten. Utredningen föreslår att uppdraget flyttas från till för att öka databasens användning och kännedom om den, såväl nationellt som internationellt. Vidare föreslås en särskild styrelse med representanter från berörda forskningsråd, forskningsstiftelser, fakulteter samt för att öka möjligheterna till samarbete. Utvärderingen föreslår även ett namnbyte till Svenskt Samhällsvetenskapligt Dataarkiv. Regeringen tillkallade 2001 en utredare för att lägga förslag om Svenska unescorådets verksamhet, arbetsformer och organisatoriska hemvist. Utredningen behandlade bl.a. frågan om hur svensk medverkan i vetenskapliga program bör organiseras.