prop · GR031d24 · 2004-01-01 00:00:00 — 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Förslag till riksdagsbeslut .................................................................................... Mål för verksamhetsområdena inom energipolitiken Verksamhetsområde ............................................Övrig energimarknadspolitik 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Mål för verksamhetsområdet ................................................................ Insatser inom verksamhetsområdet ...................................................... Analys och slutsatser ............................................................................. Verksamhetsområde Politik för ett uthålligt energisystem ................................ Mål för verksamhetsområdet ................................................................ Insatser inom verksamhetsområdet ...................................................... Insatser utanför verksamhetsområdet .................................................. Analys och slutsatser ............................................................................. 35:1 : Förvaltningskostnader ....................... 35:2 Insatser för effektivare energianvändning 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion 35:4 Stöd till marknadsintroduktion av vindkraft 35:7 Introduktion av ny energiteknik 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser 35:9 Statlig prisgaranti elcertifikat 1 7.1.1035:10 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid Förslag avseende svenska kraftnäts verksamhet............ 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet ................................................................. Härledning av ramnivån 20042006. Utgiftsområde 21 Energi............................ Utgiftsutvecklingen inom politikområdet ............................................................. Energibalans i för åren 1970,1980, 1990, 2000, 2001 och ...... Elbalans i för åren 1970, 1980, 1990, 1995, 2000, 2001 och ... Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på Översikt av de ekonomiska målen.......................................................................... Sammanställning över effekt- och resultatmått till och med .......... Antal ansökningar och beslutade belopp avseende stödet för konvertering och anslutning till fjärrvärme............................................................................... Sammanställning över mål och måluppfyllelse avseende åtgärder för att öka tillförseln av förnybar elproduktion 1998 2002 .................................. Antal beviljade projekt och beviljade medel, fördelat på utvecklingsområden, för åren 20002002............................................................................................... Statlig finansiering respektive näringslivsfinansiering per temaområde under Forskningsprogram, samt utvecklingsprogram och kompetenscentra som finansierats av under 19982002........................................ Omfattningen i av övriga myndigheters insatser för forskning och utveckling på energiområdet ........................................................................ 6.10 Antal doktors- och licentiatexamina 1998 -2002................................................. Organisatorisk hemvist för styrgrupper/styrelsers ledamöter 19992002 för forsknings- och utvecklingsprogram samt kompetenscentra... Utvecklingen av de samlade förvaltningskostnaderna .......................................... Härledning av anslagsnivån 20042006, för 35:1 : Härledning av anslagsnivån för 20042006, för 35:2 Insatser för effektivare 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 7.9 Härledning av anslagsnivån för 20042006, för 35:3 Teknikupphandling och Bemyndigande om ekonomiska åtaganden........................................................... Härledning av anslagsnivån för 20042006, för 35:4 Stöd till marknadsintroduktion av vindkraft..................................................................... Bemyndigande om ekonomiska åtaganden........................................................... Härledning av anslagsnivån 20042006, för 35:5 Energiforskning ..................... Bemyndigande om ekonomiska åtaganden........................................................... Härledning av anslagsnivån för 20042006, för 35:6 Energiteknikstöd ............. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden......................................................... Härledning av anslagsnivån för 20042006, för 35:7 Introduktion av ny Bemyndigande om ekonomiska åtaganden........................................................... 7.24 Härledning av anslagsnivån för 20042006, för 35:8 Energipolitiskt motiverade Bemyndigande om ekonomiska åtaganden........................................................... Härledning av anslagsnivån för 20042006, för 35:10 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid ............................ 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2007 (avsnitt 7.1.3), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda (avsnitt 7.1.4), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:5 Energiforskning besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda (avsnitt 7.1.5), 4.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:6 Energiteknikstöd besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda (avsnitt 7.1.6), 5.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:7 Introduktion av ny energiteknik besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2008 (avsnitt 7.1.7), 6.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda (avsnitt 7.1.8), 7.godkänner investeringsplanen för för perioden 2006 (avsnitt 7.2.1), 8.godkänner vad regeringen föreslagit om finansiella befogenheter för (avsnitt 7.2.2), 9.godkänner vad regeringen föreslår om fortsatt stöd åt landsbygdens elförsörjning samt godkänner finansieringen av verksamheten enligt vad regeringen förordar i avsnittet 7.2.3, 10.för anvisar anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt följande uppställning: 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Insatser för effektivare energianvändning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Introduktion av ny energiteknik Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Utgiftsutvecklingen framgår i tabell 2.1 nedan. Totalt för utgiftsområde 21 Energi 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Härledningen av ramnivån för utgiftsområdet Energi som utgår års anslagsnivå framgår nedan 2006. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20042006. Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Förutom de stöd till ett visst utgiftsområde som redovisas via anslag på statsbudgetens utgiftssida förekommer även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av olika särregler i skattelagstiftningen. Dessa stöd brukar kallas saldopåverkande skatteavvikelser. Det handlar om avvikelser från en enhetlig beskattning, t.ex. att en viss grupp omfattas av en skattelättnad i förhållande till en enhetlig norm, vilket kan uppfattas som en skatteförmån. Skatteavvikelser kan också innebära ett "överuttag" av skatt och betecknas då skattesanktion. I det fallet handlar det inte om ett stöd till ett visst utgiftsområde utan om motsatsen. Inom energiområdet förekommer skattesanktioner bl.a. när det gäller beskattning av el från kärnkraftverk. När det gäller punktskatter på energi finns en mängd specialregler. Endast en mindre del av de skatteavvikelser som dessa särbestämmelser ger upphov till faller dock under utgiftsområde 21 Energi. Skatteavvikelser vid användningen av energi inom transportområdet redovisas således under utgiftsområde 22 Kommunikationer, inom de areella näringarna under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar samt inom industrin under utgiftsområde 24 Näringsliv. Vidare redovisas skatteavvikelser till följd av reducerad energiskatt på el i vissa kommuner i främst norra under utgiftsområde 19 Regional utveckling. Nedan redovisas skatteavvikelser som hänförs till utgiftsområde 21 Energi. Tabell 2.3 Skatteavvikelser netto Skatt på el, gas-, värme-, vatten- och Differentierat skatteuttag på fossila Energiskattebefrielse för biobränslen, Halvt avdrag för energiskatt i Avdrag för energiskatt på egenproducerad el i kraftvärmeverk Återbetalning av energiskatt för Miljöbonus för el producerad i vind- Återbetalning av koldioxidskatt för Fastighetskatt på industri- och -1,36 -1,37 Skatt på termisk effekt i -1,86 -1,86 1Beräkningarna baseras på skattesatserna . Hänsyn har således inte tagits till förändringar i energibeskattningen som föreslås i kapitel 8, Förslag till statsbudget finansplan m.m. (Vol. Summan i tabell 2.3 är ett netto av förmåner, dvs. positiva avvikelser, och sanktioner, dvs. De beloppsmässigt största avvikelserna är de som beror på att biobränslen är befriade från energiskatt samt att fossila bränslen belastas med lägre energiskatt per energienhet än el. Sammanlagt utgör dessa poster ca . De visar dock, till skillnad från andra poster i tabell 2.3, inte på något reellt skattebortfall till följd av undantag från generella bestämmelser, utan är snarare en teoretisk konstruktion utifrån en vald norm som inte avspeglar en realistisk nivå för beskattningen. Energiskatten är för olja ca per kWh, för kol per kWh och för naturgas per kWh. utgörs av den skattesats på el som merparten av de svenska hushållen betalar, dvs. Förutom energiskatt belastas fossila bränslen med en koldioxidskatt som varierar med bränslenas kolinnehåll och är högst för kol, per kWh, och lägst för naturgas, per kWh. Den totala skattebelastningen för fossila bränslen, dvs. energi- och koldioxidskatterna tillsammans, är för villaolja per kWh, för tjockolja per kWh, för kol per kWh och för naturgas per kWh. Om energiskatten skulle uppgå till samma belopp per kWh som för el skulle de fossila bränslena bli omkring dubbelt så hårt beskattade som elen, vilket inte är rimligt. Det torde heller inte vara aktuellt att införa en energiskatt på för biobränslen, torv och andra obeskattade bränslen som används i fjärrvärmesektorn och i hushållen. Det är dessutom knappast praktiskt möjligt att beskatta hushållens förbrukning av egen ved, vilket utgör merparten av biobränsleanvändningen i denna sektor. Skatt på el för gas-, värme-, vatten- och elförsörjning Skattesatsen för denna förbrukning är med vissa undantag nedsatt till per kWh i de län och kommuner som inte omfattas av den regionala nedsättningen på elanvändning till per kWh (, och samt i kommunerna ). som används i elpannor (större än I ovannämnda län och kommuner är nedsättningen begränsad till per kWh. I övriga delar av landet gäller normalskattesatsen på per kWh för sådan användning i elpannor. Differentierat skatteuttag för fossila bränslen Skatteavvikelserna beräknas som skillnaden mellan skattesatserna för de olika energislagen och normalskattesatsen för el. är skatteavvikelsen för gasol per kWh, för naturgas per kWh, för kol per kWh, för tung eldningsolja per kWh samt för villaolja per kWh. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Energiskattebefrielse för biobränslen, torv, m.m. Ingen skatt utgår på biobränslen, torv m.m. som används för uppvärmning, vilket innebär en avvikelse på per kWh . är normalskattesatsen för el. Halvt avdrag för energiskatt på bränslen i kraftvärmeverk För bränsle som förbrukas för samtidig produktion av värme och skattepliktig el i en kraftvärmeanläggning medges avdrag med halva energiskatten. Avdrag för energiskatt på egenproducerad el i kraftvärmeverk För el som har framställts i en kraftvärmeanläggning och förbrukats för el-, gas-, värme- eller vattenförsörjning i den egna verksamheten medges fullt avdrag för energiskatten på el. Återbetalning av energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Fjärrvärme som levererats till industrin medges fullt avdrag för energiskatten på bränsle och el. utgörs av full skattesats. Miljöbonus för el producerad i vindkraftverk Ett skatteavdrag motsvarande /kWh får göras för vindkraftsel. Återbetalning av koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Fjärrvärme som levereras till industrin medges avdrag för av koldioxidskatten på fossila bränslen. utgörs av full skattesats. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Koldioxidskattebefrielse för produktion av el För bränsle som åtgår vid produktion av el utgår ingen koldioxidskatt. utgörs av full skattesats. Fastighetsskatt på industri- och elproduktionsenheter Skatten på dessa fastigheter är en objektsskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer För el som produceras i kärnkraftverk tas en skatt ut på den tillståndsgivna termiska effekten med per MW och månad. Före baserades skatten på den producerade mängden el och uppgick till per kWh. Skatten kan likställas med en extra inkomstskatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Politikområdet Energipolitik omfattar de tre verksamhetsområdena Elmarknadspolitik, Övrig energimarknadspolitik och Politik för ett uthålligt energisystem. Elmarknadspolitiken syftar till att skapa goda ramvillkor för en effektiv och väl fungerande elmarknad. Insatserna inom verksamhetsområdet energimarknadspolitik fokuserar i första hand på motsvarande frågor när det gäller övrig ledningsburen energi, dvs. på naturgas och fjärrvärme, liksom på bränsle- och drivmedelsmarknaderna. Politik för ett uthålligt energisystem utgörs i huvudsak av de energipolitiska åtgärder som godkänt för 2001/02:143, 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317) och vad gäller åtgärderna för ett långsiktigt 1996/97:84, 1996/97:NU 12, 1996/97:272). () som har ansvaret för att genomföra åtgärderna inom energipolitiken. Även , , , Verket för innovationssystem (), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), och länsstyrelserna bidrar med att genomföra insatser inom energipolitiken. Omfattningen beskrivs närmare under respektive verksamhetsområde. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 35:2 Insatser för effektivare energianvändning 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 35:7 Introduktion av ny energiteknik 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser 35:9 Statlig prisgaranti elcertifikat 35:10 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en 2003 35:9 Skydd för småskalig elproduktion 2002 35:2 Bidrag för att minska elanvändning 2002 35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara 2002 35:4 Åtgärder för effektivare energianvändning 1999 21B9 Åtgärder för el- och värmeförsörjningen i Totalt för politikområde Energipolitik 1Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen. 2 Regeringen avser återkomma beträffande den fortsatta finansieringen av energipolitiken ekonomiska vårproposition. Utfallet uppgick till , vilket var högre än anslagna resurser för året. De högre utgifterna jämfört med anslagna resurser hänför sig i huvudsak till äldre anslaget från avseende Delegationen för energiförsörjning i , vars verksamhet avslutades . Även utgifterna inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program var högre än de anslagna resurserna, främst vad gäller energiteknikstödet. Resurserna inom energiområdet föreslås bibehållas på i stort sett motsvarande nivå som . långsiktiga energipolitiska program omfattande ca avslutas . Åtgärderna inom ramen energipolitiska program omfattande totalt ca från fortsätter. Elcertifikatsystemet ersätter fr.o.m. de tidigare stöden till förnybar elproduktion som finansierats över statsbudgeten. energipolitiska program satsas emellertid på ett särskilt stöd till marknadsintroduktion av vindkraft. Vidare finns ett avtrappande stöd (tidigare benämnt miljöbonus) för vindkraften och en statlig prisgaranti för elcertifikat som successivt trappas ned . Sammanlagt planeras för prisgarantin . Åtgärderna för en effektivare energianvändning inom ramen energipolitiska program fortsätter, där sammanlagt ca föreslås satsas 2007. Åtgärderna fördelas på anslaget för insatser för effektivare energianvändning om ca för programperioden och anslaget för teknikupphandling och marknadsintroduktion om ca för programperioden. Regeringen avser återkomma beträffande den fortsatta finansieringen av energipolitiken ekonomiska vårproposition. Den svenska energipolitikens mål är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Energipolitiken skall bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). energipolitiska riksdagsbeslut innebär att riktlinjerna energipolitiska beslut ligger fast (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). 3.3.2Mål för verksamhetsområdena inom energipolitiken Inom politikområdet finns de tre verksamhetsområdena Elmarknadspolitik, Övrig energimarknadspolitik och Politik för ett uthålligt energisystem. Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad som genererar en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet är att energipolitiken skall utformas så att energimarknaderna ger en säker tillgång på energi värme, bränslen och drivmedel till rimliga priser. Målet för naturgasmarknadspolitiken är att vidareutveckla gasmarknadsreformen så att en 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 effektiv naturgasmarknad med reell konkurrens kan uppnås. Målet för värmemarknadspolitiken är att förbättra transparensen så att en ökad konkurrens och effektivitet stimuleras. Politik för ett uthålligt energisystem Målet är att energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid användning och utveckling av all energiteknik. Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn i är att bortfallet av elproduktion kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad användning av el. Det övergripande målet för energiforskningen är att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens på energiområdet inom universiteten, högskolorna och näringslivet i enlighet med energipolitiska beslut. Målet för satsningen på forskning, utveckling och demonstration av ny energiteknik är att sänka kostnaderna för, och , kraftigt öka el- och värmeproduktionen från förnybara energikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknik för energieffektivisering. Övergripande resultatindikatorer för energipolitiken redovisas i avsnitt 3.6.1. I övrigt framgår de resultatindikatorer som används under respektive verksamhetsområde. har på regeringens uppdrag tagit fram indikatorer som kan tjäna som underlag för årlig uppföljning av de energipolitiska målen. I årets publikation, Energiindikatorer 2003, läggs särskilt fokus på uppföljning av elmarknadens utveckling och effektivitet (dnr N2003/5253/ESB). Resultatindikatorerna för verksamhetsområdet för ett uthålligt energisystem bygger främst på den plan för uppföljning och utvärdering som beskrivs under avsnitt 6.2.2 och den strategi för uppföljning och resultatredovisning av det långsiktiga energipolitiska programmet som redovisade 2000 och som därefter fortlöpande har utvecklats. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Energipolitiken är inriktad på att skapa förutsättningar för effektiva energimarknader, en god försörjningstrygghet och en långtgående hänsyn till miljö, hälsa och klimat. Detta görs huvudsakligen genom insatser inom de tre verksamhetsområden som redovisats för politikområdet. Riktlinjerna för energipolitiken energipolitiska beslut (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02NU17, rskr. 2001/02:317) ligger fast och bygger på fortsatt samarbete mellan Socialdemokraterna, . Åtgärderna för den fortsatta omställningen av energisystemet inom ramen energipolitiska beslut innebär en långsiktig inriktning för såväl främjande av förnybar elproduktion som en effektivare energianvändning. Regeringens proposition Lag om elcertifikat godkändes av , vilket innebar att elcertifikatsystemet trädde i kraft den 2002/03:40, 2002/03:NU6, 2002/03:133). fikatsystemet syftar till att målet om att öka användningen av förnybar el med skall uppnås till 2010 som teknikutveckling stimuleras och kostnaderna hålls nere. Regeringen bedömde i propositionen Vissa elmarknadsfrågor att villkor för en stängning av inte är helt uppfyllda vad avser effektbalansen och påverkan på miljön och klimatet (prop. 2002/03:85, bet. 2002/03:NU11, rskr. 2002/03:233). Frågan om en stängning hanteras tillsammans med förhandlingarna om de övriga kvarvarande reaktorerna och frågan om energiomställningen i sin helhet. En utvärdering redovisades avseende åtgärderna inom 1997 års långsiktiga energipolitiska program vilken skall ligga till grund för inriktningen av de fortsatta åtgärderna (SOU 2003:80). Regeringen avser återkomma till i denna fråga. Inom verksamhetsområdena Elmarknadspolitik och Övrig energimarknadspolitik inriktas insatserna på att skapa goda ramvillkor för väl fungerande marknader genom bl.a. en ändamålsenlig lagstiftning och en effektiv tillsyn. Inom verksamhetsområdet för ett uthålligt energisystem ingår åtgärder för att stimulera en ökad användning av förnybara energikällor och en effektivare användning av energi, liksom en kraftfull satsning på forskning, utveckling och demonstrationsprojekt inom energiområdet. Huvuddelen av bidragen för att stimulera användningen av förnybara energikällor ersattes av ett kvotbaserat elcertifikatsystem. Elcertfikatsystemet innebär att elanvändarna åläggs en skyldighet att köpa elcertifikat i förhållande till sin elförbrukning. Denna skyldighet kallas kvotplikt. Elcertifikat ges till producenter av el från förnybara energikällor, s.k. förnybar el. Producenterna kan avyttra certifikaten för att få ersättning för de merkostnader det innebär att producera förnybar el i förhållande till konventionell sådan. Även andra administrativa styrmedel, t.ex. krav på energieffektivitetsmärkning av vissa produkter, bidrar till att uppfylla målen inom verksamhetsområdet för ett uthålligt energisystem. Utvecklingen inom politikområdet är starkt beroende av förändringar i vår omvärld när det gäller tillgänglighet, miljöhänsyn och prisutveckling på de internationella bränslemarknaderna för olja, kol, naturgas och uran. Omvärldsförändringarna påverkar också förutsättningarna för den långsiktiga försörjningstryggheten och skyddet av miljön. Även arbetet inom EU med den fortsatta integreringen av el- och gasmarknaderna i , åtgärder för att främja förnybara energikällor och en effektivare energianvändning har ett direkt inflytande på utvecklingen inom politikområdet.