prop · GR03140 · 2004-04-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2003/04:140 Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändringar i skollagens (1985:1100) bestämmelser om gymnasieskolan. Ämnesbetyg ersätter dagens kursbetyg och en gym- nasieexamen införs. Historia blir ett nytt kärnämne som omfattar 50 gymnasiepoäng. I övrigt bör kurser, med undantag av vissa kärnämnes- kurser, ha ett omfång på minst 100 gymnasiepoäng. Lokala kurser bör kvalitetssäkras genom att prövar och fastställer dem. Ett gymnasiearbete med koppling till gymnasieexamen och till målen för utbildningen ersätter dagens projektarbete. Eleverna ges en utsträckt möjlighet att tas emot till en utbildning i en annan kommun, även om utbildningen finns i hemkommunen. För att öka kvaliteten på de indivi- duella programmen menar regeringen att utbildningen på dessa skall be- drivas på heltid. Kvaliteten på den gymnasiala yrkesutbildningen behöver öka, bl.a. genom en bättre koppling till arbetslivet. Lokalt samråd mellan kommu- ner och arbetsmarknadens parter i frågor som rör alla yrkesinriktade utbildningar görs obligatoriskt. Gymnasial lärlingsutbildning bör utveck- las som ett attraktivt och valbart alternativ inom gymnasieskolan. Beslut om riksrekrytering skall även i fortsättningen fattas av regeringen eller av den myndighet regeringen bestämmer. Sådana beslut bör gälla för bestämd tid och därefter omprövas. Bestämmelserna om interkommunal ersättning för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar i vuxenutbildning bör upphävas. Lagförslagen bör träda i kraft för att tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Förslaget om riksrekry- tering bör träda i kraft . Den interkommunala ersättningen för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar bör avvecklas vid utgången av . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) ......................... Ärendet och dess beredning............................................................. Ämnesbetyg ersätter dagens kursbetyg............................. En gymnasieexamen införs ............................................... Gymnasiearbete stärker helhetssynen i utbildningen........ Ökad kvalitet på individuella program ............................. 4.5Frisökning ger eleverna ökad valfrihet och stimulerar Historia blir nytt kärnämne ............................................... Förstärkt kvalitet på yrkesinriktade program.................... 4.8En modern lärlingsutbildning förnyar yrkesutbildningen.17 Kärnämnen bör präglas av utbildningens inriktning......... Större kurser för sammanhang och fördjupning ............... Lokala kurser måste kvalitetssäkras av .......... Kommunernas skyldighet att erbjuda utbildning.............. 5.2Elevers möjlighet att söka utbildning utanför Ämnen och kurser............................................................................ Lokala kurser i gymnasial vuxenutbildning ...................... 9.3Elever som avbryter studierna på ett nationellt program..55 Introduktionskurser för invandrare ................................... Det kommunala uppföljningsansvaret .............................. En grundläggande yrkesutbildning med hög kvalitet ....... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser .................................... Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Åtta vägar till kunskap en ny struktur för gymnasieskolan (SOU 2002:120) 84 Bilaga 2 Betänkandets lagförslag ..101 Bilaga 3 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (SOU 2002:120) ...111 Bilaga 4 Sammanfattning av promemorian Ökade möjligheter för elever i gymnasieskolan att följa undervisningen på ett program inriktat individuellt program (U2003/532/G) .134 Bilaga 5 Sammanställning av remissyttranden över promemorian (U2003/532/G) .135 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...143 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100). Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)1 dels att 5 kap. 4 c, 9, 11, 14, 24 och 33 §§ samt bilaga 2 skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 5 kap. 24 a §, av följande lydelse. Omfattningen av studierna på nationella och specialutformade program betecknas med gymnasiepoäng. Vissa bestämmelser om utbildningens omfattning på de nationella och specialutformade programmen (poängplan) framgår av bilaga 2. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om tillämpningen av poängplanen. Utbildningen inom varje ämne sker i form av en eller flera kurser. varje kurs skall det anges hur många gymnasiepoäng den omfattar. Efter varje kurs har eleven rätt Efter varje kurs har eleven rätt att få betyg. att få betyg i ämnet. enligt detta betyg minst uppfyllt Bevis om gymnasieexamen skall utfärdas till den elev som fullföljt hela utbildningen på ett nationellt eller specialutformat program och uppfyllt kurskraven på kurser fått minst betyget Godkänt på Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för som regeringen bestämmer får för 1 Lagen omtryckt 1997:1212. 2 Senaste lydelse 1999:180. Styrelsens beslut enligt första och andra styckena får överklagas av sökanden hos . Vid beslut om mottagande till ett nationellt program av en sökande som huvudmannen inte är skyldig att ta emot enligt 8 eller 9 § får endast frågan om sökanden uppfyller behörighetsvillkoren överklagas. vissa utbildningar fastställa det område från vilket sökanden i första hand skall tas emot och hur många platser dessa utbildningar får omfatta. vissa utbildningar Prop. 2003/04:140 fastställa det område från vilket sökanden i första hand skall tas emot och hur många platser dessa utbildningar får omfatta. Styrelsen för utbildningen i den anordnande kommunen eller beslutar om någon sökande inte skall tas emot därför att han inte är behörig. Styrelsen för utbildningen beslutar också om mottagande av en sökande som inte är hemmahörande i kommunen eller samverkans- området för utbildningen. Styrelsens beslut enligt första och andra styckena får överklagas hos av sökanden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva att vissa utbildningar skall utgöra specialutformade eller individuella program som står öppna för sökande från hela landet och hur många platser dessa utbildningar får omfatta. I fall som avses i 22 och 23 §§ är dock hemkommunen inte skyldig att betala ersättning, om det är fråga om 1.ett nationellt program eller utbildning med en nationellt fastställd inriktning inom ett sådant program som kommunen själv erbjuder, utom då eleven har tagits emot med stöd av 8 § tredje stycket 1 och 3 eller 29 §, eller 2.utbildning med en lokalt fastställd inriktning inom de Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva att vissa utbildningar skall utgöra specialutformade eller individuella program som står öppna för sökande från hela landet och hur många platser dessa utbildningar får omfatta. I fall som avses i 22 och 23 §§ är dock hemkommunen inte skyldig att betala ersättning när mottagande har skett på annan grund än enligt 8 eller 17 § och eleven har tagits emot på ett nationellt program där huvudmannen erbjuder en lokalt fastställd inriktning. 3 Senaste lydelse 1999:180. Om inte den anordnande huvudmannen och hemkommunen kommer överens om annat, och inte heller annat följer av andra stycket, skall den interkommunala ersättningen beräknas enligt anordnarens självkostnad. Erbjuds utbildningen av hemkommunen skall ersättningen, utom i fall som avses i 8 § tredje stycket 1 samt 16 och 17 §§, högst uppgå till den kostnad som hemkommunen själv har för motsvarande utbildning. Är anordnarens kostnad lägre skall hemkommunen i stället ersätta den lägre kostnaden. Till elever i gymnasieskolan som behöver inackordering till följd av skolgången skall hemkommunen lämna ekonomiskt stöd. Skyldigheten gäller till och med det första kalenderhalvåret det år då ungdomarna fyller . Stödet skall avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Stödet skall ges kontant eller på annat lämpligt sätt enligt kommunens bestämmande. Om stödet ges kontant, skall det utgå med lägst 1/30 av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för varje hel kalendermånad under vilken eleven bor inackorderad. Beloppet får avjämnas till närmast lägre hela tiotal kronor. Till elever i gymnasieskolan som behöver inackordering till följd av skolgången skall hemkommunen lämna ekonomiskt stöd i de fall eleven tagits emot enligt 8 § eller går på utbildning som avses i 13 §. Detsamma gäller elever som fullföljer sina studier enligt 17 §. Skyldigheten gäller till och med det första kalenderhalvåret det år då ungdomarna fyller . Stödet skall avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Stödet skall ges kontant eller på annat lämpligt sätt enligt kommunens bestämmande. Om stödet ges kontant, skall det utgå med lägst 1/30 av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för varje hel kalendermånad under vilken eleven bor inackorderad. Beloppet får avjämnas till närmast lägre hela tiotal kronor. 4 Senaste lydelse 2000:1439. Första stycket gäller dock inte de elever som avses i 27 §. 2003/04:140 stycket gäller inte heller i fråga om utlandssvenska elever som får inackorderingstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). I 31 a § finns bestämmelser om hemkommunens skyldighet att utge ersättning för vissa kostnader för elever som genomgår Rh-anpassad utbildning. 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 5 kap. 9 och 14 §§ och i övrigt . 2.Äldre bestämmelser skall tillämpas på utbildning som har påbörjats före . 3.Beslut med stöd av 5 kap. 9 och 14 §§ som har fattats före och som inte innehåller någon tidsbegränsning skall upphöra att gälla . Poängplan för nationella och specialutformade program i gymnasieskolan Ämnen som i nedan angiven omfattning ingår i alla nationella och specialutformade program, (Kärnämnen) Ämnen genom vilka programmet får sin karaktär inklusive projekt- arbete om 100 gymnasiepoäng 5 Senaste lydelse 1999:180. Poängplan för nationella och specialutformade program i gymnasieskolan Ämnen som i nedan angiven omfattning ingår i alla nationella och specialutformade program, (Kärnämnen) Ämnen genom vilka programmet får sin karaktär inklusive gymnasie- arbete om 100 gymnasiepoäng 3 Ärendet och dess beredning bemyndigade regeringen det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om det offentliga skolväsendet m.m. att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att lämna förslag till en framtida utformning av gymnasieskolans studievägsutbud (U2000:06). fastställdes direktiv för kommittén (dir. 2000:35), som antog namnet 2000. Uppdraget skulle redovisas senast den l . I beslut den l (dir. 2001:8) och (dir. 2002:8) fastställde regeringen tilläggsdirektiv för kommittén, varvid tidpunkten för redovisning ändrades till . överlämnade sitt betänkande Åtta vägar till kunskap en ny struktur för gymnasieskolan (SOU 2002:120). En sammanfattning av kommitténs förslag finns i bilaga 1. De lagförslag som lades fram i betänkandet finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns i bilaga 3. En arbetsgrupp inom tillsattes med uppgift att föreslå lösningar för att öka möjligheterna för samtliga elever på individuella program att följa undervisningen på program- inriktade individuella program (PRIV). lämnade arbetsgruppen promemorian Ökade möjligheter för elever i gymnasieskolan att följa undervisningen på ett programinriktat individuellt program (U2003/532/G). Arbetsgruppens förslag syftar till att höja kvaliteten på utbildningen för obehöriga elever samt att förbättra deras möjligheter att fullfölja sin utbildning och till framtida anställning. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 4. Förslaget har remissbehandlats och en sammanställning av remiss- yttrandena finns i bilaga 5. Regeringen bedömer att lagförslagen i denna proposition inte inne- håller någon sådan reglering som kräver Lagrådets hörande. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den social- demokratiska regeringen, och . Den svenska gymnasieskolan håller i ett internationellt perspektiv hög kvalitet, medger stor valfrihet för eleverna och erbjuder ett brett utbud av utbildningar och kurser. Vår gymnasieskola omfattar, till skillnad från i de flesta länder, både studieförberedande utbildningar och yrkesutbild- ningar med en gemensam kunskapsbas. Reformen av gymnasieskolan som genomfördes innebar en väsentlig ambitionshöjning, framför allt för eleverna på yrkes- inriktade utbildningar. För det första betonades principen att gymnasie- skolan är till för alla ungdomar. För det andra etablerades kärnämneskur- ser på alla gymnasieprogram. Kärnämneskurserna ger alla elever en gemensam kunskapsbas som behövs för deltagande i samhällets demo- kratiska processer, yrkesliv och fortsatta studier. För det tredje förlängdes yrkesutbildningarna till . Gymnasieprogrammen byggdes upp av kurser med betyg efter varje kurs och elevernas valfrihet ökades väsent- ligt. Kommuner och skolor fick ökade möjligheter att profilera sitt utbud. Reformen var i stora stycken framgångsrik. går, med få undan- tag, alla elever i en årskull vidare från till gymnasieskolan. Jämfört med läget före reformen är det nu dubbelt så många som slutför en treårig gymnasieutbildning. Arbetslivet har välkomnat den kompe- tenshöjning hos eleverna som förlängningen av de tidigare tvååriga yrkesinriktade utbildningarna med ett tredje år och gemensamma kärn- ämneskurser medfört. har var femte nybörjare i högskolan gått en yrkesinriktad gymnasieutbildning. Gymnasieskolan behöver emellertid utvecklas och kvaliteten höjas, så att fler elever når de gemensamma målen och därmed får de kunskaper som krävs för personlig utveckling, aktivt deltagande i ett demokratiskt samhällsliv, ett utvecklande arbetsliv, vidare studier och ett livslångt lärande. Framtidens gymnasieskola måste bättre än dagens svara mot de krav som det moderna samhället ställer på såväl breda kunskaper som hög specialisering. Det är därför dags att genomföra ett antal viktiga förändringar för att modernisera gymnasieskolan och komma till rätta med en del av bristerna i programgymnasiet. Förutsättningarna för en elev att fullfölja en gymnasieutbildning av hög kvalitet grundläggs i . Det är mycket allvarligt att var tionde elev som går ut inte har de kunskaper i svenska, engelska och matematik som behövs för att klara gymnasieskolan. /02 ökas de statliga anslagen till skolan successivt av så att 15 000 lärare och andra specialister kan anställas. Fler lärare ger bättre möjligheter att med tidiga insatser möta varje elevs behov samt att främja elevernas lust att lära. Alla elever måste få möjlighet att nå målen. Därför behövs ett systematiskt kvalitetsarbete i alla skolor, med kontinuerlig uppföljning och tydlig information om varje elevs kunskapsutveckling. Regeringens kvalitetsprogram anger inriktningen för en fortsatt utveckling: allt från förbättrad dialog om elevens studieutveckling mellan elev, föräldrar och lärare till förbättrade system för kvalitetsuppföljning. Utbildningen i skall anpas- sas till individen. Tidig uppföljning av resultaten är viktig. Stöd och stimulans bör sättas in . Det är allvarligt att var fjärde elev inte slutför en gymnasieutbildning med slutbetyg. Orsakerna kan vara flera, men de ungdomar som inte alls slutför gymnasieutbildning har svårt att få och behålla ett arbete. När gymnasiekompetens har blivit den etablerade grundkompetensen är det en allvarlig nackdel och risk för utanförskap att inte ha de kunskaper som en slutförd gymnasieutbildning ger. En stor del av eleverna som inte full- följer en gymnasieutbildning går antingen på de yrkesinriktade program- men eller på individuella program. Kvaliteten inom framför allt yrkes- utbildningarna och de individuella programmen måste därför stärkas. Det är dock fel väg att gå att sänka kunskapsambitionerna för dessa elever. Målet måste vara att utveckla gymnasieutbildningarna så att fler elever får de kunskaper som är så viktiga för deras framtid. Den ökade valfriheten för eleverna i den kursutformade gymnasiesko- lan har stora fördelar. Nackdelen är att utbildningen kan upplevas som sönderstyckad i alltför många små moment utan tydligt sammanhang. Gymnasieskolan skall vara en kunskapsskola. Den får då inte vara alltför fragmentiserad. Många små kurser har också skapat en negativ stress, eftersom betyget efter varje kurs är ett slutbetyg. Den stora friheten att inrätta lokala kurser har inneburit att eleverna gynnas av att välja kurser där det anses vara lättare att få goda betyg med liten ansträngning. För att kunna bibehålla en stor valfrihet för eleverna är det därför angeläget att stärka kvalitetssäkringen av kurserna, skapa större kurser samt stärka betoningen på helhet, sammanhang och fördjupning. Alla elever skall ges drivkrafter att fullfölja en utbildning. Direktövergången till högskolan skall öka och rekryteringen breddas. Regeringens långsiktiga mål är att hälften av en årskull skall ha påbörjat en högskoleutbildning . Den sociala snedrekryteringen till utbildningar på universitet och högskolor är fortfarande stark. En större andel barn till högskoleutbildade föräldrar går vidare till högre utbildning än barn till lågutbildade. Även barn till invandrare är underrepresen- terade i högskolan. Att motverka denna snedfördelning och bredda rekryteringen är därför mycket angeläget. har antalet högskoleplatser ökats mycket kraftigt, studiestödet blivit mer förmånligt och ett stort antal konkreta initiativ tagits inom ramen för propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15). Utvecklingen går åt rätt håll. Drygt hälften av alla studenter kommer från hem där ingen av föräldrarna studerat på högskola. Enligt SCB är antalet nybörjare i högskolan från arbetarhem någonsin större än antalet från högre tjäns- temannahem. Detta är viktiga framsteg, men för att göra tillgången på högre utbildning mer jämlik är det angeläget med insatser på alla nivåer. I gymnasieskolan handlar det om att motverka traditionella val utifrån t.ex. kön och klass, uppmuntra elever med goda förutsättningar till fort- satta studier oavsett vilken utbildning de går och om att fler skall fullfölja en gymnasieutbildning. Förslagen till utveckling av gymnasieskolan i denna proposition utgår från dessa gemensamma utgångspunkter. De förändringar som föreslås syftar till att modernisera och förändra inom ramen för dagens program- gymnasium. Regeringen har valt att lägga fram elva viktiga förslag för att utveckla gymnasieskolans kvalitet utan den mycket omfattande Prop. 2003/04:140 arbetsinsats på alla nivåer som en genomgripande organisatorisk sektors- reform skulle innebära. Reforminsatserna koncentreras till ett antal områ- den där det finns behov av kvalitetsförbättringar och som möter gymna- sieskolans utmaningar . De förändringar som regeringen nu föreslår bygger vidare reform och propositionen Gymnasieskola i utveckling kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169). Förslagen innebär en fortsatt utveck- ling av gymnasieskolan. Regeringen föreslår att bestämmelserna om gymnasieskolan i dess nya utvecklade form skall tillämpas på utbildning som börjar efter . Förstärkningen för elever med indivi- duella program bör dock genomföras när det är möjligt att skapa ekonomiskt utrymme. 4.1Ämnesbetyg ersätter dagens kursbetyg Dagens kursbetyg innebär att eleverna får betyg på varje kurs men inte på kunskaperna i ämnet som helhet. Varje kursbetyg följer med eleven och förs in i slutbetyget, vilket skapar stress både hos elever och hos lärare. Kursbetygen har också inneburit att vissa elever fått en fördel framför andra genom att de senare genom konkurrenskomplettering eller prövning kunnat höja sina betyg i underliggande kurser utan att ha förbättrat sina kunskaper i ämnet. Elever har även gynnats av att välja bort högre eller mer krävande kurser för att i stället höja sina betyg på lägre kurser. Regeringen föreslår att ämnesbetyg införs. Därmed flyttas fokus från kursen till hur väl eleven behärskar ämnet. Det minskar den osunda stressen och fokuserar sammanhang i stället för delar. Ämnesbetyget skall inte sättas utifrån ett genomsnitt av prestationerna på kurserna utan efter en helhetsbedömning av elevens kunskaper och kunskapsutveckling i ämnet. Därmed stimuleras även fördjupning och koncentration. De nya ämnesbetygen införs inom ramen för en kursutformad gymnasieskola. Vid varje avslutad kurs sätts ett ämnesbetyg som ersätter tidigare betyg i ämnet och visar med vilken kvalitet i kunskaperna eleven nått målen i ämnet. I dagens gymnasieskola saknas ett tydligt bevis på att en elev fram- gångsrikt fullföljt sina studier. En modern gymnasieexamen införs som ett tydligt kvitto på att eleven fullföljt och tillgodogjort sig gymnasie- skolans utbildning. Denna gymnasieexamen skall vara möjlig att få för elever på alla gymnasieskolans nationella program. För att få en gymna- sieexamen skall eleven ha godkänt i av de poäng som krävs för fullständig studiegång inklusive ett godkänt betyg på gymnasie- arbetet. Gymnasieexamen kommer att underlätta för eleverna i kontakter med arbetsgivare och för vidare studier, särskilt utomlands, eftersom examen blir ett bevis på att eleven nått målen. Därmed blir gymnasieexamen ett naturligt mål för alla elever att sträva mot. Eftersom gymnasieexamen Prop. 2003/04:140 bör bli ett attraktivt mål för eleverna får de därmed drivkrafter att slutföra Examen blir ett kvalitetsbevis som ger en tydlig infor- mation om att eleven nått utbildningens mål. 4.3Gymnasiearbete stärker helhetssynen i utbildningen För att förstärka kvaliteten i svensk gymnasieutbildning införs ett gymna- siearbete med koppling till målen för utbildningen. Det ersätter dagens projektarbete. Gymnasiearbetet omfattar 100 gymnasiepoäng och blir ett krav för att få gymnasieexamen. Därmed får det en tydlig koppling till elevens hela utbildning. Det nya gymnasiearbetet blir, inte minst för elever på yrkesutbild- ningarna, ett viktigt kvalitetsinstrument för att eleven skall kunna visa att hela utbildningens mål är uppnått. 4.4Ökad kvalitet på individuella program Kvaliteten på utbildningen på individuella program i gymnasieskolan varierar alltför kraftigt. Mindre än var femte elev som börjar på indi- viduella program slutför en gymnasieutbildning. Individuella program som var tänkta som en möjlighet för ett mindre antal elever tar emot av de elever som kommer från grund- skolan. Av dessa elever går inte mer än knappt hälften vidare till ett nationellt program. Att höja kvaliteten på de individuella programmen har stor betydelse för att fler ungdomar skall fullfölja en gymnasie- utbildning. Behörighetskraven till gymnasieskolans nationella program ligger fast. Enligt regeringens mening skall elever med individuella program ges utbildning på heltid. Regeringen återkommer i budgetpropositionen med lagförslag och förslag till finansiering av detta utökade kommunala åtagande. 4.5Frisökning ger eleverna ökad valfrihet och stimulerar regional samverkan Det är viktigt att ge ungdomarna goda möjligheter att både välja utbild- ning och skola. Att få gå den utbildning på den skola man önskar ökar motivationen och kan därför ge bättre studieresultat. kan elever välja fristående skola oberoende av vilken kommun den finns i, men den rätten finns inte när det gäller kommunala skolor. För att öka elevernas valfrihet skall de kunna söka program och inriktningar i andra kommuner även om dessa finns i hemkommunen. Eleverna skall antas i mån av plats, efter det att sökande från den kommun eller det samverkansområde där utbildningen ges fått plats. Elevens hemkommun betalar högst vad utbildningen kostar i den egna kommunen.