prop · GR031d23 · 2004-01-01 00:00:00 — En stor utmaning är att bygga slutförvar för använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall. Strålskyddet har traditionellt fokuserat på skydd av människor. Internationellt pågår ett arbete med att ta fram nya internationella strålskyddsrekommendationer och att även ta fram kriterier för skydd av miljön. Detta kan komma att leda till rekommendationer för att säkerställa skyddet av miljön. SSI spelar en central roll i detta arbete. En viktig grund för att skall kunna leva upp till sådana rekommendationer är enligt att det finns ett nationellt miljöövervakningsprogram för radioaktiva ämnen och kompetens inom forskningsområdena radioekologi och strålningsbiologi. Enligt är en förutsättning för att delmålet om hudcancer orsakad av solen skall nås att insatserna kan fortsätta att bedrivas långsiktigt. SSI har på regeringens uppdrag tagit fram en strategisk handlingsplan som visar hur arbetet bör bedrivas nationellt för att minska skadorna från UV-strålning. Utvecklingen inom t.ex. telekommunikation, IT, transport och säkerhetssystem medför fortsatt ökad utbredning av elektromagnetiska fält i vår omgivning. Forskningen har enligt inte givit några säkra belägg för att elektromagnetiska fält orsakar ohälsa. Rådet betonar dock behovet av ytterligare forskningsinsatser, och föreslår att ett nationellt forskningsprogram om biologiska effekter av elektromagnetiska fält inrättas. Regeringen har för avsikt att lämna en forskningspolitisk proposition till . Inför denna proposition har regeringen givit flera aktörer inom forskningsområdet i uppdrag att utarbeta forskningsstrategier för sina verksamhetsområden. Via strategierna ger aktörerna regeringen ett underlag för en bedömning av omfattningen och inriktningen av den svenska forskningen, och även en grund för överväganden som avser framtiden. redovisas två utredningar som kommer att ge vidare underlag för arbetet att nå miljökvalitetsmålet. Den ena är en översyn av reaktorsäkerheten och strålskyddet vid de svenska kärnkraftverken (M2002:01). Den andra skall lämna förslag till ett nationellt system för omhändertagande av radioaktivt avfall från icke kärntekniska verksamheter samt utröna ansvarsförhållandena vid upphittande av s.k. herrelösa strålkällor (M2002:03). 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Miljökvalitetsmålet är att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte skall ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Fem delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller åtgärdsprogram för sjöar, vattendrag och kustvatten enligt ramdirektivet för vatten, minskning av svenska vattenburna utsläpp av fosfor- och kväveföreningar samt minskning av utsläppen av ammoniak och kväveoxider till luft. Arbetet med att genomföra EG:s ramdirektiv för vatten i svensk lagstiftning till 2009 pågår. Utsläppen av fosforföreningar har enligt modellberäkningar minskat med . Jordbruket beräknas stå för den största minskningen, . Denna beräkning är dock osäker, bl.a. på grund av bristande kunskap om effekterna av åtgärderna inom jordbruket. Fosforutsläppen från reningsverk och industrier har också minskat. För reningsverken är minskningen för hela . Skogsindustrins utsläpp har minskat med . Nya modellberäkningar av kväveutsläppen till vatten 1995 har visat att belastningen var högre än tidigare beräknat. Den tidigare siffran , , har reviderats till . De vattenburna kväveutsläppen från mänsklig verksamhet 2000, flödesnormaliserade för perioden 1999, har beräknats till . Detta innebär att utsläppen, enligt den nya beräkningen, har minskat . De kommunala reningsverken minskade sina kväveutsläpp till havet med ca 1995 2000, och utsläppen har även minskat från andra punktkällor. Skogsindustrin beräknas stå för av industrins utsläpp. Inom Miljö- och landsbygdsprogrammet har anslutningen för våtmarker och småvatten varit ca , vilket beräknas ha minskat kväveläckaget med ca . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Sammanlagt beräknas ca ammoniak ha nått ut i luften från svenska källor 2001, varav jordbrukssektorns andel var . Jämfört med 1995 är detta en nedgång med . Avgången av ammoniak från jordbruket har minskat eller ca , och till 2001. Utsläppen av kväveoxider till luft har minskat från 1990 till 2001. 3.6.7.2 Analys och slutsatser Enligt krävs omgående ytterligare åtgärder, såväl nationella som internationella, för att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Närsaltsutsläppen till vatten minskar inte i tillräcklig omfattning. Särskilt svårt att nå målet blir det i de södra delarna av eftersom belastningen har varit och är störst där. Dessutom försvåras måluppfyllelsen av de naturliga systemens långsamma återhämtningsförmåga. Utvecklingen ser dock positiv ut beträffande de svenska utsläppen av kväveoxider och ammoniak till luften. Enligt rapporten bedöms en minskning om av fosforutsläppen ha skett men en stor osäkerhet råder i beräkningarna. Bristerna i utsläppsstatistiken behöver åtgärdas om möjligheterna att nå målet skall kunna bedömas. Ytterligare åtgärder behövs när det gäller enskilda avlopp som är en betydande källa till utsläpp av såväl fosfor som kväve. har granskat hur direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse genomförts i . Granskningen visar att det svenska regelverket bör ses över på ett antal punkter. Arbetet bör påbörjas . Kväveutsläppen till vatten har minskat, och nästan tre fjärdedelar av allt kommunalt avloppsvatten vid Sveriges kuster har genomgått särskild kväverening. pekar på att skogsindustrin står för merparten av industrins kväveutsläpp men att skogsindustrin genom lämpliga åtgärder kan minska sina utsläpp till hälften 2010. Effekten av ersättningar inom jordbruket, t.ex. för odling av fånggrödor, senare jordbearbetning, regler för gödselhantering och anläggning av våtmarker och småvatten för att minska närsaltsläckaget, har varit mycket Miljö- och landsbygdsprogrammet är av central betydelse för att nå miljömålet Ingen övergödning samt Ett rikt odlingslandskap. Inom ramen för åtgärdsprogrammet Greppa näringen genomförs ett omfattande rådgivningsprogram som syftar till att stötta lantbrukarna med kunskap och verktyg för åtgärder för att minska förlusterna av kväve, fosfor och ammoniak. Anläggning av våtmarker och kantzoner kan bidra till att minska påverkan av näringsämnen från jordbruket. Inom Miljö- och landsbygdsprogrammet skall våtmarker återskapas eller restaureras 2006 bl.a. för detta ändamål. har utvärderat hur nyanlagda våtmarkers placering påverkar reningen av kväve och studerat hur effektiva fånggrödor är för att fånga upp kväve. Våtmarkens läge i förhållande till havet har stor betydelse för hur effektiv reningen blir. De nyanlagda våtmarkerna har betytt mer för den biologiska mångfalden än för att minska kväveläckaget vilket till viss del kan bero på att de inte placerats för att nå detta syfte. Våtmarker i kustnära slättbygder gör störst nytta för att minska kväveläckaget till havet. arbetar på regeringens uppdrag med att ta fram riktlinjer för hur och var våtmarker bör anläggas för att nå bästa effektivitet som närsaltsfälla. Minskningen av utsläppen av ammoniak beror till stor del på insatser inom jordbruket. En ammoniakkälla av ökande betydelse är vägtrafiken, eftersom ämnet i viss utsträckning bildas i bilarnas katalysatorer. Åtgärder behövs inom transport- och industrisektorn, som ökat sina utsläpp av ammoniak . Transporter står dessutom för merparten av utsläppen av kväveoxider. Utsläppen av kväveoxider till luft har minskat främst genom åtgärder inom vägtrafiken genom stegvis skärpta avgaskrav på bilar, både personbilar och tunga fordon. Även miljödifferentierade farledsavgifter för sjöfarten, avgaskrav på dieselmotordrivna arbetsmaskiner och kväveoxidavgiften har haft betydelse. Se vidare under 3.6.2 luft. Genomförandet av EG:s ramdirektiv för vatten beskrivs under 3.5.1.1 Insatser inom politikområdet, Vatten. Regeringen avser att återkomma till slutsatser om miljökvalitetsmål och delmål i samband med den fördjupade utvärderingen av miljömålen . Arbetet inom Helcom om jordbrukets påverkan på utförs bland annat i Agriculture (WGA). har möten hållits i och . En av årets stora uppgifter har varit att revidera Helcoms rekommendationer om jordbruksfrågor, där fick starkt stöd för sitt förslag, som innebär mindre detaljstyrning. 3.6.8Levande sjöar och vattendrag Miljökvalitetsmålet är att sjöar och vattendrag skall vara ekologiskt hållbara och att deras variationsrika livsmiljöer skall bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion skall bevaras som förutsättningar för friluftsliv värnas. Sex delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller åtgärdsprogram för och skydd av värdefulla natur- och kulturmiljöer, åtgärdsprogram för restaurering av vattendrag, vattenförsörjningsplaner, utsättning av djur och växter, åtgärdsprogram för hotade arter och fiskstammar samt åtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten. Arbetet med identifiering av särskilt värdefulla natur- och kulturmiljöer i sjöar och vattendrag pågår liksom utveckling av åtgärdsprogram för skydd och restaurering. Myndigheterna har, genom inköp av mark och fallrättigheter, säkrat möjligheterna att långsiktigt skydda delar av flera å-system. har 14 nya områden med någon av de limniska naturtyperna föreslagits ingå i det europeiska 2000. Förslag till vägledningar för bevarandeåtgärder i naturtyperna har tagits fram, och länsstyrelserna har påbörjat arbetet med bevarandeplaner för områdena. har 28 områden som skall skyddas enligt förordningen (2001:554) om miljökvalitetsnormer för fisk- och musselvatten pekats ut. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 har pekat ut 93 kulturvattendrag som särskilt skyddsvärda. Sex län har uppmärksammat sjöar och vattendrag i sin kulturmiljöprofil. har tagit fram förslag till vägledning för att bevara värdefulla naturmiljöer i och i anslutning till sjöar och vattendrag. Verket har också föreslagit förändringar av biotopskyddet i vattenmiljöer. Många av de vattendrag som innehåller värdefulla natur- och kulturmiljöer har behov av restaurering. Kunskapsunderlaget är otillräckligt för att bedöma åtgärdsbehovet. De centrala myndigheternas medel för att restaurera vattendrag kommer framför allt från fiskevårdsbidrag och kalkningsbidrag. Fiskevårdsinsatserna prioriteras för åtgärder som ger bestående effekter, t.ex. åtgärder som gynnar naturlig reproduktion, eller ger ett långsiktigt skydd åt särskilt skyddsvärda arter och stammar. I och har flera kommuner samordnat restaureringsåtgärder och uppföljning med stöd av medel från lokala investeringsprogram. Av landets 195 kommunala ytvattentäkter omfattas 81 () av skyddsområden enligt eller kommunala föreskrifter. Enligt EG:s ramdirektiv för vatten upprättas nu ett register över vattentäkter som skall skyddas, bl.a. genom säkerhetszoner. Utsättning av fisk görs i syfte att bevara hotade arter och stammar eller för att kompensera bestående habitatskador. har beslutat om en strategi som kommer att vara vägledande för det kommande arbetet med utsättningsstrategier för bl.a. lax och havsöring. Pågående arbete med åtgärdsprogram för hotade arter knutna till sjöar och vattendrag omfattar ca 20 arter. Ytterligare ca 10 arter är i behov av insatser som särskilt motiverar åtgärdsprogram. En översyn pågår av hur arbetet med att ta fram art- och naturtypsvisa åtgärdsprogram skall genomföras. Arbetet med att genomföra EG:s ramdirektiv för vatten i svensk lagstiftning till 2009 pågår. 3.6.8.2 Analys och slutsatser Sjöar och vattendrag utgör resurs för både biologisk mångfald, fiske, friluftsliv, 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 kulturmiljö, vattenkraft och dricksvattenförsörjning. Enligt är en förutsättning för att uppnå miljökvalitetsmålet att de areella näringarnas uttalade ambitioner om hänsyn till sötvattensanknutna natur- och kulturmiljöer efterlevs. Vidare måste arbetet för att långsiktigt skydda områden med höga sötvattensanknutna naturvärden intensifieras. När vattendrag restaureras kan det uppstå konflikter när olika intressen skall beaktas. Konflikterna går lättare att lösa om de uppmärksammas i ett tidigt skede och intressenterna ges möjlighet att delta i problemlösningarna. I de åtgärdsprogram för skydd och restaurering som skall finnas skall dessa frågor belysas. I programmen skall också belysas hur kulturvärdena skall bevaras och långsiktigt skyddas. För att skydd av vattenförekomster skall få effekt bör vattenfrågorna beaktas i den fysiska planeringen. Vattenförsörjningsintressen bör prioriteras i känsliga områden. Se vidare under 3.6.9 Grundvatten av god kvalitet. Enligt bör delmålet om utsättning kunna nås under förutsättning att strategi efterlevs och illegala utsättningar motverkas genom information och tillsyn. har startat det nya programmet Aqualiens (Aquatic Alien Species), som studerar introduktion av främmande arter i akvatisk miljö. Programmet är inriktat på att öka kunskapen om hur man bedömer de ekologiska och ekonomiska riskerna med att det kommer in nya arter. Aqualiens studerar effekterna av både avsiktlig och oavsiktlig spridning. Arbete med identifiering av behov av åtgärdsprogram för hotade arter och bestånd samt utveckling av arbetssätt för åtgärdsprogram pågår. Regeringen följer arbetet. Arbetet med hotade arter och stammar av fisk i sjöar och vattendrag bör intensifieras och skyddet av dessa nyckelmiljöer utökas. Skyddet av värdefulla akvatiska miljöer bör generellt sett utökas och förstärkas och fiskesamhällen skyddade från fiske skapas. Regeringen delar slutsatser och understryker vikten av att strategi för utsättningar efterlevs och att inga främmande arter sätts ut i naturliga sjöar och vattendrag. Regeringen avser att återkomma till övriga slutsatser om miljökvalitetsmål och delmål i samband med den fördjupade utvärderingen av miljömålen . Genomförandet av EG:s ramdirektiv för vatten beskrivs under 3.5.1.1 Insatser inom politikområdet, Vatten. Genomförandet av EG:s ramdirektiv för vatten ger förbättrade förutsättningar att nå miljökvalitetsmålet. En förutsättning för att miljökvalitetsmålet skall nås är också att målen Ingen övergödning, Bara naturlig försurning och Giftfri miljö nås. 3.6.9Grundvatten av god kvalitet Miljökvalitetsmålet är att grundvattnet skall ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd av grundvattenförande geologiska formationer, förändringar i grundvattennivån, kvalitetskrav för grundvatten samt åtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten. Arbetet med att inventera vilka geologiska formationer som kan anses vara av vikt för vattenförsörjningen i ett nationellt eller regionalt perspektiv pågår vid geologiska undersökning. Verket kommer också att föreslå vilka formationer som behöver ett långsiktigt skydd. Stora förändringar i grundvattennivåerna orsakar skred och ras, sättningsproblem och påverkad dricksvattenkvalitet. Sju kustlän anger att de har problem med saltvatteninträngning i grundvattnet. De mest påtagliga problemen med föroreningar i brunnsvatten gäller nitrat i de sydliga jordbruksintensiva länen, bekämpningsmedel i , , och samt ökande kloridhalter i anslutning till saltade vägar i södra och samt utmed . I landets södra delar är grundvattnet också starkt påverkat av försurning. Arbetet med att genomföra EG:s ramdirektiv för vatten i svensk lagstiftning till 2009 pågår. 3.6.9.2 Analys och slutsatser Målet syftar till att i ett långsiktigt perspektiv säkra tillgången på vatten av god kvalitet och i tillräcklig mängd för samhällets totala behov. Enligt är den viktigaste åtgärden för att nå målet att inrätta skyddsområden för grundvattenförekomster där uttag av dricksvatten görs eller planeras. Arbete pågår med kunskapsinsamling om grundvattnets produktion, kvantitet och kvalitet i förhållande till behovet samt med utveckling av metoder och styrmedel för att säkerställa en hållbar grundvattenhantering. För att skydd av vattenförekomster skall få effekt bör vattenfrågorna beaktas i den fysiska planeringen. Vattenförsörjningsintressen bör prioriteras i känsliga områden. vissa fall naturvård. Genomförandet av EG:s ramdirektiv för vatten ger grundvattnet en starkare ställning, men rådet föreslår också att möjlighet bör skapas att ge geologiska formationer skydd som riksintresse för dricksvattenförsörjning. Kommunerna behöver också ett bättre anpassat hydrogeologiskt och geologiskt underlag för att i sin planering kunna anpassa exploateringen till möjligheterna att långsiktigt ordna vattenförsörjnings- och avloppsfrågorna. Saltning av vägar innebär fortfarande ett problem, särskilt för enskilda brunnar i närheten av vägar. förslag till miljökvalitetsnorm för nitrat i grundvatten bereds inom . En bra och jämn grundvattenkvalitet kan innebära ett minskat behov av kemikalier för att bereda dricksvatten. Genomförandet av EG:s ramdirektiv för vatten beskrivs under 3.5.1.1 Insatser inom politikområdet, Vatten. Regeringen avser att återkomma till slutsatser om miljökvalitetsmål och delmål i samband med den fördjupade utvärderingen av miljömålen . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 En förutsättning för att miljökvalitetsmålet skall nås är också att målen Ingen övergödning, Bara naturlig försurning och Giftfri miljö nås. 3.6.10Hav i balans samt levande kust och skärgård Miljökvalitetsmålet är att och Ös- tersjön skall ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och att den biologiska mångfalden skall bevaras. Kust och skärgård skall ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Åtta delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd för kust- och skärgårdsområden, strategi för kulturarv och odlingslandskap, åtgärder för hotade arter, minskning av bifångster, anpassning av uttaget av fisk, begränsning av störningar från båttrafiken, minskade utsläpp från fartyg samt åtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten. Kunskapen om naturvärdena är begränsad när det gäller områden i marin miljö, särskilt utsjöområden. slutförs karteringarna av vissa naturtyper som listas i EG:s habitatdirektiv. Inventeringarna av grunda havsområden har påbörjats. Totalt finns åtta större naturreservat i marin miljö, dock har inga nya reservat inrättats . Ett område som genom regeringsbeslut föreslagits till det europeiska 2000 är Hoburgs bank, delvis beläget i ekonomiska zon söder om . Området har också utpekats att ingå i Helsingforskonventionens nätverk av skyddade områden. har beslutat om köp och intrångsersättningar inom 12 objekt i havs-, kust- och skärgårdsområden med en total area på ca och en kostnad av ca . En strategi för hur kustens och skärgårdens kulturarv och odlingslandskap skall bevaras 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 utvecklas av i en miljömålsövergripande process där såväl som aktuella kustlän finns representerade. En bevarandeplan för svenska fyrar och fyrplatser har utarbetats och pekades 25 fyrar ut som nationellt kulturarv. ArtDatabanken bedömer att 17 rödlistade arter är i behov av insatser som särskilt motiverar åtgärdsprogram. finns pågående program för fyra arter som förekommer i kust- eller havsmiljöer. Vissa åtgärder har vidtagits för att komma tillrätta med bifångsterna inom fisket och för att få till stånd ett uthålligare fiske, men ytterligare åtgärder krävs. intensifierades arbetet med att utveckla fiskeredskap som är selektiva för den art som fiskas samt att storleken blir den rätta. Målen att skydda och bevara de levande akvatiska resurserna har inte uppnåtts. De flesta fiskbestånden har visat en negativ utveckling. har därför mycket aktivt arbetat för att skapa balans mellan uttag och beståndsstorlek. Nationellt måste arbetet med beståndsidentifiering och anpassat fiskeuttag förstärkas. infördes bl.a. två fredningsområden för att skydda torsk i och i och län. har delats ut som ersättning till fiskare för skador av gråsäl på fångst och fiskeredskap i . drabbades knubbsälarna på av stor dödlighet, varvid halva beståndet eliminerades. Omfattande biologiska och ekonomiska analyser utfördes eller påbörjades. Det finns inga utpekade områden i kust- och skärgårdsområdena där bullret är försumbart. Det beror bl.a. på att det saknas kriterier för att identifiera sådana områden. En samverkansgrupp mellan ett antal myndigheter har redovisat förslag till inventeringsmetodik för att kartlägga olika skärgårds- och kustområdens ljudkvaliteter, frihet från buller och tystnad. genomfördes en minskning av skatten på alkylatbensin som gör att den kan konkurrera i pris med vanlig bensin om den säljs via pump. En övergång till alkylatbensin har visat sig kunna minska utsläppen av PAH från 2- taktsmotorer med så mycket som 80 . Antalet konstaterade utsläpp av olja till sjöss fortsätter att minska inom svenskt ansvarsområde. De stora utsläppen på svensk ekonomisk zon ute till havs har minskat med , som antalet upptäckta, rapporterade utsläpp i hamnar och kustnära områden har ökat. Detta bedöms dock inte innebära någon faktisk ökning, utan beror sannolikt på en ökad benägenhet från allmänheten och kommunala myndigheter att anmäla sådana utsläpp. En annan orsak är införandet av skärpta rapporteringsrutiner, som en följd av den kraftiga satsning på lagföring av illegala utsläpp som genomförts . Bedömningen är att antalet utsläpp fortsatt minskar och att den totala volymen utsläppt olja därför har minskat. Fler rapporterade misstänkta brott har lett till fler beslut om förundersökning och antalet beivrade brott har ökat. mål om att utredningarna skall kunna bedrivas snabbare och effektivare har uppnåtts. Arbete pågår för att ytterligare effektivisera utredningsarbetet. På förfrågan från ryska transportministeriet i har i samarbete med genomfört ett utbildningsprojekt i i syfte att öka kompetensen hos rysk personal samt utbyta erfarenheter för att stärka den ryska oljebekämpningskapaciteten i och . påbörjades en översyn av den nu gällande inriktningen av det svenska oljeskadeskyddet i syfte att ge underlag för oljeskyddsarbetet under de närmaste 10 15 åren. Arbetet med att genomföra EG:s ramdirektiv för vatten i svensk lagstiftning till 2009 pågår. 3.6.10.2 Analys och slutsatser betänkande innehåller omfattande förslag som kan bidra till att miljökvalitetsmålet kan uppnås och kommer att utgöra ett betydelsefullt underlag för regeringens fortsatta arbete med havsmiljöfrågorna. Betänkandet kommer att remissbehandlas och regeringen avser att återkomma till i frågan. arbetar tillsammans med länsstyrelserna i kustlänen med att ta fram en strategi för kust- och skärgårdsbiotoper. Strategin förväntas på ett mer systematiskt och säkert sätt leda till skydd av biologiska värden i landmiljöer utefter landets kust och skärgård. Strategin kommer också att ge ett bättre underlag för vilken miljöhänsyn som jord- och skogsbruket måste ta. Den ger också underlag för en översyn av befintliga naturreservat. Arbetet med att bevara skyddsvärda miljöer går framåt, och möjligheterna att få till stånd nya naturreservat har blivit gynnsammare i flera kustlän. Inga nya reservat i marin miljö har dock inrättats , men diskussioner pågår mellan flera länsstyrelser och lokala intressenter. Vidare pågår diskussioner mellan och om möjligheten att avsätta ett större marint område där fiskeförbud skall gälla. Arbetet med att bilda reservat har gått långsamt.