prop · GR03112 · 2004-03-16 00:00:00 — ett europabolag som är organiserat enligt det dualistiska systemet finnas ett ledningsorgan och ett tillsynsorgan. I artikel 40.2 i SE-förordningen anges att ledamöterna i tillsynsorganet skall väljas av bolagsstämman. Ledamöterna i ledningsorganet skall enligt huvudregeln väljas av tillsynsorganet (artikel 39.2). En medlemsstat får emellertid föreskriva att ledamöterna i ledningsorganet skall väljas och entledigas av bolags- stämman på samma sätt som sker i de publika aktiebolag som har sitt säte inom dess territorium. Möjligheten att meddela föreskrifter av detta slag gäller sålunda endast för de medlemsstater som har nationella be- stämmelser om dualistiskt organiserade bolag. I finns inte några Såsom konstateras i promemorian saknas det följaktligen för svensk del förutsättningar att införa bestämmelser som avviker från SE-förordningens regel om att ledamöterna i lednings- Prop. 2003/04:112 organet väljs av tillsynsorganet. 5.19Tidsbegränsning av uppdrag som ledamot i vissa fall Regeringens förslag: Om en ledamot av tillsynsorganet utses till ledamot i ledningsorganet, skall uppdraget som ledamot i lednings- organet få sträcka sig längst . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 58 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: I artikel 39.3 i SE-förordningen föreskrivs att ingen får vara ledamot i europabolagets lednings- organ och dess tillsynsorgan. Dock får enligt samma bestämmelse till- synsorganet i händelse av vakans utse någon av sina ledamöter till leda- mot i ledningsorganet, varvid dennes uppdrag som ledamot i tillsyns- organet tillfälligt upphävs. En medlemsstat får föreskriva att skall vara tidsbegränsad. Det kan antas att den situation som har beskrivits i det föregående kommer att inträffa endast i undantagsfall. De problem som är förenade med att en ledamot i tillsynsorganet tillfälligt lämnar sin befattning för att i stället ingå i ledningsorganet får vidare som regel anses vara av be- gränsad omfattning. Likväl får det anses vara oförenligt med grunderna för regleringen att låta ett sådant tillstånd bestå . Om det är fråga om längre vakansperioder, bör det krävas att en ersättare utses enligt det förfarande som normalt tillämpas vid förordnande av nya ledamöter. Vi delar därför promemorians bedömning att möjligheten att införa nationella bestämmelser som begränsar bör utnyttjas. En gräns framstår därvid som lämplig. Antalet ledamöter i europabolagets organ Regeringens förslag: För europabolag med säte i skall det ställas krav på ett minsta antal ledamöter i förvaltnings-, lednings- och Förvaltnings- och ledningsorganen skall bestå av minst tre ledamöter medan det i tillsynsorganet skall finnas minst fem Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 59 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna har lämnat förslaget utan Skälen för regeringens förslag: I artiklarna 39.4, 40.3 och 43.2 i SE- förordningen anges att antalet ledamöter i förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganen skall fastställas i europabolagets bolagsordning. tliga fall ger emellertid förordningen medlemsstaterna en möjlighet att i nationell lagstiftning fastställa ett lägsta och/eller högsta antal ledamöter i dessa organ. När det gäller tillsynsorganet är det även möjligt att be- Prop. 2003/04:112 stämma att det skall bestå av ett visst antal ledamöter. Lednings- och förvaltningsorganen i ett europabolag motsvaras närmast av styrelsen i ett svenskt aktiebolag. Det framstår då som natur- ligt att ställa samma krav på dessa organs sammansättning som det krav som gäller för ett publikt aktiebolag. Av 8 kap. 1 § aktiebolagslagen framgår att ett aktiebolag skall ha en styrelse med minst tre ledamöter. Detsamma bör lämpligen gälla för lednings- och förvaltningsorganen i ett europabolag med säte i . Det finns inte någon övre gräns för antalet styrelseledamöter i svenska aktiebolag. Någon sådan gräns bör inte heller uppställas när det gäller motsvarande organ i ett europabolag. Som har angetts förekommer den dualistiska organisations- modellen inte i . Således finns det inte heller någon motsvarighet i svensk rätt till det tillsynsorgan som skall finnas i ett europabolag. Det går följaktligen inte att hämta ledning i svenska regler beträffande vad som bör gälla om antalet ledamöter i ett sådant organ. SE-förordningen synes dock utgå från att organet skall ha minst två ledamöter. Med hänsyn härtill och med beaktande av vad som ovan har föreslagits be- träffande övriga bolagsorgan, framstår promemorians förslag om att ställa upp ett krav på ett lägsta antal ledamöter även i fråga om tillsyns- organet som lämpligt. Härvid kan noteras att den finska aktiebolagslagen innehåller ett krav på att förvaltningsrådet som i väsentliga delar fyller samma funktion som tillsynsorganet skall bestå av minst fem leda- möter. Samma krav bör enligt vår mening lämpligen uppställas i svensk lag när det gäller tillsynsorganet i europabolag med säte i . Regeringens förslag: Bestämmelserna i aktiebolagslagen och i andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på förvaltningsorganet eller dess ledamöter, såvida inte annat följer av Regeringens bedömning: Det bör inte införas några bestämmelser om att vissa kategorier av åtgärder alltid skall ingå i bolagsordningens uppräkning av åtgärder som kräver beslut av förvaltningsorganet. Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning (se promemorian s. 73 f. och 117 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot promemorians förslag och bedömning. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Av artikel 9 i SE- förordningen följer, som har framgått, att svenska regler i aktie- bolagslagen och annan på publika aktiebolag tillämplig lagstiftning skall tillämpas på europabolag med säte i i frågor som inte regleras i När det gäller de olika organ som skall finnas i ett europabolag finns det anledning att klarlägga innebörden av denna gene- Det är nämligen inte självklart vilka regler i den svenska lagstiftningen som skall vara tillämpliga på respektive organ och dess ledamöter. Vi förslår därför att särskilda regler om detta tas in i den svenska lagen. När det gäller monistiskt organiserade europabolag är det därvid, såsom det konstaterades i promemorian, naturligt att jämställa Prop. 2003/04:112 förvaltningsorganet i ett europabolag med styrelsen i ett svenskt aktie- Vi föreslår att det tas in en bestämmelse om detta i lagen. Vi åter- kommer i nästa avsnitt till vad som bör gälla i fråga om dualistiska bolag. En sådan generell hänvisning medför att det inte finns behov av att i den svenska lagstiftningen i detalj reglera vad som skall gälla för förvalt- ningsorganet och dess ledamöter. I några avseenden anges emellertid i SE-förordningen att medlemsstaterna skall eller får utfärda särskilda regler om förvaltningsorganet. En sådan fråga gäller antalet ledamöter i organet. Den frågan har vi behandlat i avsnitt 5.20. I det följande tar vi upp en annan sådan fråga. Enligt artikel 48 skall ett europabolags bolagsordning innehålla en uppräkning av de kategorier av åtgärder för vilka det krävs ett uttryckligt beslut av förvaltningsorganet. Svensk rätt innehåller inte någon motsva- rande regel. Det krävs alltså inte att bolagsordningen i ett svenskt aktie- bolag skall ange vilka slags frågor som kräver styrelsens beslut. Inget hindrar i och för sig att ett svenskt aktiebolag tar in en uppräkning av det slaget i bolagsordningen, så länge som uppräkningen är förenlig med tvingande lagregler om vem som beslutar i särskilda frågor. I artikel 48.2 anges att en medlemsstat får bestämma vilka kategorier av åtgärder som under alla omständigheter skall ingå i den ovan nämnda uppräkningen för de europabolag som är registrerade på medlemsstatens territorium. Med det svenska synsättet framstår det som främmande att ställa upp några särskilda krav på vad bolagsordningen i ett europabolag skall innehålla i detta hänseende. bör således inte införa regler av detta slag. Vi återkommer i avsnitt 5.22 till hur bör hantera den motsva- rande valmöjlighet som artikel 48 ger med avseende på dualistiskt orga- niserade europabolag. Regeringens förslag: Bestämmelserna i aktiebolagslagen och i andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter, såvida inte annat följer av SE- förordningen. Bestämmelserna i lagen om styrelserepresentation för de privatanställda skall dock inte tillämpas i fråga om ledningsorganet eller dess ledamöter. När det gäller tillsynsorganet och dess ledamöter skall vissa särskil- da bestämmelser i aktiebolagslagen om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas, bl.a. de som avser: bosättningskrav och obehörighetsgrunder för ledamöterna, jäv för ledamot, förbud mot penninglån och ställande av säkerhet till ledamot, samt Därutöver införs särskilda regler om tillsynsorganets sammanträden. Tillsynsorganet skall, utöver vad som anges i SE-förordningen, utöva tillsyn över den verkställande direktörens förvaltning samt inför den bolagsstämma där årsredovisningen skall behandlas yttra sig över redovisningen samt ledningsorganets och den verkställande direktö- rens förvaltning. Vidare skall tillsynsorganet kunna besluta att dess medgivande krävs för vissa kategorier av åtgärder i bolaget. I fråga om europabolag som driver försäkringsrörelse skall i stället för aktiebolagslagens regler, motsvarande associationsrättsliga regler i försäkringsrörelselagen om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter. När det gäller europabolag som driver försäkringsrörelse, bankrörelse eller annan tillståndspliktig finansiell verksamhet, skall vidare vissa verksamhetsspecifika regler avseende styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter. Dessa bestämmelser avser bl.a. ledningsprövning och krediter till vissa befattningshavare. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. I promemorian föreslogs emellertid inte att tillsynsorganet skulle ges befogenhet att besluta att dess medgivande krävs för vissa kategorier av åtgärder. De föreslagna reglerna om tillsynsorganets sammanträden saknar också motsvarighet i promemorian. Promemorians förslag om vilka regler i aktiebolagslagen och försäkringsrörelselagen om styrelsen som skall tillämpas på tillsynsorganet skiljer sig i några avseenden från regeringens förslag (se promemorian s. 60 f. och 72). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft några invändningar mot promemorians förslag. LO och TCO har ansett att den dualistiska organisationsmodellen försämrar arbetstagarinflytandet i bo- lagets ledning. De har därför föreslagit att tillsynsorganets roll skall förstärkas. har framhållit att gränserna för skadeståndsansvaret för tillsynsorganets ledamöter framstår som oklara och att ytterligare överväganden krävs i denna del. FAR och Aktie- bolagstjänst har ifrågasatt om inte ytterligare bestämmelser i aktiebolags- lagen bör göras tillämpliga på tillsynsorganet. Skälen för regeringens förslag Den svenska aktiebolagslagen innehåller, som har påpekats, inte några regler om bolag som är organiserade enligt den dualistiska modellen. I artikel 39.5 i SE-förordningen föreskrivs att en medlemsstat som saknar bestämmelser om ett dualistiskt system får vidta lämpliga åtgärder rörande europabolag. I denna del bör det först noteras att förordningen ger medlemsstaterna en möjlighet att vidta åtgärder men att det inte är någon skyldighet. Avsikten är att förordningen i dessa delar i princip skall kunna stå på egna ben. kan det konstateras att förordningens reglering av de olika bolagsorganen är av övergripande karaktär och att det finns åtskilliga frågor som inte behandlas i förordningen. När det gäller de dualistiskt organiserade bolagen finns det i dessa frågor inte i motsats till vad som gäller för monistiskt organiserade bolag några svenska regler att falla tillbaka på. Det finns därför behov av att utnyttja den möjlighet som förordningen ger att utfärda kompletterande svenska bestämmelser för dessa bolag. Ledningsorganet har i allt väsentligt samma funktion som styrelsen i ett svenskt aktiebolag. Det är mot den bakgrunden naturligt att svenska bestämmelser om styrelsen tillämpas på ledningsorganet när en viss fråga inte regleras i förordningen. En särskild föreskrift om detta bör tas in i den svenska lagen. Föreskriften kan lämpligen ges den innebörden att bestämmelserna i aktiebolagslagen och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter, såvida inte annat följer av SE-förordningen. Detta överens- stämmer med vad vi har föreslagit i det föregående avsnittet beträffande förvaltningsorganet i ett monistiskt organiserat europabolag. En sådan generell hänvisning till nationell rätt är inte ändamålsenlig när det gäller tillsynsorganet, eftersom svensk aktiebolagsrätt saknar egentlig motsvarighet till detta organ. Vad som här bör komma i fråga är i stället att komplettera förordningens regler i vissa särskilda avseenden. I det följande diskuterar vi i vilka avseenden sådana kompletteringar behövs. Enligt SE-förordningen skall tillsynsorganet välja och entlediga ledamö- terna i ledningsorganet (artikel 39.2), kontrollera ledningsorganets förvaltning (artikel 40.1) samt i vissa fall sammankalla bolagsstämma (artikel 54.2). I promemorian föreslogs därutöver, efter förebild i den finska lagstiftningen, att tillsynsorganet till ordinarie bolagsstämma skulle avge ett särskilt yttrande rörande bokslutet och revisionsberättel- sen. Vidare föreslogs en kompletterande bestämmelse om att tillsyns- organets kontroll skulle omfatta även den verkställande direktörens verksamhet. Vi delar uppfattningen att det finns ett behov av sådana kompletterande nationella regler om tillsynsorganet som föreslogs i promemorian. Uppgiften att upprätta ett särskilt yttrande inför bolagsstämman får anses vara av central betydelse för att organet skall kunna fylla den avsedda funktionen. En regel om detta bör således tas in i lagen. Vidare bör det, såsom det föreslogs i promemorian, i lagen klargöras att tillsynsorganets kontroll omfattar även den del av förvaltningen som handhas av den verkställande direktören. När det gäller det nämnda yttrandet har Patent- och registre- ringsverket () efterlyst ett förtydligande av om det skall offentliggöras med offentliggörande av årsredovisningen. Vår uppfattning är att det inte bör uppställas några sådana krav. Yttrandet är huvudsakligen avsett att fungera som beslutsunderlag för aktieägarna inför bolagsstämman. Det har därmed främst karaktär av bolagsintern handling. De skäl som ligger bakom kraven på offentliggörande av årsredovisningen gör sig således inte gällande i fråga om detta yttrande. LO och TCO har, med hänvisning till att arbetstagarinflytandet i ett dualistiskt organiserat europabolag skall utövas i tillsynsorganet (jfr artikel 2 i SE-direktivet), förordat att tillsynsorganet ges ytterligare upp- gifter och befogenheter utöver vad som föreslogs i promemorian. Enligt dessa remissinstanser har tillsynsorganet i förslaget getts en så passiv roll att arbetstagarnas inflytande i dualistiska europabolag riskerar att be- gränsas till en efterhandsgranskning. LO och TCO har ansett att tillsyns- organet i svenska europabolag bör ges stora möjligheter att vara aktivt och påverka företagets beslut. Vid bedömningen av vilka uppgifter och befogenheter som tillsyns- organet bör ha finns det anledning att understryka att det enligt artikel 39.1 i SE-förordningen är ledningsorganet som skall ansvara för europa- bolagets ledning och förvaltning. Vid sidan av uppgiften att utse och entlediga ledamöterna i ledningsorganet har tillsynsorganet till uppgift att kontrollera i betydelsen granska och övervaka förvaltningen av bolaget. SE-förordningen anger också uttryckligen i artikel 40.1 att tillsynsorganet för egen del inte får ha några befogenheter att vidta för- valtningsåtgärder avseende europabolaget. Att ge tillsynsorganet en aktiv roll i bolagets förvaltning skulle således strida mot SE-förordningen. Det kan därför inte komma i fråga att tilldela tillsynsorganet några rena förvaltningsuppgifter. Däremot är det själv- fallet angeläget att tillsynsorganet ges goda förutsättningar att på ett effektivt sätt utöva sin kontrollfunktion, inte minst i ljuset av att arbets- tagarnas inflytande utövas i detta organ. Enligt vår mening bör de möjlig- heter som förordningen ger i detta avseende utnyttjas i högre utsträck- ning än vad som föreslogs i promemorian. I detta sammanhang är artikel 48 i SE-förordningen av särskilt intresse. I artikel 48.1 föreskrivs att bolagsordningen skall innehålla en upp- räkning av de kategorier av åtgärder för vilka tillsynsorganets medgi- vande måste inhämtas. Vidare ges medlemsstaterna en möjlighet att föreskriva att tillsynsorganet självt får besluta att dess medgivande skall inhämtas för vissa kategorier av åtgärder. I motsats till den bedömning som gjordes i promemorian anser vi att denna möjlighet bör utnyttjas. Genom att tilldela tillsynorganet en sådan befogenhet blir det möjligt för tillsynsorganet att utöva inflytande över beslut som medför större föränd- ringar av bolagets verksamhet eller organisation och som därmed kan komma att påverka bolagets aktieägare eller anställda på ett påtagligt sätt. På så sätt stärks även arbetstagarnas inflytande i beslutsprocessen i bolaget. Som exempel på sådana beslut som kan kräva medgivande av tillsynsorganet kan nämnas beslut om försäljning av aktier i dotterföretag eller beslut om avskiljande eller nedläggning av en verksamhetsgren. Det kan här också noteras att det i det danska lagförslaget föreslås att utnyttjar denna möjlighet samt att den tyska lagstiftningen ger det motsvarande organ (Aufsichtsrat) som finns i tyska aktie- bolag en sådan befogenhet. Mot denna bakgrund föreslår vi att inför bestämmelser av det slag som avses i artikel 48.1. När tillsynsorganet fattar ett beslut om krav på medgivande för vissa kategorier av åtgärder innebär det att ledningsorganets eller den verk- ställande direktörens behörighet att fatta beslut inskränks i motsvarande mån. För en tredje man som rättshandlar gentemot europabolaget är det betydelsefullt att känna till en sådan inskränkning. Tillsynsorganets beslut bör således synliggöras på något sätt. Vi föreslår därför att ett sådant beslut som det nu är fråga om måste registreras i europa- bolagsregistret (se avsnitt 5.31) för att bli gällande. Det bör åvila tillsyn- sorganet att se till att beslutet ges in till för registrering. I artikel 48.2 ges medlemsstaterna vidare en möjlighet att bestämma att bolagsordningen alltid skall ange att vissa kategorier av åtgärder kräver tillsynorganets medgivande. Vi föreslår inte att några sådana regler införs i den svenska lagstiftningen. Det bör i stället överlåtas till varje enskilt bolag att, utifrån bolagets specifika förutsättningar och intressen, fritt avgöra hur bolagsordningen bör utformas i detta avseende. En sådan lagreglering som möjliggörs i artikel 48.2 skulle på ett onödigt sätt lägga hinder i vägen för en sådan flexibilitet. Detta överensstämmer med den bedömning som har gjorts i det danska lagförslaget liksom med den bedömning som vi i det föregående avsnittet har gjort beträffande den motsvarande möjlighet som artikeln ger medlemsstaterna i fråga om monistiskt organiserade europabolag. Behovet av utfyllande regler för tillsynsorganet gör sig gällande även i andra frågor än de som gäller organets uppgifter och befogenheter. En sådan fråga är vilka bosättnings- och behörighetskrav som skall gälla för tillsynsorganets ledamöter. I SE-förordningens artikel 47.2 förutsätts att det finns nationella bestämmelser av detta slag som kan tillämpas på tillsynsorganets ledamöter. Det som ligger närmast till hands för svensk del är att låta relevanta bestämmelser i aktiebolagslagen om styrelse- ledamöter omfatta även tillsynsorganets ledamöter. En hänvisning till dessa bestämmelser bör således tas in i den svenska lagen. Också när det gäller tillsynsorganets ledamöters skadeståndsansvar utgår SE-förordningen från att det finns nationella bestämmelser som kan fylla ut förordningens reglering (se artikel 51). Även i detta avseende är det enligt vår uppfattning naturligt att hänvisa till relevanta bestämmelser i allmän svensk aktiebolagsrätt, nämligen 15 kap. aktiebolagslagen. I 15 kap. 1 § stadgas att styrelseledamot i vissa fall kan bli skadestånds- skyldig vid överträdelser av denna lag, alltså aktiebolagslagen. Ordalydelsen av bestämmelsen gör att det skulle kunna ifrågasättas om en hänvisning till 15 kap. aktiebolagslagen verkligen leder till att över- trädelser av bestämmelserna i eller i lagen om europa- bolag medför skadeståndsskyldighet på motsvarande sätt. I artikel 51 anges emellertid att ledamöterna i de olika bolagsorganen skall vara skadeståndsskyldiga i enlighet med de nationella bestämmelser som gäller publika aktiebolag för skada som tillfogas europabolaget till följd av åsidosättande av lagen eller bolagsordningen. I den engelska språk- versionen av artikel 51 talas om ansvar för de skadeståndsskyldiga following any breach on their part of the legal, statutory or other obligations inherent in their duties. Enligt vår bedömning innebär det nu sagda att nationella skadeståndsbestämmelser som i enlighet med artikel 51 tillämpas på publika aktiebolag skall gälla också för överträdelser av SE-förordningen, lagen om europabolag och andra bestämmelser i lag. Vi anser därför inte att det bör införas några utfyllande svenska skade- ståndsbestämmelser. Vid den bedömningen har vi också beaktat att det får anses tveksamt om förordningen lämnar något utrymme för en sådan bestämmelse. har menat att en hänvisning till aktiebolags- lagens skadeståndsregler inte är tillräcklig med hänsyn till att tillsyns- organet är en ny företeelse i svensk rätt. har pekat på att otydligheter i fråga om skadeståndsansvarets gränser kan leda till att det framstår som mindre attraktivt att acceptera ett uppdrag som ledamot Vi delar inte samfundets farhågor. Den föreslagna hänvisningen innebär att ledamöter i tillsynsorganet kommer att ingå i den krets av bolagsfunktionärer som enligt 15 kap. 1 § kan åläggas ett skadeståndsansvar gentemot bolaget, aktieägare och andra. I det enskilda fallet måste givetvis ansvaret bedömas utifrån de uppgifter och den insyn i bolaget som den ifrågavarande funktionären har. Det innebär att utgångspunkten för bedömningen av ansvaret för en ledamot i tillsyns- organet kommer att vara en annan än när det gäller exempelvis en styrelseledamot, precis som utgångspunkterna för ansvarsbedömningen skiljer sig mellan de personer som omfattas av 15 kap. 1 §. För ytterligare kommentarer i denna del hänvisas till författningskommen- taren (se även avsnitt 5.36). En genomgång av aktiebolagslagens bestämmelser om styrelsen och dess ledamöter ger vid handen att det finns ytterligare ett antal be- stämmelser som lämpligen bör gälla även för tillsynsorganet och dess ledamöter. Det gäller t.ex. bestämmelserna i 8 kap. aktiebolagslagen om en styrelseledamots förtida avgång samt om jäv för styrelseledamöter och protokollföring vid styrelsesammanträden. Det får också anses naturligt att aktiebolagslagens förbud mot penninglån och ställande av säkerhet till vissa befattningshavare omfattar även lån till tillsynsorganets ledamöter. I promemorian föreslogs även att 8 kap. 15 § aktiebolagslagen om sammankallande skall vara tillämplig på tillsynsorganet i europabolag. I paragrafen föreskrivs att ordföranden skall se till att styrelsesamman- träden hålls när det behövs samt att styrelsen alltid skall sammankallas om en styrelseledamot eller den verkställande direktören begär det.