prop · GR0360 · 2004-03-10 00:00:00 — 10.10.1 Intensifiering av samarbetet med Den politiska dialogen med har blivit alltmer intensiv. Det årliga högnivåmötet mellan och ägde rum i . Flera konkreta resultat av mötet kunde redovisas, bl.a. skrev man under ett avtal som underlättar gruppturism från till EU samt ett avtal om samarbete på satellitområdet (). Kommissionen publicerade ett nytt policydokument om relationerna mellan och . publicerade även de kinesiska myndigheterna ett motsvarande policydokument, något som visar på den vikt som fäster vid relationerna med EU. hölls två möten i den regelbundna dialogen om mänskliga rättigheter. deltog aktivt i förberedelserna inför mötena som bl.a. behandlade använd- ning av dödsstraffet, förekomsten av tortyr, användning av administrativa frihetsberövanden, bristande samarbete med FN:s rapportörer, situation- en för nordkoreanska flyktingar samt situationen i fråga om yttrande-, religions- och demonstrationsfrihet. betydelse som handelspolitisk aktör och partner har förstärkts i och med landets anslutning till WTO. EU verkade för att utveckla dialogen med som man bevakade att åtaganden om handelsliberaliseringar genom- fördes. 10.10.2 EU uppmanar till kärnvapennedrustning Det helt dominerande temat i EU:s relationer med har varit deklarerade utträde ur det internationella icke- spridningsfördraget för kärnvapen (NPT) samt osäkerheten kring Nord- eventuella kärnvapenprogram. På svenskt initiativ har EU genom ett uttalande från uppmanat Nord- korea att återuppta samarbetet med och respektera sina åtaganden under NPT. EU har givit sitt stöd till de sexpartssamtal (, , , , ) om kärnvapenfrågan som inleddes i . EU deltar i ett projekt med organisationen för energi- utveckling på Koreahalvön. Projektets framtid är nu hotad på grund av det nordkoreanska agerandet inom kärnvapenområdet. bidrog även aktivt till att den politiska dialogen mellan och upprätthölls genom att verka för att ett besök på Koreahalvön genomfördes av en tjänstemannadelegation. Fokus i över- läggningarna låg på kärnvapenfrågan, men även andra frågor som mänskliga rättigheter behandlades. EU:s humanitära bistånd till Nord- korea har fortsatt . 10.10.3 fortsatt intensiv dialog Det politiska samarbetet med är intensivt och sedan drygt tio år tillbaka hålls regelbundna högnivåmöten. diskuterades bl.a. genomförandet av den omfattande handlingsplan för Skr. 2003/04:60 det bilaterala samarbetet som antogs 2001. fokuserade framför allt på återuppbyggnaden i , fredsprocessen i samt konflikten på den koreanska halvön. På det ekonomiska området beslutade man att konkretisera samarbetet om direktinvesteringar och ett högnivåseminarium på detta tema hölls i . 10.10.4 Stöd till återuppbyggnadsprocessen i Fredsprocessen i och återuppbyggnaden av stod fortsatt högt på EU:s dagordning. Unionen underströk, i rådsslutsatser om Afghani- stan samt under debatt i rådet , bl.a. sitt stöd för den politiska processen, återuppbygg- naden, vikten av respekt för de mänskliga rättigheterna, bekämpningen av narkotika och stöd för de afghanska kvinnorna. har genom EU drivit frågan om mänskliga rättigheter, i synnerhet de afghanska kvinnor- nas rättigheter, samt understrukit vikten av en samordning av insatserna inom utvecklingssamarbetet. EU är den fjärde största givaren till . Totalt har EU (med- lemsländerna och EG) utlovat till återuppbyggnaden av för . Av dessa är från kommis- sionen. Ungefär hälften av de utlovade pengarna har betalats ut. Stödet gavs till den demokratiska och politiska processen, återvändande flyktingar, minröjning och infrastrukturprojekt. besökte en EU-trojka på statssekreterarnivå . EU har även ett särskilt sändebud (EUSR) för . EUSR:s närvaro i landet ger EU en kontinuerlig kontakt och möjlighet till dialog med den afghanska övergångsregeringen samt andra aktörer på plats. EUSR:s mandat förlängdes genom en gemensam åtgärd med . bidrog med en MR-rådgivare och en politisk rådgivare till i . 10.10.5 utökade åtgärder för att öka trycket på regimen beslutade EU om en förlängd och delvis förändrad gemensam ståndpunkt om sanktioner mot (03/297/GUSP). Dessa omfattade en utökning av antalet personer på sanktionslistorna, samt en utvidgning av vapenembargot. Skärpningarna skulle genomföras , om inte påtagliga framsteg gjorts i centrala frågor. beslutade att med omedelbar verkan införa de skärpta sanktionerna som man beslutat om . Detta var en reaktion på arresteringen av oppositionsledaren samt den allmänt försämrade situationen i landet. Humanitära insatser omfattas inte av den gemensamma ståndpunkten. Sådana insatser kanaliseras via enskilda organisationer och FN-organ och inte via regimen. Kommissionen ger också stöd till den burmesiska oppositionen, samt till flyktinglägren för burmeser i . genom- förs även ett program mot hiv/aids finansierat av EU. presenterade en rapport om Skr. 2003/04:60 effekterna av sanktionspolitiken samt vilka andra åtgärder som kan tas för att påverka utvecklingen i . Rapporten kommer att vara en del av underlaget när den gemensamma ståndpunkten kommer upp till nytt beslut . gjorde unionen uttalanden samt démarcher till stöd för FN-sändebudets och MR-rapportörens arbeten. EU-démar- cher genomfördes även i samtliga ASEAN-länder (utom ) samt i , och i syfte att uppmuntra dessa länder att upprätthålla ett tryck på militärjunta. 10.10.6 Dialogen inom Asien-Europa-mötet (ASEM) ASEM-dialogen fortsätter att utvecklas, inklusive på ministernivå. genomfördes möten mellan utrikesministrar, handelsministrar och finansministrar. Högnivåmöten på ministernivå om samarbete inom miljö-, jordbruks- respektive kulturområdet arrangerades. Ett affärs- mannaforum genomfördes liksom mer än ett trettiotal konferenser och expertmöten av olika slag inom ASEM:s tre pelare: politik, handel och ekonomi samt folk till folkdialogen. Den politiska dialogen har berört aktuella frågor såsom och , terrorism, koreanska halvön, SARS och smittsamma sjuk- domar. En deklaration om spridning av massförstörelsevapen antogs vid utrikesministermötet. Inom handelsområdet har särskilt diskussionerna om WTO stått i fokus. Vid finansministermötet avhandlades bl.a. stärkt samarbete mellan och på det finansiella området, frågor rörande penningtvätt och finansiering av terrorism. som övertagit ordförandeskapet i FATF (Financial Action Task Force) ämnar arbeta för att stärka dess roll och samarbete med andra internationella organisationer. I genomfördes inom ASEM:s ram ett seminarium på temat Globalisering och IT i liksom ett om mänskliga rättigheter i , och inom det av initierade projektet om människohandel genom- fördes en konferens i . Miljöministrarna höll sitt andra möte i Lecce, . Ministrarna diskuterade uppföljningen av toppmöte om hållbar utveckling, miljökonventioner och särskilt klimatfrågan samt det fortsatta samarbetet på miljöområdet inom ASEM. Vid mötet verkade bland annat för att tydliggöra jämställdhets- och utbildningsfrågornas roll i miljöarbetet. fick också gehör för vikten av miljöteknik- utveckling samt företagens ökade sociala och miljömässiga ansvar. Samtliga länder uttryckte sitt stöd för en snabb ratificering av Kyoto- protokollet. Mötet innebar viktiga framsteg i miljösamarbetet med . 10.10.7 Övriga frågor som uppmärksammats av EU och EU söker bidra till avspänning Spänningen mellan och har , i motsats till föregående år, successivt avtagit. Båda parter har genomfört åtgärder för att förbättra relationerna. EU har sökt bidra till avspänning mellan de båda länderna genom s.k. nyckelbudskap vid möten på olika nivåer med företrädare för och regeringar och uttalanden i sam- band med viktigare händelser. Besöksutbyte har bl.a. skett i form av besök av EU-trojkan på hög tjänstemannanivå i och Islama- bad och besök i av utrikesminister. Ökat engagemang i fredsprocess EU har, med aktiv svensk medverkan, ökat sitt engagemang i fredsprocessen. EU har fortsatt givit sitt fulla stöd till ansträng- ningar och fungerade som medordförande vid en internationell givarkon- i . EU utlovade där betydande finansiellt stöd till återuppbyggnaden och utvecklingen i . Ett trojkamöte mellan och på ministernivå ägde rum i anslutning till . Högnivåbesök har genomförts i båda riktningarna. Ett rådsuttalande gjordes i samband med de beslut att tillfälligt avbryta fredsförhandlingarna. fokus på kampen mot terrorism Samarbetet med rörande kampen mot terrorism, som intensi- fierades efter terrorattentatet på , utvecklades ytterligare . EU och har inlett samarbete bland annat mot finansiering av terrorism och pengatvätt. Dialogen mellan och var dock inte problemfri , och en planerad trojkaresa till landet kunde inte genomföras. Utvecklingen i var enligt EU och beklaglig. Fredspro- cessen, som EU stöttat finansiellt och politiskt, avbröts . införde undantagstillstånd i provinsen och inledde en omfattande militär operation, vilket kritiserades av EU i ett uttalande av det lokala ordför- andeskapet i den19 maj. Utvecklingssamarbetet regleras genom den s.k. ALA-förordningen (EEG) nr 443/92. behandlades förslag till insatser om totalt , varav avsåg . Därtill behandlades kommissionens förslag till landstrategier för och för perioden 20032006. Viktiga frågor som drivit är det fortsatta arbetet med landsstrategier, en klar fattigdomsinriktning på insatser samt att konsekvent arbeta med utvärderingar och fortsatt fokus på mänskliga rättigheter, jämställdhet, miljö och demokrati. DEL III EKONOMISKA OCH FINANSIELLA FRÅGOR 11.1.1 Kommissionens strategi för företagsbeskattning lade kommissionen fram en undersökning om företagsbe- skattningen i medlemsstaterna, som utförts på uppdrag av samt beslutade om ett meddelande om en strategi för företagsbeskatt- ningen (KOM (2001) 582 slutlig) på grundval av undersökningen, som dels behandlar de effektiva skattesatserna, dels i vilken omfattning skatteregler kan utgöra hinder för gränsöverskridande verksamhet. Av undersökningen drog kommissionens slutsatsen att väsentliga hinder på företagsbeskattningens område fortfarande försvårade gränsöverskri- dande ekonomisk verksamhet inom den inre marknaden. Kommissionen lanserade en tvådelad strategi för att ta bort dessa hinder i syfte att på skapa en konsoliderad bolagsskattebas för all verksamhet som bedrivs inom EU. Enligt strategin bör vissa riktade åtgärder vidtas för att hantera de mest brådskande problemen som man påbörjar en bredare diskussion om mer allmänna enhetliga åtgärder. lade kommissionen fram ett nytt meddelande (KOM (2003) 726 slutlig) där man redogör för uppnådda resultat, pågående initiativ och uppgifter som återstår att lösa. I det nya meddelandet bekräftar kommissionen sin uppfattning att den tvådelade strategin är nödvändig, och framför allt att den gemensamma konsoliderade bolags- skattebasen för företagens verksamhet på EU-nivå är det enda sättet att uppnå en fungerande inre marknad. Innehållet i meddelandet presente- rades vid . En del av frågorna disku- terades på en konferens i som hade arrangerats av kommissionen i samarbete med det italienska ordförandeskapet. 11.1.2 Moder/dotterbolagsdirektivet Kommissionen lade fram ett förslag om ändring av rådets direktiv /435/EEG om ett gemensamt beskattningssystem för moder- bolag och dotterbolag (moder/dotterbolagsdirektivet) hemmahörande i olika medlemsstater (KOM (2003) 462 slutlig). Moder/dotterbolagsdirektivet syftar till att utdelning som lämnas Skr. 2003/04:60 mellan närstående företag som finns i olika medlemsstater inte ska be- skattas mer än en gång i ett EU-land. Om ett dotterbolag i en medlems- stat lämnar utdelning till ett moderbolag i en annan medlemsstat måste sistnämnda stat antingen avstå från att beskatta utdelningen, eller be- skatta den men låta moderbolaget från skatten avräkna skatt belöpande på utdelningen som har betalats av dotterbolaget. För att anses vara moderbolag i direktivets mening måste ett företag äga av kapitalet i ett bolag i en annan medlemsstat. Reglerna omfattar bara vissa särskilt angivna företagsformer som är uppräknade i en bilaga till direktivet. Förslaget innebär bl.a. att kravet på ett innehav om av kapitalet i ett annat företag sänks till fr.o.m. och att flera nya typer av företagsformer ska omfattas av direktivet. Rådets direktiv /123/EG om ändring av moder/dotterbolags- direktivet antogs formellt . Den slutliga versionen av ändringsdirektivet skiljer sig i vissa avseenden åt från kommissionens förslag. Den viktigaste skillnaden är att den föreslagna sänkningen av kravet på ett innehav av kapitalet i ett annat företag för att utgöra ett moderbolag kommer att ske successivt. Först fr.o.m. kommer sänkningen till att vara genomförd. Ytterligare tre svenska företagsformer (ekonomiska föreningar, sparbanker och ömsesi- diga försäkringsbolag) kommer att omfattas av direktivet fr.o.m. . Kommissionen lade fram ett förslag (KOM (2003) 613 slutlig) om ändring av direktivet 90/434/EEG om ett gemensamt be- skattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (fusions- direktivet) i syfte att uppdatera, klargöra och bredda direktivets tilläm- pningsområde. Avsikten med fusionsdirektivet är att gränsöverskridande om- struktureringar av bolag i olika medlemsstater inte ska missgynnas skattemässigt jämfört med sådana förfaranden som avser bolag i samma medlemsstat. Det gemensamma skattesystemet innebär uppskov med be- skattningen vid fusioner, fissioner, verksamhetsöverlåtelser, överlåtelser av ett fast driftställe och andelsbyten som det är tänkt att värna om den stats ekonomiska intressen där överlåtande eller övertaget bolag hör hemma. Beskattning ska ske först när överförda tillgångar verkligen avyttras. Detta säkerställer att tillgångarna till slut blir beskattade i den stat där det överlåtande bolaget hör hemma då de avyttras. Reglerna omfattar bara vissa särskilt angivna företagsformer som är uppräknade i en bilaga till direktivet. Förslaget innebär bl.a. följande: - Flera nya företagsformer ska omfattas av direktivet, bland annat de s.k. europabolagen och de europeiska kooperativa föreningarna. Europabolagen är en typ av bolag som kan bildas av två (eller flera) bolag som hör hemma i skilda medlemsstater. De europeiska kooperativa föreningar kommer att kunna bildas av fysiska personer, bolag, andra offentligrättsliga Skr. 2003/04:60 eller privaträttsliga enheter samt kooperativ som hör hemma i minst två medlemsstater. Europabolag och europeiska kooperativa föreningar får flytta sitt säte till en annan medlemsstat utan att avvecklas och utan att en ny juridisk person bildas. -En flyttning av ett europabolags eller en europeisk kooperativ för- enings säte från en medlemsstat till en annan ska inte leda till en omedelbar beskattning av kapitalvinsten. Möjligheten att göra en sådan flyttning ska inte förhindras av diskriminerande skatteregler eller restriktioner eller snedvridningar som kan vara i strid med EG-fördraget. -Det klargörs att direktivet kan tillämpas vid ombildning av en filial till ett dotterbolag. -Det garanteras att värdepapper och tillgångar som byts vid gräns- överskridande fusioner och fissioner värderas på samma sätt i olika medlemsstater när de slutligen blir föremål för kapitalvinstbeskatt- ning. 11.1.4 Det gemensamma forumet för internprissättning Det gemensamma forum för internprissättning som inrättats (Joint Trans- fer ) och som består av representanter från såväl medlems- staterna som näringslivet har fortsatt sitt arbete. har fyra möten hållits i forumet. Den har ägnats åt försöken att göra konventionen om undanröjande av dubbelbeskattning vid justering av inkomst mellan företag i intressegemenskap, den s.k. skiljemannakon- ventionen, mer praktiskt användbar. Under årets sista möte stod dock även frågor om dokumentation på internprissättningsområdet på forumets dagordning. Forumet kommer på grundval av det arbetsprogram som antagits att fortsätta sitt arbete även . Skattepaketet består av tre delar, ett direktiv om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar, ett direktiv om ett gemensamt system för beskattning av ränte- och royaltybetalningar mellan när- stående bolag i olika medlemsstater samt en uppförandekod mot skadlig skattekonkurrens på företagsbeskattningens område. Skattepaketet antogs vid . Sparandedirektivet innebär ett automatiskt utbyte av information mellan medlemsstaterna om räntebetalningar som möjliggör beskattning av dessa räntebetalningar i den medlemsstat där betalningsmottagaren har sitt skatterättsliga hemvist. Direktivet ska tillämpas från under förutsättning att ett antal tredjeländer samt beroende och associerade territorier tillämpar bestämmelser likvärdiga respektive samma som de i direktivet. Förhandlingar om detta har pågått men är inte avslutade. Direktivet är införlivat i svensk rätt genom att har beslutat om en lagändring av lagen (2001:1227) om själv- Skr. 2003/04:60 deklarationer och kontrolluppgifter. Syftet med ränta/royaltydirektivet är att undanröja källskatter på räntor och royalties som betalas mellan företag i intressegemenskap i olika Direktivet håller på att införlivas i svensk rätt. sionen har lagt fram ett förslag om ändring av direktivet som syftar dels till att säkerställa att direktivets förmåner endast omfattar be- talningar till företag som faktiskt beskattas för dessa i den mottagande staten, dels till att uppdatera listan över företagsformer som omfattas av Uppförandekoden är politiskt bindande och har till syfte att minska de snedvridningar på den inre marknaden som kan bli följden av skadlig skattekonkurrens mellan medlemsstaterna. Koden innehåller ett åtagande för medlemsstaterna att avveckla skadliga skatteåtgärder samt att inte införa nya skadliga åtgärder. Åtagandet gäller även för åtgärder i med- lemsstaternas beroende och associerade territorier. uppförandekodgruppen att övervaka så att inga nya åtgärder som kunde bedömas skadliga infördes (frysning) samt att de föreslagna avvecklings- åtgärderna som medlemsstaterna hade informerat om verkligen genom- Vidare granskade utvidgningsgruppen om ett antal skatteåtgärder i de anslutande länderna var förenliga med koden. Kommissionen genomförde en översyn av de reducerade skattesatserna och nollskattesatserna (undantag med avdragsrätt för ingående skatt för säljaren) på momsområdet. Ett förslag till förändringar lämnades (KOM (2003) 397 slutlig). Förslaget presenteras närmare i faktapro- memoria FPM2003/04:28. Syftet med förändringarna är att åstadkomma förenkling, rationalisering och likformighet. samtliga möten med utan att medlemsstaterna kunde enas om omfattningen av området för lågmoms. I sammanhanget kan noteras att regeringen efter ett tillkännagivande från tillsatte en utredning (Fi 2002:11) som ska se över tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och skattesatsernas struktur på momsområdet. Utredningen ska lämna ett del- betänkande och slutbetänkande . 11.3.2 Nytt direktiv om momsregler för gas och el Kommissionen lämnade ett förslag till nya regler i sjätte momsdirektivet 77/388/EEG om platsen för beskattning av leve- ranser av gas och el (KOM (2002) 688 slutlig). närmare i faktapromemoria 2002/03:FPM39. ett direktiv, 2003/92/EG, om nya bestämmelser inom detta Direktivet syftar till att undvika dubbelbeskattning eller ute- bliven beskattning vid gränsöverskridande handel. bl.a. att leveranser av gas och el som sker till en beskattningsbar återför- säljare ska beskattas i det land där återförsäljaren är etablerad. leveranser, dvs. sådana som i princip sker till slutkonsumenter, ska be- skattas i det land där kundens egentliga användning och förbrukning av varan äger rum. De nya reglerna ska vara införda i medlemsstaternas lag- 11.3.3 Direktivförslag om förfarande för antagande av Kommissionen lämnade ett förslag till ändring av det sjätte momsdirektivet som innebär att det införs en möjlighet för rådet att anta tillämpningsföreskrifter för bestämmelserna i direktivet (KOM (2003) 335 slutlig). Förslaget presenteras närmare i faktapromemoria 2002/03:- Syftet med att ge rådet sådana genomförandebefogenheter är att möjliggöra en enhetlig tillämpning av de gällande momsbestämmelserna. Förslaget innebär även ett ändrat förfarande för antagande av åtgärder som avviker från direktivet, genom att möjligheten till beslut genom s.k. tyst godkännande avskaffas. nåddes en politisk överenskommelse om att anta ett direktiv med sådant 11.3.4 Mervärdesskatt på tjänster inom postsektorn När det sjätte mervärdesskattedirektivet antogs 1977 karaktäriserades postsektorn av nationella monopol och ett begränsat antal tjänster som inte var konkurrensutsatta. Det då införda undantaget från skatteplikt för posttjänster tillhandahållna av offentliga operatörer var anpassat efter den tillhandahålls posttjänster på konkurrensutsatta mark- nader med såväl offentliga som privata operatörer. Det medför att undan- taget från skatteplikt för de offentliga operatörerna leder till en sned- vridning av konkurrensen i förhållande till de privata operatörerna som är skattskyldiga för mervärdesskatt. Med ökad liberalisering inom post- sektorn ökar inslaget av snedvridning. ett förslag till ändring i det sjätte mervärdesskattedirek- tivet beträffande mervärdesskatt på tjänster inom postsektorn (KOM (2003) 234 slutlig). Förslaget presenteras närmare i faktapromemoria 2002/03:FPM77. Förslaget innebär i huvudsak att offentliga operatörer ska ta ut mervärdesskatt på posttjänster som de tillhandahåller. därmed också rätt att dra av mervärdesskatt när det gäller sina kostnader. I syfte att förhindra att avskaffandet av undantaget från skatteplikt leder till högre priser för privatkunder har föreslagits att medlemsstaterna ska få möjlighet att tillämpa en reducerad skatteskatts för standardpost- tjänster som avser adresserade brev och paket vars vikt understiger . Med standardposttjänster avses den traditionella basservice som till- handahålls den som skickat posten, inbegripet överlämnande i den Beredningen i rådet har påbörjats. överensstämmer huvudsakligen med gällande svensk rätt förutom möjlig- heten att tillämpa reducerad skattesats. 11.3.5 Moms och resebyråtjänster När det sjätte mervärdesskattedirektivet antogs infördes särskilda beskattningsregler för resebyråer och researrangörer. att reseföretagens vinst beskattades och inte värdet av den enskilda om- Det främsta syftet var att förenkla tillämpningen. har tillämpningen av reglerna inte varit enhetlig i de olika medlems- staterna vilket lett till dubbelbeskattning men också till konkurrensnack- delar för företag i vissa medlemsstater. ett förslag om ändring i det sjätte mervärdesskatte- direktivet när det gäller de särskilda reglerna för resebyråer (KOM (2002) 64 slutlig). Förslaget har redovisats i faktapromemoria 2001/02: Beredningen av förslaget i rådet är ännu inte avslutad. 11.3.6 Strategin på mervärdesskatteområdet I ett meddelande som presenterades (KOM (2003) 614 slutlig) har kommissionen redogjort för resultatet av arbetet med den strategi för förbättringar av mervärdesskattesystemets funktion inom den inre mark- naden som redogjorts för i ett tidigare meddelande (KOM (2000) 348 Innehållet har redovisats i faktapromemoria 2003/04:FPM31. Strategin omfattar ett pragmatiskt åtgärdsprogram inom fyra områden; förenkling, modernisering och en mer enhetlig tillämpning av gällande regler samt en förstärkning av det administrativa samarbetet. det innehåller dessutom riktlinjer för det framtida arbetet. I meddelandet presenterar kommissionen vilka frågor som den avser att ta upp i form av direktivförslag. och förenklingar vid gemenskapshandeln med varor är förslag som rör stora delar av näringslivet. Dessutom avser kommissionen att lägga för- slag som rör beskattningsreglerna för marknadsföringssystem, offentliga myndigheter, finansiella tjänster m.m. överlämnade kommissionen direktivförslaget angående beskattningslandsreglerna för tjänster till rådet (KOM (2003) 822 slutlig). Närmast i tiden ligger ett för-