prop · GR03110 · 2004-03-17 00:00:00 — I har emellertid andelen unga ökat från en procent till fem . Liksom den övriga befolkningen engagerar sig allt färre unga i de traditionella formerna för inflytande. deltar allt fler i s.k. icke- traditionella former för inflytande som t.ex. att skriva en insändare, Skr. 2003/04:110 kontakta en förtroendevald eller demonstrera. Vid en jämförelse mellan olika individer och deras politiska deltagande mellan valen är unga underrepresenterade jämfört med andra grupper. Detta är i sig inget nytt, men oroande är att ungas, framför allt unga mäns, engagemang i såväl partiväsendet som föreningslivet har fortsatt att sjunka det . Ungdomar tillsammans med ålderspensionärer utgör exempel- vis de största grupperna bland de politiskt inaktiva14. En oroande trend är också att 1624-åringarnas medborgerliga kompetens tycks ha minskat i det avseendet att allt färre unga anser att de själva kan överklaga ett myndighetsbeslut. I andra grupper har den medborgerliga kompetensen i detta avseende snarare ökat. Intresset för att diskutera politik har också avtagit mest i denna åldersgrupp. Bland dem som väljer att delta i demonstrationer utgör emellertid unga kvinnor den största gruppen. Politiska aktiviteter bland 1624-åringar 2000/01 Deltagit i demonstration rörande lokala frågor Tagit direktkontakt med tjänsteman eller förtroendevald Skrivit insändare eller artikel i någon tidning angående lokala frågor Medlem i politiskt parti Källa: SCB. Ur ovanstående diagram kan utläsas att unga kvinnor demonstrerar i betydligt större utsträckning än unga män. Likaså är andelen unga kvinnor som skriver insändare eller artiklar i någon tidning angående lokala frågor större. Unga män tar dock kontakt med kommunala tjänstemän eller förtroendevalda i större utsträckning än unga kvinnor. När det gäller partimedlemskap är det i stort sett ingen skillnad mellan könen. Enligt attitydundersökningar beskriver många unga sig själva som ointresserade av politik, som de säger sig vara intresserade av att delta och påverka samhällsutvecklingen vilket i realiteten är just att ha ett intresse för politik. ställer frågor till ungdomar om intresset för specifika politiska frågor tenderar också att resultera i en större andel som uppger sig intresserade 14 SCB:s definition för politiskt inaktiva är personer som varken deltar i några lokala eller allmänpolitiska aktiviteter eller i några partipolitiska aktiviteter. De har inte heller någon gång talat inför ett möte i någon förening eller organisation eller tagit kontakt med någon person i ansvarig ställning i någon förening, rörelse, samfund eller liknande. än då frågor ställs om intresse för politik i generella termer. En möjlig tolkning av resultaten är att ungdomar i hög utsträckning är intresserade av deltagande i samhället och av politiska sakfrågor, som de intar en mer avvaktande hållning till formerna för eller möjligheterna att delta i den gängse politiska debatten. 5.3.2Deltagande och inflytande för barn och unga Det finns drygt 1,9 miljoner barn och unga i , vilket utgör ungefär en femtedel av befolkningen. Dessa personer är viktiga i demokratipolitiken då de kommer att tillhöra valmanskåren men också för att de som barn och unga , trots att de inte har rösträtt, har rätt till inflytande och delaktighet i frågor som rör dem i enlighet med FN:s konvention om barnets rättigheter (). omfattar alla personer . Frågan har två dimensioner dels det enskilda barnets rätt att bli hört och respekterat i frågor som rör henne eller honom direkt, dels den kollektiva rätten till inflytande. Undersökningar visar att barn och unga vill vara med att påverka. I en statistisk undersökning gjord av med ett urval av 2000 barn och unga i åldrarna framkommer att tycker att det är viktigt att få vara med att påverka. Av samma undersökning framgår vidare att barn och unga i relativt stor utsträckning anser att de kan säga vad de tycker i skolan. Däremot anser de att de inte i lika hög utsträckning kan vara med och bestämma i skolan. De äldre barnen upplever även att de har mindre inflytande än de yngre. Ett vidare utvecklingsarbete återstår innan barns och ungas rätt till inflytande och delaktighet har förverkligats. 5.3.3Andra former av inflytande för barn och unga vuxna I demokratipropositionen angav regeringen att ungdomsråd kan bidra till att öka ungdomars delaktighet och inflytande och att det är angeläget att det i den kommunala verksamheten finns ett ungdomsperspektiv. har antalet kommuner och stadsdelar med olika former av lokala inflytandeforum för ungdomar, i form av ungdomsråd eller liknande, mer än fördubblats. fanns det enligt 211 inflytandeforum i 157 kommuner. Av deltagarna var . Av dessa var flickor. Det finns stora skillnader mellan inflytandeforumen i omfattning, former och beständighet för arbetet. De flesta driver dock egna frågor, utgör en rådgivande funktion mot politiker och lämnar synpunkter till tjänstemän. En fjärdedel agerar som remissinstans i frågor som rör ungdomar i kommunen. I avsnitt 4.2 finns information om ytterligare några former för inflytande för barn och unga vuxna, såsom medborgarförslag och lokala styrelser. Regeringen har även verkat aktivt för ungdomars deltagande i internationella samarbetsforum. Bland annat deltar en representant från för Ungdomsorganisa- tioner (LSU) i . deltar på det ungdomspolitiska området även i Europarådssamarbetet, det nordiska samarbetet liksom i Barents- och Östersjösamarbetet. 5.3.4Genomförda och pågående insatser för att stärka unga vuxnas deltagande i val och som förtroendevalda Som tidigare redovisats genomförde såväl regeringen som andra aktörer ett stort antal insatser inför valet med syfte att öka ungas valdeltagande och för att informera om hur det går till när man röstar, t.ex. projektet 2002 liksom demokratimagasinet Röster, som riktade sig till landets gymnasieungdomar (se också avsnitt 2.3.3 och 2.3.6). Inom ramen för regeringens demokratisatsning inför Europa- parlamentsvalet har och Myndigheten för skolutveckling, som också tidigare nämnts, tilldelats medel för att genomföra särskilda aktiviteter riktade till förstagångsväljare i åldern 18 (i och utanför gymnasieskolan) för att bl.a. uppmuntra dem att rösta i valet till (för ytterligare information om satsningen se avsnitt 2.4.3). I regeringsförklaringen för /04, har som också redovisats tidigare, angetts att partistödet skall höjas så att partierna bättre kan stödja skolningen av nya förtroendevalda inom de politiska ungdoms- förbunden. Regeringen kommer därför att återkomma till i fråga om finansieringen i den ekonomiska vårpropositionen . 5.3.5Genomförda och pågående insatser för att stärka barns och unga vuxnas deltagande mellan valen Utveckling av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter lämnade regeringen en skrivelsen till - Utveckling av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter (Skr. 2003/04:47). I skrivelsen ges en presentation av hur regeringen avser att fortsatt bedriva det strategiska arbetet med att förverkliga i . En central del i strategiarbetet är barns och ungas delaktighet och inflytande och regeringen aviserar ett antal insatser som skall initieras eller ges en fortsättning. Nedan beskrivs några av insatserna. Det är viktigt att följa utvecklingen när det gäller barns och ungas möjligheter till inflytande och delaktighet. Regeringen avser att bjuda in och tillsammans med till en diskussion om hur inflytande och delaktighet för barn och unga i kommunernas verksamheter och beslutsfattande kan vidareutvecklas. Vad är det t.ex. som gör att vissa ungdomsråd eller andra inflytandefora för barn och unga är framgångsrika, medan andra har svårt att finna sin roll? Vilka är framgångsfaktorerna? har tillsammans med , , och haft ett uppdrag att utveckla formerna för barns och ungas delaktighet och inflytande i samhällsplaneringen. Mot bakgrund av förslag i uppdrags- rapporten avser regeringen nu att bjuda in , , och till en diskussion om förutsättningarna att starta ett kommunförsök. I samband därmed kommer också frågan om en rådgivande skrift riktad till kommunernas planerare m.m. att diskuteras. Goda kunskaper om samtliga samhällsnivåer I demokratipropositionen framhöll regeringen också att det är viktigt att det ges god kunskap om alla samhällsnivåer i skolan och att detta borde tydliggöras i kursplaner. Bakgrunden till detta var bl.a. att det framkommit att och gymnasieskolans kursplaner för samhällskunskapsämnet saknade uttryckliga mål för elevernas kunskaper om den kommunala nivån. tillsattes en arbetsgrupp inom , som tidigare nämnts i avsnitt 4.2.2, med uppgift att utreda möjligheten till ett utökat och reellt barn-, elev- och föräldrainflytande i förskola, fritidshem, skola och vuxenutbildning. Ett av de förslag som arbetsgruppen lämnat i departementspromemorian Var-dags-inflytande (Ds 2003:46) är att skall ges i uppdrag att utreda en ändring i kursplanen för de samhällsorienterade ämnena i samtliga skolformer där kursplaner förekommer. Vikten av att eleverna får kunskaper i lokal demokrati bör framgent betonas. Kunskaperna bör avse både skolnivå och kommunnivå. De bör vidare gälla såväl kunskap om regler och processer som om hur man som elev eller medborgare själv aktivt kan medverka. bereds förslaget inom och vissa av arbetsgruppens förslag kommer att ingå i den proposition om ny skollag som planeras att lämnas till . De politiska partiernas och de politiska ungdomsförbundens roll i skolan I demokratipropositionen framhöll regeringen att det är viktigt att politisk verksamhet och debatt främjas i skolan och att det är angeläget att skolelever ges återkommande möjligheter att träffa och diskutera med företrädare för politiska partier och deras ungdomsförbund. Med anledning av detta fick 2002 i uppdrag av regeringen att undersöka vilka möjligheter politiska partier, deras ungdomsförbund och andra samhällspolitiskt engagerade organisationer har att verka och medverka i skolan. fann i sin undersökning bl.a. att många skolor och kommuner är osäkra på hur skolans samverkan med aktörer i omvärlden kan organiseras och hur skolan skall bemöta antidemokratiska organisationer och strömningar. För att ge stöd till skolor och kommuner fick Myndigheten för skolutveckling i uppdrag av regeringen att utarbeta riktlinjer kring skolans möjligheter att samverka med politiska partier, deras ungdomsförbund och andra samhällspolitiskt engagerade organisationer utifrån den demokratiska värdegrund som skall prägla hela skolans arbete. Myndigheten skall redovisa sitt uppdrag till regeringen . I sammanhanget kan nämnas ett fadderskapsprojekt som Ungdoms- rådet i kommun beviljades medel för inom ramen för utvecklingsarbetet Tid för demokrati. Målet med projektet var att utveckla ett forum där politiker och ungdomar möts genom ett s.k. fadderskap. Syftet med projektet var bl.a. att ungdomarna skulle få kunskap om hur det demokratiska systemet och politiken fungerar samt att politikernas förståelse för ungdomars behov skulle öka. Utvärderingen av projektet visar bl.a. ett ökat förtroende mellan de berörda och en ökad förståelse för varandras roller och möjligheter. När det gäller insatser för att stärka ungas föreningsengagemang har sammanlagt avsatts ur Allmänna arvsfonden åren 20012004 för utveckling av ungdomars möjlighet till egen organisering. Medlen fördelas av till projekt i ungas egna organisationer. Av medlen har öronmärkts för att utveckla de politiska ungdomsförbundens demokratiarbete i skolan. Inflytande i EU och övriga För att öka ungas delaktighet i ställde regeringen ur Allmänna arvsfonden till Ungdoms- styrelsens förfogande för en satsning för att öka ungdomars engagemang och inflytande i . lämnade en slutrapport över arbetet . Totalt beviljades 33 projekt stöd inom satsningen om sammanlagt . utvärdering av satsningen visar att det finns ett stort behov och intresse bland ungdomar och ungdomsorganisationer för lokala och regionala projekt med anknytning till . Det stöd som utgick för utveckling av regionala stödcentra bedöms av myndigheten som särskilt lyckat. Ungdoms- styrelsen har under satsningen uppmärksammat att det är svårt att finna finansiering för lokala och regionala informationsinsatser om internationella frågor, en verksamhetsform som av många föreningar upplevs som viktig. Myndigheten har också identifierat tre områden där utveckling av verksamheter i ungdomsorganisationerna är särskilt aktuell. Dessa områden är den internationella dimensionen som ett verktyg, ungdomars delaktighet och inflytande i EU respektive ungdomars rätt till kunskap om EU. Även på EU-nivå pågår ett arbete med att öka ungas engagemang och inflytande inom EU. antog Europeiska kommissionen bl.a. vitboken för ungdom. I vitboken föreslås bl.a. befästande av en struktur för samråd med ungdomar på europeisk nivå och ungdomsmedverkan i debatten om EU:s framtid. Inom ramen för det svenska ordförandeskapet i arrangerades en större nordisk konferens, , med syftet att utbyta erfarenheter om hur ungdomars inflytande och integration i Skr. 2003/04:110 samhället kan främjas. Om behovet av ökad kunskap kring inflytande Avslutningsvis bör nämnas att kommunernas efterfrågan på kunskap om ungas möjligheter till inflytande har ökat . För att möta detta och för att möjliggöra jämförelser mellan kommuner har Ungdoms- styrelsen inom projektet lokal uppföljning (LUPP) utvecklat kommunala enkäter och en databas för resultatinsamling kring ungas möjligheter till inflytande på lokalnivå. 5.4Personer med utländsk bakgrund 5.4.1Deltagande i olika former för inflytande De utrikes födda utgjorde av den röstberättigade befolkningen i riksdagsvalet . I riksdagsvalet det året var valdel- tagandet bland de utrikes födda , vilket är en minskning jämfört med val. De utländska medborgarna utgör av den röstberättigade befolkningen 15. Av dessa var det som använde sin rösträtt i 1998 och val till kommunfullmäktige. Till skillnad från det totala valdeltagandet val minskade inte deras valdeltagande. Andelen utrikes födda utgjorde av det totala antalet kommunfullmäktigeledamöter i , vilket är en ökning med . De utrikes föddas andel av den valbara befolkningen16 har dock ökat från till , vilket medför att de utrikes föddas representativitet bland de förtroendevalda endast har ökat marginellt. Även i landstings- fullmäktige har andelen utrikes födda ökat de senaste två decennierna, framför allt i samband med de senaste två valen. utgjorde de utländska medborgarna enbart en procent av de kommunalt förtroendevalda, men av den valbara befolkning- en. I landstingen var det samma fördelning. Det generella mönstret för politiskt deltagande mellan valen är att infödda svenskar har ett betydligt större politiskt deltagande än utrikes födda som i sin tur har ett högre politiskt engagemang än utländska medborgare. Liksom bland befolkningen i stort har det politiska del- tagandet minskat bland personer med utländsk bakgrund. Exempelvis har andelen naturaliserade invandrare17 som är medlemmar i ett politiskt parti sjunkit. När det gäller föreningslivet finns samma mönster som hos befolkningen i stort, dvs. andelen personer med utländsk bakgrund som är medlemmar i en förening sjunker. När det gäller icke-traditionella former för deltagande ökar det i vissa avseenden hos såväl personer med utländsk bakgrund som hos övriga befolkningen. Det finns dock stora 15Andel utländska medborgare som var röstberättigade i de kommunala valen 2002. 16Andelen utrikes födda som var röstberättigade i de kommunala valen 2002. 17Utomlands födda svenska medborgare med minst en förälder som har eller har haft skillnader mellan könen, bl.a. tar allt fler män med utländsk bakgrund Skr. 2003/04:110 direktkontakt med kommunala tjänstemän eller förtroendevalda. deltar allt fler män med utländskt medborgarskap i politiska diskussioner. Den medborgerliga kompetensen har också ökat, exempelvis har andelen utländska medborgare som uppger att de själva kan överklaga ett myndighetsbeslut ökat kraftigt det . Det finns dock skillnader mellan könen i denna grupp då andelen kvinnor som anser sig helt sakna möjlighet att själv överklaga ett myndighetsbeslut är betydligt högre än andelen män. Politiska aktiviteter bland utländska medborgare i åldrarna 16 2000/01 Deltagit i demonstration rörande lokala frågor Tagit direktkontakt med tjänsteman eller förtroendevald Skrivit insändare eller artikel i någon tidning angående lokala frågor Medlem i politiskt parti Källa: SCB. Ur ovanstående diagram kan utläsas att bland de utländska medborgare som är bosatta i tar männen i större utsträckning kontakt med kommunala tjänstemän eller förtroendevalda än kvinnorna. Likaså är andelen män som demonstrerar större. Däremot är andelen kvinnor som skriver insändare eller artiklar i någon tidning angående lokala frågor något större. När det gäller partimedlemskap är andelen män och kvinnor lika stor. 5.4.2Genomförda och pågående insatser Som tidigare nämnts tillfördes riksdagspartierna, precis som och val, särskilda medel för att informera personer med utländsk bakgrund inför valet . Satsningen var avsedd att mobilisera invandrargruppen att rösta, då valdeltagandet bland personer med utländsk bakgrund fortsatt att sjunka vid de senaste valen. Enligt utvärderingen var de särskilda informationsinsatserna lyckade i den meningen att sådana grupper som kan förväntas ha ett lågt valdeltagande var överrepresenterade bland dem som tog emot mycket riktad Emellertid hävdas i utvärderingen att informations- åtgärderna på kort sikt inte tycks ha haft några effekter på benägenheten att rösta (se även avsnitt 2.3.4). Flera av de projekt som fick stöd inom ramen för Tid för demokrati hade inriktning mot integration och mångfald. Av dessa kan bl.a. det projekt som ABF drev inför valet nämnas. Genom en särskild demokratiambassadörsutbildning arbetade ABF för att skapa nya nätverk och bidra till erfarenhetsutbyte mellan olika föreningar inom organisationen. Demokratiambassadörerna verkade efter utbildningen som valinformatörer och valinspiratörer bland invandrargrupper inför valet . Utvärderingen visar att projektet gav flera positiva synergi- effekter. Valdeltagandet ökade också i de berörda stadsdelarna. Det är dock inte möjligt att uttala sig om vilka effekter just denna insats hade då ett stort antal andra insatser pågick . Likaså var det flera personer med utländsk bakgrund som var nominerade, vilket troligtvis också hade positiv inverkan på valdeltagandet. Bland de projekt som särskilt riktades till kvinnor kan t.ex. nämnas det projekt som Somaliska kvinnors riksförbund fick stöd till. Projektets syfte var att stimulera och öka den somaliska kvinnogruppens valdeltagande och engagemang i de politiska beslutsprocesserna. Vidare arbetade riks- förbundet med att väcka intresse för samhällsfrågor och föreningslivs- frågor i stort samt för att främja jämställdheten mellan könen. Projektet genomfördes framför allt i form av studiecirklar, seminarier, konferenser och via lokal-TV. En positiv erfarenhet av projektet är att mötesplatser skapades där somaliska flickor och kvinnor fick utbyta tankar och idéer kring inflytande och delaktighet i samhällsutvecklingen. tilldelades, som tidigare nämnts, de sju kommuner som har tecknat lokala utvecklingsavtal med staten inom ramen för storstads- satsningen medel för att inom ramen för regeringens demokratisatsning öka valdeltagandet Europaparlamentsval. Beviljade medel skall användas för att genomföra insatser bland grupper med ett lägre valdeltagande i de storstadsområden som omfattas av de lokala utvecklingsavtalen (se avsnitt 2.4.3). I demokratipropositionen angav regeringen att personer som har fått uppehållstillstånd i möjligt bör få kunskap om och förståelse för hur den svenska demokratin fungerar för att kunna delta i den politiska processen. Introduktionsprogrammet angavs vara ett viktigt tillfälle att förmedla sådan kunskap. beslutade regeringen om en särskild utredare med uppgift att se över mottagande av och introduktion för flyktingar. I betänkandet Etablering i (SOU 2003:75) har utredaren bl.a. lämnat förslag om hur alla nyanlända invandrare skall kunna få ökad kunskap om och förståelse för grundläggande normer i det svenska samhället och det svenska demokratiska systemet. Bland annat föreslås att skall verka för att en sammanhållen producerad skriftlig samhällsinformation tas fram för nyanlända invandrare. Den bör kunna utgöra ett komplement till och stöd för muntlig samhälls- information och samhällsundervisning. Samhällsinformation bör även i så stor utsträckning som möjligt ges till nyanlända invandrare muntligen på det egna modersmålet och helst av lärare som är dubbelt språk- och kulturkompetenta. Utredningen anser också att föreningslivet bör kunna spela en större roll än , men att föreningarnas medverkan måste baseras på deras egna förutsättningar och villkor. Aktiva och intresserade organisationer och föreningar bör erbjudas att delta i planeringen och med sitt arbete bidra till de nyanländas fortsatta etablering. Betänkandet har remissbehandlats och frågan bereds nu inom . I demokratipropositionen underströks också behovet av att se över svenskundervisningen för invandrare, sfi, som förmedlare av samhälls- information. beslutade regeringen om en särskild utredare med uppdrag att se över hur skolformen sfi kan förnyas och organiseras. I uppdraget ingick bl.a. att se över hur samhällsinformationens roll i den grundläggande utbildningen i svenska språket skall prövas. I betänkandet Vidare vägar och vägen vidare (SOU 2003:77) lämnar utredaren förslag om att samhällslivs- och arbetslivsorientering skall fortsätta utgöra en del av sfi-utbildningen, men att innehåll och arbetssätt bör definieras, förtydligas, förstärkas och individualiseras. I likhet med regeringens förslag i demokratipropositionen föreslår utredningen att Myndigheten för skolutveckling skall utarbeta referens- och kommentarmaterial kring samhälls- och arbetslivsorienteringens mål, innehåll och metodik i samråd med berörda myndigheter. Betänkandet remissbehandlas och en interdepartemental arbetsgrupp har tillsatts för att bereda utredarens förslag ytterligare. När det gäller insatser för att stärka deltagandet i föreningslivet för personer med utländsk bakgrund har en arbetsgrupp på regeringens uppdrag gjort en samlad översyn av stödet till organisationer bildade på etnisk grund. Gruppen har redovisat sitt arbete i departements- promemorian Ett sammanhållet bidragssystem för etniska organisationer (Ds 2003:10). I promemorian föreslås att ett sammanhållet bidragssystem skall utarbetas för organisationer som är bildade på etnisk grund och som bedriver verksamhet för att upprätthålla språk, kultur och identitet. Arbetsgruppen anser att denna verksamhet är viktig för att personer med rötter i andra länder och kulturer skall ges möjlighet att utveckla och bevara sin etniska identitet samt känna sammanhang och uppnå delaktighet med hela samhället. Förslaget har remissbehandlats och bereds nu inom . För att undanröja hinder som personer med utländsk bakgrund kan möta när de skall utöva makt och inflytande har regeringen också initierat flera utredningar som tar sikte på fördelningen av makt och inflytande för olika etniska grupper. Integrationspolitiska makt- utredningen (dir. 2000:57) har haft i uppdrag att beskriva och analysera fördelningen av makt och inflytande inom olika delar av det svenska samhället ur ett integrationspolitiskt perspektiv. Fyra rapporter kommer att slutföras inom maktutredningen. Därefter avvecklas utredningen. Det forskningsprogram som i övrigt påbörjats inom utredningen kommer att läggas fram som självständiga forskarrapporter i den s.k. departementsserien .