prop · GR03101 · 2004-04-16 00:00:00 — tar ut avgifter för tillstånd till typbesiktning av fordon och för linjetrafik, prov för taxiförarlegitimation och för yrkes- kompetens för förare av buss eller lastbil samt avgifter för förarprov, körkort och vid trafikskolor. Avgift tas även ut för finansiering av bilregistret, vilken debiteras i samband med uppbörd av fordonsskatt. gällde övergångsregler för de högre behörigheterna (t.ex. buss) avseende körkort, vilket delvis förklarar ökningen av avgiftsintäkter . redovisar offentligrättsliga avgiftsintäkter inom fastighetsbildningsområdet och expeditionsavgifter som ska finansiera inskrivningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet. tar ut avgiftsintäkter för patent-, bolags- och varumärkesregistreringar. offentligrättsliga avgifter omfattar banavgifter för trafik på statens järnvägs- anläggningar. hanterar frågor om insättningsgaranti och investerarskydd. Insättningsgarantin, som finansieras genom avgifter från kreditinstitut, syftar till att skydda insättningar hos banker och vissa värdepappers- företag. tar t.ex. ut avgift för att bevilja studiestöd och för att administrera återbetalning av studielån. offentligrättsliga intäkter omfattar elsäkerhetsavgift, behörighetsavgift, nätövervakningsavgift, elberedskapsavgift och ersättning för provade produkter. intäkter omfattar främst farleds- och lotsavgifter. De ökade avgifts- intäkterna förklaras framförallt av att lotstaxan har höjts. Vissa av infrastrukturintäkter redovisas som offentligrättsliga avgifter. De avgiftsintäkter som hänförts till uppdrags- verksamhet minskade marginellt . Drygt 200 myndigheter bedriver avgiftsbelagd uppdragsverksamhet. Den största delen av uppdrags- verksamhet består av produktion som omfattar projektering, byggande, drift och underhåll av det statliga vägnätet samt färjeverksamhet. Vidare ingår exempelvis försäljning av informa- tion ur bilregistret. Ökningen av avgiftsintäkter återfinns huvudsakligen inom affärsområdet drift och underhåll som tillhör verksamheten produktion. uppdragsverksamhet omfattar drift och underhåll samt om- och nybyggnader av statens järnvägsanläggningar. Dessutom bedrivs konsultverksamhet inom projektering, byggstyrning av järnvägsanläggningar, tekniska tjänster för underhåll och investeringar, råd- givning m.m. De ökade avgiftsintäkterna kan framförallt hänföras till el- och materialförsäljning samt övrig uppdrags- verksamhet. ansvarar för vård och behandling på landets LVM-hem (lagen om vård av missbrukare) och särskilda ungdoms- hem. Den del av verksamhetens kostnader som inte finansieras av myndighetens anslag ska finansieras med avgifter från kommuner. avgiftsbelagda verk- samhet består till största delen av ersättning från AP-fonden för administration av inkomst- grundad ålderspension. tar huvudsakligen ut hyror och arrenden (avgifter) från hyresgäster, men bedriver även annan uppdragsverksamhet såsom konsultverksamhet inom byggenheten. bedriver huvudsakligen uppdragsverksamhet inom medicinsk utbildning och medicinsk akademisk forskning. ersätts från AP-fonden för administration av uppbörd av ålderspensions- avgifter. () har till uppgift att stödja svensk export och utveckla svenskt näringsliv genom att erbjuda konkurrenskraftiga exportkreditgarantier och investeringsgarantier. Premieintäkterna (avgifterna) ska täcka garanti- tagarnas eventuella framtida kundförluster. Garantin är frivillig för företagen och premiens storlek fastställs på marknadsmässiga grunder. Det finns flera förklaringar till de minskade avgiftsintäkterna. Volymen utställda garantier är lägre 2003. Dessutom har exportörerna i ökad utsträckning efterfrågat risktäckning på produkter som motgarantier (fullgöranderisker) och rembursgarantier (korta risker) . Dessa affärer innehåller en lägre risk än långfristiga affärer med köpare i högriskländer, som vanligtvis svarar för en större andel av EKN:s garantier. Detta avspeglas i premie- sättningen. tar ut avgifter vid försäljning av landskaps- och fastighetsinformation samt genom att tillhandahålla lantmäteriservice på uppdragsbasis. Avgiftsintäkterna har minskat mellan åren, vilket beror på att har redovisat bidragsintäkter och övriga intäkter som uppdragsverksamhet istället för som andra ersättningar. Intäkter i uppdragsverksam- het består bl.a. av avgifter vid bilparkeringar på affärsverkets flygplatser, uthyrning av lokaler och vissa andra avgifter, vilket inkluderar ramp- och expeditionstjänster, biljettkontor, flygplans- städning och flygplanstankning. säljer överföringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. Ökningen av avgifts- intäkter kan huvudsakligen hänföras till system- verksamheten. Statens järnvägars intäkter består i huvudsak av leasingavgifter för uthyrning av tåg och fartyg. intäkter från uppdrags- verksamhet härrör bl.a. från försäljning av sjökort, sjömätning och från konsultuppdrag inom affärsverkets kompetensområde. Övriga myndigheter som har stora intäkter från uppdragsverksamhet är t.ex. universitet och högskolor som får extern finansiering genom att bedriva uppdragsutbildning och uppdrags- forskning. Intäkter avseende andra ersättningar minskade med . Ungefär 225 myndigheter redovisar intäkter av andra ersättningar. De andra ersättningar som redovisas av omfattar huvudsakligen finansieringsavgifter från arbetslöshetskassor. Dessa ska enligt lagen om arbetslöshetskassor för varje medlem till staten betala en avgift för finansiering av statens kostnad för utbetalda arbetslöshetsersättningar. andra ersättningar avser återvunna skadebelopp i form av kapital och räntor. Radio- och ersättningar avser koncessionsavgifter enlig radio- och TV-lagen. Ett företag som har tillstånd att i hela landet sända TV-program med analog sändningsteknik ska betala koncessionsavgift till staten om företaget har rätt att sända reklam i sådan sändning och är ensam om denna rätt i . redovisar intäkter från kärnkraftsindustrin. De betalas för att finansiera omhändertagandet av använt kärn- bränsle och annat radioaktivt avfall. Intäkterna beräknas i förhållande till den energi som levereras. Minskningen mellan åren beror främst på att har levererat mindre energi. - arealersättning, exportbidrag och - miljö-, struktur- och regionala - struktur och regionalstöd till - bidrag från regionalfonden - bidrag från socialfonden - bidrag från socialfonden Erhållna bidrag vid universitet och Erhållna bidrag vid övriga Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relaterade till utförda prestationer. Bidrags- intäkterna har ökat med jämfört med föregående år. redovisar bidrag från EU som intäkter, dvs. periodiserade inkomster, vilket avviker från redovisningen på inkomst- titlar. Vissa periodiseringseffekter uppkommer. De redovisade EU-bidragen till har netto minskat med . utöver periodiseringseffekten är att miljö- bidraget ökat med . redovisar intäkter avseende underhållsstöd från bidragsskyldiga samt intäkter från kommuner för kommunens andel av statlig assistansersättning. Bidrag till universitet och högskolor avser huvudsakligen forskning och lämnas från t.ex. EU:s ramprogram för forskning, företag inom och utom samt Stiftelsen strategisk forskning. Statliga bidrag från t.ex. forskningsråd är eliminerade. Transfereringar: Lämnade bidrag m.m. Ålderspensioner vid sidan av Ersättning vid arbetsoförmåga, Köp av arbetsmarknadsutbildning och till kommuner och landsting Bistånd, invandrare och flyktingar Bidrag via Styrelsen för internationellt Bidrag till internationella organisa- Invandringsbidrag till kommuner m.m. Summa bistånd, invandrare och Generella bidrag och utjämnings- bidrag till kommuner och landsting Studiestöd, inklusive av- och Bidrag till investeringar i infrastruktur Bidrag till näringslivet m.m. via Bidrag till hälso- och sjukvård, Bidrag till enskilda och kommunala Transfereringar utgörs av medel som staten via myndigheterna, främst i form av bidrags- utbetalningar, förmedlar till olika mottagare. I huvudsak sker transfereringar från anslag på statsbudgeten. Transfereringar kännetecknas av att staten inte erhåller någon motprestation. Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Ett exempel är aktivitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken där kravet är att mottagaren genomgår t.ex. någon form av utbildning. Transfereringar avser med den definition som tillämpas mer än bidrag: även pensioner och vissa andra omfördelningstransak- tioner redovisas som transfereringar. De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med . Kostnaderna för socialförsäkringen ökade med sammanlagt . Kostnaderna för arbetsmarknadspolitik har ökat med nästan och avgift till EU har ökat med . Därutöver finns mer begränsade ökningar och minskningar. Med socialförsäkring avses i princip transfereringar som hanteras av Riksförsäkrings- verket och de allmänna försäkringskassorna, vilket innebär att utöver ålderspensioner ingår bl.a. ekonomisk familjepolitik, ersättning vid arbetsoförmåga som sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, arbetsskadeersättning och vissa stöd till funktionshindrade. Dessutom ingår bidrag till landsting för läkemedels- förmånen som utbetalas av . Kostnaderna för ålderspensioner utanför statsbudgeten ökade med netto . Kostnaderna ökade med p.g.a. fler pensionärer med intjänad ATP och högre genomsnittlig pensionspoäng och med till följd av index- omräkning av pensionsbelopp. Från detta avgår överföring av kostnadsansvar från AP-fonds- systemet till anslag med . Jämfört med kapitel 5, tabell 5.55 respektive kapitel 9, tabell 9.5 om ålderpensionssystemet vid sidan av statsbudgeten, finns en skillnad i det redovisade utfallet som beror på en kassamässig korrigering. Denna uppgår till . Kostnaderna för ekonomisk äldrepolitik i övrigt ökade med . I det nya pensionssystemet har garantipensionen ersatt folkpension, pensionstillskott och det särskilda grundavdraget för pensionärer. Garanti- pensionen är fullt beskattad och därför ökar kostnaden. Denna skatteeffekt beräknades i budgeten att uppgå till ca avseende ålderspensioner och ytterligare 3 miljarder avseende sjuk- och aktivitets- ersättning (tidigare förtidspensioner). Utfallet blev dock ca . Överföringen av kostnadsansvar från AP-fondssystemet ökade kostnaden för den anslagsfinansierade delen med de som minskade för ålderspensionssystemet utanför statsbudgeten. Därtill kom mer begränsade kostnadsökningar hänförda till efterlevandepensioner och bostadstillägg till pensionärer. Ersättningarna vid arbetsoförmåga ökade med . infördes en regel om sjuk- och aktivitetsersättning som ersatte förtidspension inom pensionssystemet. Vid årets utgång fick 507 000 personer sjuk- eller aktivitetsersättning, vilket är 19 000 fler jämfört med . Kostnaderna ökade i motsvarande grad med . Ökningarna avser utbetalningar exklusive statlig ålderspensionsavgift som endast innebär en omföring inom staten mellan anslag och inkomsttitel för överföring till pensions- systemet. Sjukpenningkostnaderna minskade med , vilket främst är ett resultat av det minskade inflödet av nya sjukfall och av en nedgång i antalet sjukpenningdagar. Minskningarna förstärktes av den tredje sjuk- lönevecka som infördes . Kostnaderna för den statliga assistansersätt- ningen ökade med . Ökningen förklaras av att det blivit fler ersättningsberättigade, fler assistanstimmar per person samt att det fastställda timbeloppet ökade. Inom området ekonomisk familjepolitik ökade föräldraförsäkringens kostnader med på grund av att fler barn föddes . För området arbetsmarknad ökade de sammanlagda kostnaderna med . Huvudförklaringen är att kostnaderna för arbetslöshetsersättningen ökade med till följd av att arbetslösheten steg från år . Antalet deltagare i arbetsmarknads- utbildning och i förberedande utbildning minskade till följd av att mindre medel anvisades på statsbudgeten för dessa ändamål. Det nya nyanställningsstödet till kommuner och landsting kostade och är huvudförklaring till att posten nyanställnings- stöd/sysselsättningsstöd ökade. Inom området bistånd, invandrare och flyktingar minskade biståndet via med ca , vilket till stor del förklaras av att ansvaret för årsbidrag till ett antal FN- organisationer återfördes till . Därför ökade post. Överföringen av inbetalda pensionsavgifter till för placering i ålderspensionssystemets premiepensionsdel är i stort sett oförändrad. Överföringen till AP- fonderna avser skillnaden mellan inbetalda socialavgifter och allmänna pensionsavgifter samt de statliga ålderspensionsavgifter som förs till AP-fonderna å ena sidan och de medel som rekvirerats från fonder för utbetalda pensioner å den andra. Ökningen på ca är en nettoeffekt som påverkas av lönesummans utveckling, pensionsutbetalningarnas storlek, andelen av avgifterna som förs till fonderna, men även av den av beslutade statliga ålderspensionsavgiften samt av efterjusteringar av nämnda poster. Bland övriga transfereringar märks en minskning på av kostnaderna för studiestöd, främst beroende på att nedskrivningar för befarade förluster liksom planat ut efter det att nya metoder för värdering av studiemedelsfordringar införts och utvecklats . avgift till Europeiska unionen ökade med till följd av att det procentuella uttaget av BNI höjdes från 2003. Avgiften som baseras på BNI utgör en restfinansiering sedan övriga avgifter fastställts. Den kostnad som redovisas är den periodiserade kostnaden, medan ett lägre belopp har anslagsavräknats i enlighet med regeringens beslut att en del av avgift betalades 2002, medan en del betalades . Posten Övriga bidrag m.m. som uppgår till , är summan av ett stort antal övriga bidrag som betalas ut av bl.a. länsstyrelserna, , Naturvårds- verket, , och . Avsättning till /upplösning av fonder Avsättning till fonder avser främst tre fonder/myndigheter. Avvikelsen är i samtliga fall relativt stor jämfört med föregående år. Avsättning av medel för kompetenssparande från inkomsten av energiskatt redovisas av . Däremot avsattes inga medel . gjordes en avsättning i enlighet med regeringens beslut. Avsättningen till fond ökade till följd av att den större fonden gav högre avkastning 2003 än 2002. Avsättningen till Kärnavfallsfonden minskade till följd av att avkastningen i form av kompensation för inflation på reala obligationer minskade och att fonden engångsvis gjorde stora realisationsvinster i samband med att placeringsreglerna ändrades. Fondernas ändamål och de myndigheter som förvaltar respektive fond framgår av not 40 till balansräkningen. Summa lönekostnader efter elimine- Eliminering av premieintäkt för Statens kostnader för personal minskade med . Statens tjänstepensioner har minskat med . Det var förändringen av den försäkringstekniska avsättningen som mins- kade kraftigt, se vidare not 41 Avsättningar för pensioner. Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgi- varavgifter ökade med el- ler . Lagstadgade arbetsgivaravgifter uppgår till av lönesumman. Myn- digheternas inbetalda arbetsgivaravgifter, löne- skatter m.m. är statsinterna transaktioner och således inga kostnader för staten och har därför eliminerats. Myndigheternas pensionskostnader utgörs av för avtalsförsäkringar, pensionskostna- der inklusive Kåpan (kompletterande ålderspen- sion inom staten) och IÅP (individuell ålders- pension) m.m. Pensionspremierna påverkas av åldersfördelningen hos personalen vid respektive myndighet. för avtalsförsäkringar beta- las till och har därför eli- minerats. Lönekostnader vid och de allmänna försäkringskassorna ökade med vilket förklaras av löneökningar och en ökning av personal. lönekostnader ökade med vilket förklaras av löneökningar och ökning av antalet anställda. Antalet anställda ökade . Lönekostnaderna vid ökade med , främst beroende på att antalet anställda ökat . Den största ökningen har skett inom asylmottag- ningen. Övriga personalkostnader utgörs av kostnader för personalutbildning, traktamenten m.m. Dessa kostnader ökade marginellt jämfört med föregående år. Vid fastställande av myndigheternas totala lokalkostnader har eliminering gjorts av de lokal- kostnader som betalas till och . Försvarsmaktens kostnadsökning för lokaler var och avser i huvudsak nyförhyrning och ökad kostnad för el, varav ca avser förbrukning som inte redovisades då. Kriminalvårdsverkets lokalkostnader ökade med eller , vilket beror på hyresjusteringar och tillkommande hyror för nyöppnade avdelningar/paviljonger. Lokalkostnader vid ökade med eller , vilket delvis förklaras av att en ökad andel kostnader klassificerats som lokalkostnader. Migrationsverkets lokalkostnader ökade med , vilket motsvarar en ökning . Den största ökningen har skett inom asylmottagandet. Det genomsnittliga antalet inskrivna i ökade från 34 191 till 41 734, en ökning . Ökningen, , hänförs till upprustning av KI-Syd i och framförallt KI-Campus i . Ökningen består av ökade hyreskostnader och el/media samt omflyttningskostnader och engångshyror. Övriga driftkostnader - tjänster , övrig drift varor och Summa affärsverk, övrig drift varor Övriga driftkostnader reparationer, Summa reparationer, diverse m.m. Aktivering utveckling av anlägg- ningstillgångar i egen regi Summa aktivering utveckling av anläggnings- tillgångar i egen regi Övriga driftkostnader utgörs av myndigheternas köp av tjänster, varor, reparationer och diverse driftkostnader. Berörda elimineringar avser köp av varor och tjänster mellan myndigheterna. Som övriga driftkostnader avseende tjänster redovisas nettot av förändring i avsättningar för försäkringstekniskt beräknad risk i engagemang och värdet av skadefordringar. Denna kostnad var negativ, dvs. avsättningen minskade, vilket redovisas som en kostnadsreduktion. Effekten blir att driftkostnaderna i denna del minskade med . Som övriga driftkostnader avseende tjänster redovisas även reservering för framtida garantiförluster. Reserveringen för förluster avseende kreditgarantier till minskade med jämfört med , då en stor ökning av dessa gjordes. och kostnader ökade för köpta entreprenadtjänster och övriga konsulttjänster. Det beror på en ökning i volymen av investeringar och en ökad satsning på underhåll. och har också aktiverat mer anläggningstillgångar i egen regi än föregående år. Aktivering innebär att kostnader för investeringar i främst väganläggningar och bananläggningar inte redovisas i resultat- räkningen, utan tas upp som investeringar i balansräkningen. Ökningen hänförs till ökad investeringsvolym 2003. Varuinköp vid minskade beroende på neddragningar inom Försvaret. Av samma anledning minskade också aktivering vid utveckling av anläggningstillgångar i egen regi vid Försvarsmakten, via . Varuinköpen vid Försvarsmakten ökade dock betydligt på grund av reaförluster i samband med avyttring av beredskaps- inventarier. Försvarsmaktens avskrivningar avser främst beredskapsinventarier som stridsfordon, själv- gående pjäser, fartyg och båtar. I årets avskriv- ning ingår nedskrivning av beredskapsinventarier med . uppgick mot- svarande nedskrivningar till . Bortsett från dessa nedskrivningar ökade avskrivningarna mellan åren med . och avskrivningar avser väganläggningar och järnvägsanläggningar. återförde en del av nedskrivning av projektering som gjordes under föregående år med . Resultat från andelar i dotterföretag och intresseföretag Resultat från andelar i dotterföretag Summa resultat från andelar i Resultat från andelar i intresseföretag Summa resultat från andelar i Resultat från andelar i dotter- och Resultat från andelar i dotterföretag Resultat från andelar i intresseföretag avses företag där statens ägarandel överstiger . Med intresse- företag avses företag där statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst . Det resultat som redovisas ovan baseras på det redovisade nettoresultatet hos bolagen enligt årsbokslut , utom i några fall då ett tidigare delårsbokslut använts. Resultat- andelarnas värde ökade med . Resultatandelen från TeliaSonera utgörs av en vinst på , att jämföra med förlustandelen föregående år på . En väsentlig förklaring till förbättringen är att resultatet 2002 belastats med en andel av kostnaden för omstrukturering och en ned- skrivning avseende International och den danska fastnätsverksamheten på . I övrigt beror ökningen på förbättrad lönsamhet inom mobil kommunikation, International och fastnätsverksamheten i . har förbättrat sitt resultat med . Förbättringen förklaras i huvudsak av kostnadsbesparingar, höjda el- marknadspriser i samt av en förbättrad vinst i till följd av effektiviseringar i verksamheten och ökade försäljningsvolymer. SJ:s förlust minskade från till . Föregående år belastades resultatet med kostnader för nedskrivningar och reserveringar för förlustaffärer med . Posten förbättrade sitt resultat med . Resultatförändringen beror till stor del på att nettot av upplösning och avsättning för kommande kostnader förbättrades med samt att ned- skrivningar av uppskjuten skattefordran mins- kade med . Rörelseresultatet exklusive ofördelade avsättningar är för åter positivt. Förvaltningsaktiebolaget har bytt namn till . Ett tidigare dotterbolag har därefter övertagit namnet Förvaltningsaktiebolaget . Svenska skogsplantor AB har överlåtits till . Finansiella intäkter för förvaltning av Ränteintäkter avseende upplåning i Ränteintäkter avseende upplåning i Överkurs vid emission (netto) Orealiserade valutavinster (netto) Summa finansiella intäkter för Finansiella intäkter för förvaltning av stats- skulden innefattar även intäkter från skuld- skötselåtgärder. Orealiserade valutavinster beror på att kronan stärkts jämfört med den valuta som lånen är anskaffade i. De minskade ränte- intäkterna beror på lägre ränteläge , både i och i andra länder. redovisar ränte- intäkter för studielån på och ränteintäkter för hemutrustningslån för invandrare på . post avser främst utdelning på aktier i . Statens järnvägars post avser främst finansiella intäkter från värdepappers- innehav och leasingtillgångar på och ränteintäkter på en fordran på SL på . Kammarkollegiet redovisar överskott från statsstödda exportkrediter med . uppgick motsvarande överskott till . Finansiella kostnader för förvaltning Räntekostnader avseende upplåning i Räntekostnader avseende upplåning i Realiserade kursförluster (netto) Provisioner till banker m.fl. Summa finansiella kostnader för kostnader består bl.a. av skulduppräkning, leasing, räntor på leasingsskulder på lok och vagnar samt räntekostnader för en skuld till SJ Summa finansiella kostnader exkl. Aktivering av finansiella kostnader I noten redovisas finansiella kostnader brutto. Några myndigheter har aktiverat räntekostnader i samband med anläggningsprojekt, eftersom räntan är en del av de utgifter för att bygga anläggningen som tas upp som en tillgång. Finansiella kostnader för förvaltning av stats- skulden innefattar även kostnader för skuld- skötselåtgärder. Utöver statsskulden och skuld- skötselinstrumenten har fordringar och skulder omvärderats. Räntekostnaderna för statsskulden minskade med totalt , främst p.g.a. lägre ränteläge både i och i andra länder. () finansiella kostnader består främst av återföring/nedskrivning av aktier. Marknadsvärdet på RK:s aktier i uppgick till . Värdet på aktierna skrevs ned till marknads- värdet. har nedskrivningarna åter- förts med . Exportkreditnämnen redovisade orealiserade kursförluster med . finansiella kostnader består främst av räntekostnader på . Av dessa har aktiverats . Aktiveringen avser räntor vid väganlägg- ningsarbeten. 4.6.2Noter till balansräkningen (13-52) Balanserade utgifter för utveckling Under posten Balanserade utgifter för utveckling redovisas främst egenutvecklade IT- system och program. balanserade utgifter avser utveckling av IT-system, varav IT-stöd för det nya pensionssystemet utgör den största delen. post avser utveckling av IT- system varav system för punktskatter, indrivning, elektronisk inkomstdeklaration samt behörighetsadministration hör till de största balanserade utgifterna .