prop · GR0360 · 2004-03-10 00:00:00 — antogs och rådets direktiv /34/EG om vissa ändringar i det ursprungliga arbetstidsdirektivet 93/104/EG. Ändringarna innebar att de sektorer som tidigare hade varit undantagna från arbetstidsdirektivets tillämpningsområde kom att omfattas av direktivets regler. Huvuddelen av bestämmelserna i det nya direktivet skulle vara genomförda i medlemsstaterna . har rapporterat till kommissionen om detta genomförande. beslutade regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att bl.a. föreslå ett tydligare genomförande av EG:s arbetstidsdirektiv i svensk lagstiftning. Av särskild betydelse för kommitténs arbete med att genomföra direktivet i svensk lagstiftning var att skickade en formell underrättelse till den . Kommissionen menar att direktivets bestämmelser om dygnsvila, begränsning av veckoarbetstiden och natt- arbete inte är korrekt genomförda i svensk rätt, vilket främst berör Kommissionen har tillställt den svenska Skr. 2003/04:60 regeringen ett motiverat yttrande. arbetstids- och semesterregler (KNAS) överlämnade delbetänkandet Tid för arbete och ledighet (SOU 2002:58) till regeringen. I syfte att tillse att de svenska reglerna överensstämmer med direktivet föreslår kommittén att det i arbetstidslagen införs bestämmelser om minst elva timmars dygnsvila och om att veckoarbetstiden ska begränsas till högst . Regeringen avser att överlämna en proposition till . 20.2.2 Nytt direktiv om regler för buller antogs och rådets direktiv /10/EG om minimikrav för arbetstagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (buller) i arbetet (sjuttonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv /391/EEG). Detta direktiv var det andra direktivet av fyra som rör fysikaliska agenser (buller, optiskt strålning, elektromagnetisk strålning samt mekaniska vibrationer). Direktivet om mekaniska vibrationer antogs . 20.2.3 Nytt direktiv om regler för elektromagnetiska fält uppnåddes en gemensam ståndpunkt om förslaget till och rådets direktiv om minimiregler för arbets- tagares hälsa och säkerhet vid exponering för risker som har samband med fysikaliska agens (elektromagnetiska fält och vågor) i arbetet. 20.2.4 Ändring av asbestdirektivet antogs och rådets direktiv /18/EG om ändring av rådets direktiv /477/EEG. Direktivet är en ändring i det befintliga direktivet om skydd för arbetstagare mot risker på grund av asbest. Direktivet anpassas till att användning och utsläppande på marknaden av asbest blir förbjudet fr.o.m. genom kommissionens produktdirektiv /77/EG. 20.2.5 Rekommendation om egenföretagares hälsa och säkerhet i arbetet antog rådet en rekommendation om förbättring av skyddet för egenföretagares hälsa och säkerhet i arbetet (2003/134/EG). Medlemsstaterna rekommenderas att inom ramen för sin politik när det gäller att förebygga olycksfall och ohälsa i arbetet främja egenföretagares säkerhet och hälsa och därvid välja de åtgärder som anses lämpligast, t.ex. lagstiftning, stimulansåtgärder och informationskampanjer. 20.2.6 Ny rådgivande kommitté för arbetsmiljöfrågor antog rådet ett rådsbeslut om inrättande av en Rådgivande kommitté för arbetsmiljöfrågor. Beslutet ersätter ett rådsbeslut , genom vilket den nuvarande rådgivande kommittén på området Kommittén tar över uppgifterna för såväl denna kommitté som för den ständiga kommittén för driftsäkerhet och hälsoskydd i stenkolsgruvor och övrig utvinningsindustri (den s.k. gruvkommittén). En sammanslagning har förordats i kommissionens meddelande om en ny arbetsmiljöstrategi för gemenskapen för 20022006. Ett skäl för ett nytt beslut är utvidgningen av unionen, som innebär att nya medlemsstater ska representeras i kommittén. Beslutet innebär bl.a. att antalet ledamöter för varje medlemsstat Den nya kommittén ska bestå av tre ordinarie ledamöter per medlemsstat en företrädare för den nationella förvaltningen, en före- trädare för de nationella arbetstagarorganisationerna och en företrädare för de nationella arbetsgivarorganisationerna. För varje ledamot utses två Sociala dialogen och goda relationer mellan arbetsmarknadens parter står i centrum för den europeiska sociala modellen. , arbets- marknadens parter och kommissionen har upprepade gånger betonat vikten av social dialog på alla nivåer för att främja modernisering och förändringar såväl inom unionen som i de nya medlemsstaterna. Kommissionen utvecklade i sitt meddelande (KOM (2002) 341 slutlig) synpunkter på den sociala dialogens framtid, både som nyckelfaktor för bättre styrelseformer i en utvidgad union och som en drivkraft för ekonomiska och sociala reformer. lade kommissionen fram ett förslag till rådsbeslut som innebär att den Ständiga sysselsättnings- kommittén ska ersättas med ett socialt trepartstoppmöte för tillväxt och sysselsättning. fattade rådet beslut om inrättande av ett socialt trepartstoppmöte för tillväxt och sysselsättning. Toppmötet ska fungera som samrådsorgan mellan rådet, kommissionen och arbets- marknadens parter. Det ska ge arbetsmarknadens parter på europeisk nivå möjlighet att inom ramen för den sociala dialogen bidra till de olika delarna av den strategi som inleddes vid i . Toppmötet ska sammanträda minst en gång . Ett möte ska anordnas före Europeiska rådets vårmöte. inrättades trygghet (se avsnitt 13.5.2 i skrivelsen för ). Kommittén har till uppgift att främja samarbetet på det sociala trygghetsområdet på europeisk nivå genom utbyte av information och erfarenheter mellan medlemsstaterna. Arbetet har huvudsakligen inriktats på frågor om pensioner och social sammanhållning. har fortlöpande informerats om 20.4.1 Pensioner och pensionssystem presenterade medlemsstaterna nationella strategier för hur de framtida demografiska utmaningarna ska mötas med utgångspunkt i de 11 målen för stabila och hållbara pensionssystem som fastställdes i En gemensam rapport från kommissionen och rådet presenterades på Europeiska rådets vårtoppmöte . arbetsmetoderna ska utvärderas senast vid utgången av 2004. drivande i denna fråga under sitt ordförandeskap. För att bättre tydliggöra framstegen i Lissabonprocessen har trygghet under 2003 i samarbete med politik och Syssel- sättningskommittén enats om en kortlista bestående av 14 strukturella 20.4.2 Nationella handlingsplaner mot fattigdom och social Medlemsstaterna i EU har, som en del i Lissabonstrategin, under första utarbetat nya tvååriga nationella handlingsplaner mot fattigdom och social utestängning. medlemsstaterna sina prioriteringar i förhållande till målen i kampen mot fattigdom och social utestängning som antogs av i Handlingsplanerna ligger till grund för en gemensam rapport om social sammanhållning från rådet och kommissionen till vårtoppmötet Den gemensamma rapporten kommer att föredras i och aktuellt utskott inför rådets behandling. 20.4.3 Fortsatta insatser för att förebygga våld mot kvinnor och Rådet antog en gemensam ståndpunkt om inrättandet av en andra fas (20042008) av gemenskapens insatsprogram för att förebygga våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper (). Budgeten uppgår till 50 miljoner Beslutet innebär en förlängning av Daphneprogrammet (2000 2003) som löper ut . Ärendet föredrogs i EU- nämnden inför att rådet antog en politisk överenskommelse. 20.5 Samordning av systemen för social trygghet För att underlätta den fria rörligheten inom EU och EES-länderna finns förordning (EEG) nr 1408/71 om samordning av medlemsstaternas sys- tem för social trygghet. förordningen skulle moderniseras, förenklas och omfatta en vidare Rådet antog riktlinjer för det fortsatta förenklings- och moderniseringsarbetet. avdelning III om förmåner vid invaliditet och ålderdom. antogs den nya versionen av förordning (EEG) nr 1408/71 efter att ha behandlat varje avsnitt för sig under de spanska, danska, grekiska och har genomfört en första Skr. 2003/04:60 läsning av förslaget, en andra läsning kommer att äga rum i början av har fortlöpande informerats om detta arbete. Förslaget som avser utvidgningen av förordningens regler till att omfatta tredjelandsmedborgare har brutits ut ur moderniseringsarbetet och beslutats med artikel 63.4 i EG-fördraget som rättslig grund. Reglerna trädde i kraft i och med förordning (EG) nr 859/03. För del innebär den ändrade rättsliga grunden att inte tillämpar samordningsreglerna på tredjelandsmedborgare då inte omfattas av artikel 63.4. Inom ramarna för förordningen 1408/71 har ett europeiskt sjukförsäkringskort beslutats. Kortet kommer att införas och kommer i ett första steg att ersätta den tidigare blanketten E-111 som behövs för att få vård vid tillfällig vistelse i en annan medlemsstat. 20.6 Nytt direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer Kommissionen lade fram ett förslag till ett nytt direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer (KOM (2002) 119 slutlig). Direktivet syftar till att ersätta samtliga direktiv om ömsesidigt erkännande av examens- och kompetensbevis. Syftet är att nå en konsolidering och förenkling av gällande regler samt att öka rätts- säkerheten för medborgarna inom EU när det gäller tillträde till yrken som är reglerade. Behandlingen av förslaget i har blivit kraftigt försenat men beräknas vara klart . De nuvarande direktivens giltighet Inom gemenskapen finns ett antal direktiv som syftar till att uppnå fri rörlighet för arbetstagare, etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster. Huvuddelen av direktiven omfattar särskilda yrkesområden, främst inom hälso- och sjukvården, och innebär en harmonisering av lagstiftningen. De senare direktiven är mer generella till sin karaktär och omfattar alla andra yrken som är lagreglerade i mottagarlandet. Syftet med samtliga dessa direktiv är att undanröja de hinder för den fria rör- ligheten för personer som medlemsstaternas olika krav på kompetens- bevis för utövande av en viss yrkesverksamhet utgör. Den form av hinder som dessa personer kan möta är att ett annat land har särskilda restriktioner för ett visst yrke som innebär att yrkesutövaren måste ha ett särskilt nationellt behörighets- eller kompetensbevis. har bestämmelserna om erkännande av yrkesbehörighet utveck- lats gradvis , vilket innebär att bestämmelserna i de olika direktiven varierar och är svåra att överblicka för den enskilde. I det nya direktivet kvarstår de viktigaste villkoren men eftersträvas en förenkling och större enhetlighet. Ett viktigt inslag i det nya direktivet är nya regler för tillhandahållande av tjänster över gränserna under en Skr. 2003/04:60 begränsad tid, jämfört med dem som gäller för etableringsfriheten. person som är etablerad i sitt hemland inom tjänstesektorn ska kunna bedriva sådan verksamhet tillfälligt även i ett annat land, under förenklade anmälningsförfaranden och utan att yrkeskvalifikationerna granskas. Ett nytt förslag är att yrkesorganisationerna på europeisk nivå ges en starkare ställning i erkännandeprocessen, förutsatt att de har nått en s.k. gemensam plattform vad gäller bedömning av kvalifikationer enligt gemensamma kriterier. Om kommissionen anser att en bestämd plattform kan underlätta rörligheten ska beslut fattas enligt det förfarande som avses i artikel 54 i EG-fördraget. 20.7 Meddelande om invandring, integration och sysselsättning Kommissionen presenterade ett meddelande om invandring, integration och sysselsättning (KOM (2003) 336 slutlig), vilket Europeiska Rådet ställde sig bakom vid sitt möte i . I meddelandet redovisas, mot bakgrund av den demografiska utveck- lingen, hur EU ska kunna möta det ökande behovet av arbetskrafts- invandring och verka för integration av invandrare i syfte att nå målen inom Lissabonprocessen. Enligt meddelandet bör framför allt redan pågående processer, såsom sysselsättningsstrategin, utnyttjas i detta arbete. Några nya initiativ presenteras inte. Meddelandet har behandlats i en rad olika fora. Information har lämnats i . Vid EPSCO- rådets möte antogs rådsslutsatser om meddelandet. I rådsslutsatserna välkomnas kommissionens meddelande. Vidare framhålls, med beaktande av medlemsstaternas kompetens på området, vikten av kontinuerlig debatt om de aktuella frågorna. Vidare framhålls också att samordning bör ske i förhållande till relevanta diskussioner rörande rättsliga och inrikes frågor. Slutligen lyfts bl.a. sysselsättningsstrategin fram som ett viktigt redskap för att nå framgång i arbetet, som kommissionens avsikt att presentera en årlig rapport om invandring som ett sätt att stärka samordningen mellan pågående relevanta processer, välkomnas. 21 Kamp mot diskriminering Från gäller en ny lag om förbud mot diskriminering. nya lagen innebär att ett effektivt skydd mot diskriminering införs även på vissa andra samhällsområden utanför arbetslivet och högskolan. Ombudsmännen ska utöva tillsyn över att lagen följs. Den nya lagen är ett led i genomförandet av två EG-direktiv som - direktiv /43/EG om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung, - direktiv /78/EG om inrättandet av allmän ram för likabehandling i arbetslivet. Båda direktiven skulle vara genomförda i medlemsstaterna , med undantag av bestämmelserna om diskriminering på grund av ålder För dem har medlemsstaterna på För att fullt ut genomföra direktiven i gjordes också en del ändringar i 1999-års lagar mot diskriminering i arbetslivet och lagen om likabehandling av studenter i högskolan. En parlamentarisk kommitté med uppdrag att överväga en gemensam lagstiftning mot diskriminering har fått till uppgift att bl.a. lämna förslag till hur bestämmelserna om åldersdiskriminering i direktiv /78/EG om inrättandet av allmän ram för likabehandling i arbetslivet ska genomföras i (Dir 2002:11). Kommittén ska redovisa uppdraget När det gäller diskriminering på grund av kön ska kommittén även göra en bedömning av om ytterligare åtgärder är nödvändiga eller lämpliga med hänsyn till likabehandlingsdirektivet rörande tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (direktiv 76/207/EEG, ändrat genom direktiv /73/EG), direktiv /7/EEG om successivt genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om social trygghet och direktiv /613/EEG om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse, bl.a. jordbruk, samt om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moderskap. Kommitténs arbete i denna del ska redovisas i ett delbetänkande . särskild utredare fått regeringens uppdrag att lämna förslag till regler för att motverka diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder och annan kränkande behandling inom skolväsendet m.m. Syftet är bl.a. att genomföra direktivens krav på skydd mot diskriminering inom Förslag om detta ska lämnas I samband med att den sociala agendan presenterades , KOM (2000) 0379 slutlig, tillkännagav kommissionens sin avsikt att lägga fram ett direktiv beträffande skydd mot könsdiskriminering utanför Kommissionen lade fram sitt förslag . 2003/04:60 ståndpunkt har varit att direktivförslaget borde ligga på samma nivå beträffande diskrimineringsskydd som direktiv /43/EG mot etnisk diskriminering. Kommissionen har valt ett stegvis genomförande. Det förslag som lagts fram är därför främst inriktat på tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, inklusive bostäder. Det innehåller en artikel, (artikel 4), som uttryckligen förbjuder försäkringsbolag att använda kön som faktor vid beräkning av och förmåner. har meddelat att de, under sitt ordförandeskap, kommer att prioritera förhandlingarna med det s.k. artikel 13-direktivet. 22.1 EU:s femte handlingsprogram för jämställdhet Rådet antog det femte handlingsprogrammet för jäm- ställdhet, en ramstrategi för jämställdhet inom EU som täcker åren 2001 2005. Ramstrategin arbetar både med jämställdhetsintegrering i alla och med särskilda insatser riktade till kvinnor. Inom ra- men för särskilda insatser har särskilt stöd givits till projekt på temat Kvinnor i beslutsfattande ställning. har sökt och be- viljats bidrag till ett projekt inom detta tema. 22.2 Uppföljningen inom EU av i I den handlingsplan som antogs av FN:s fjärde kvinnokonferens i anges tolv områden som ska prioriteras i jämställdhetsarbetet. EU har valt att utveckla indikatorer för att följa, jämföra och effektivisera arbetet inom dessa områden. har indikatorer tagits fram och fastställts för områdena Kvinnor i beslutsprocessen, Kvinnor och ekonomi, särskilt kvinnors och mäns möjligheter att förena förvärvsarbete och för- äldraskap, Lönejämställdhet mellan kvinnor och män samt Våld mot kvinnor i hemmet. genomförde en kartläggning av kvinnor och män i beslutsfattande positioner inom den ekonomiska sfären. Denna kartläggning har legat till grund för det italienska ordförandeskapets nio framtagna indikatorer för att följa upp arbetet med att få in fler kvinnor i ledande positioner inom olika institutioner med stor betydelse inom om- rådet ekonomisk makt. De nya indikatorerna avser insamlande av data om kvinnor och män i ledande positioner på , Finansdeparte- mentet, Fackliga organisationer på övergripande nivå, Arbetsgivarorga- nisationer på övergripande nivå samt de 50 största börsnoterade före- tagen. Det irländska ordförandeskapet planerar i samråd med att ta fram underlag för indikatorer inom området sexuella trakasserier på arbetsplatsen. pågår en diskussion inom Kommissionen om hur man bäst ska följa upp de indikatorer som tagits fram. Ett arbete pågår med att utveckla en databas som ska finnas tillgänglig på Internet. Denna databas innehåller uppgifter om kvinnor och beslutsfattande inom poli- tiken. Avsikten är att fortsätta med uppgifter om kvinnor och besluts- fattande inom den ekonomiska sfären. Tanken är att de indikatorer som tagits fram inom övriga områden ska Skr. 2003/04:60 kopplas till pågående processer där, t.ex. sysselsättningsstrategin och processen om att förhindra social utslagning. 22.3 Integrering av ett jämställdhetsperspektiv i rådets arbete Parallellt med utvecklingen av indikatorer pågår ett arbete med att följa upp hur jämställdhetsintegreringen har skett i olika rådskonstellationer. började under sitt ordförandeskap med två rådskonstellationer utbildning och inre marknaden. fortsatte under sitt ordförandeskap med att granska området vetenskap och forskning samt de beslut som fattats av rådet inom biståndsområdet ur ett könsperspektiv. fokuserade utrikespolitik och de allmänna ekonomiska riktlinjerna under sitt ordförandeskap och granskade jämställdhetsperspektivet i miljö-, jordbruks- och strukturfondspolitiken. fortsatte med att se över hur jämställdhetsperspektivet hade beaktats (sysselsättning, socialpolitik, hälsa och konsumentfrågor), som har övergripande ansvar för politikområdet jämställdhet. Det danska ordförandeskapet sammanställde även en handledning för hur kommande ordförandeskap kan jämställdhets- integrera rådsarbetet. Det italienska ordförandeskapet granskade området information, kommunikation och teknologi inom konkurrenskraftsrådet. 22.4 Nytt direktiv om diskriminering p.g.a. kön utanför arbetslivet lade kommissionskollegiet fram ett direktivförslag på diskrimineringsområdet (KOM (2003) 657 slutlig). Direktivet be- handlar diskriminering utanför arbetslivet. Syftet är att genomföra prin- cipen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster som är tillgängliga för all- mänheten, inbegripet bostäder, såväl inom den offentliga som den privata sektorn, inklusive offentliga organ. Förhandlingar angående direktivförslaget kommer i huvudsak att äga rum . Gemenskapens insatser på folkhälsoområdet ska komplettera den nationella politiken och inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och undanröja faror för människors hälsa. Frågan om integrering av hälsoaspekter inom andra politikområden har lyfts fram inom EU . har aktivt verkat för att en sådan inte- grering måste ske. Ett viktigt instrument för arbetet med att stärka folkhälsofrågorna inom EU och för att skapa en samlad folkhälsopolitik på EU-nivå är det nya folkhälsoprogrammet som och Europeiska unionens råd beslutade (beslut /1786/EG) om . Programmet, som kommer att löpa mellan , är inriktat på tre allmänna mål: -Att förbättra informationen och kunskaperna i syfte att främja folkhälsan. -Att förbättra möjligheterna att snabbt och samordnat vidta åtgärder för att hantera hälsorisker. -Att främja hälsa och förebygga sjukdomar genom att beakta faktorer som påverkar hälsan i samband med all politik och alla åtgärder. För hela perioden finns avsatta. Programmet är inriktat på tre åtgärdsområden: förbättrad information om hälso- utvecklingen i medlemsländerna och hälsoinformation till medborgarna, snabba åtgärder vid hälsorisker samt arbete med bestämningsfaktorer för hälsan genom hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder. Stor vikt läggs vid att minska ojämlikhet i hälsa. Programmets syfte är att stärka folkhälsofrågorna inom samtliga politikområden och att ut- veckla en samlad folkhälsopolitik inom EU. inkom 426 ansökningar om medel inom ramen för programmet. Genomförandet av folkhälsoprogrammet utgör en del av den folkhälso- strategi inom gemenskapen som kommissionen fattade beslut om (KOM (2000) 285 slutlig) och som beskriver planerna för folk- hälsoområdet inklusive hur fördragets krav på en hög hälsoskyddsnivå i all gemenskapspolitik utvecklas. Regeringen lägger stor vikt vid det internationella samarbetet på tobaksområdet. De genomförda skärpningarna av tobakslagstiftningen inom EU har varit angelägna. Regeringen har också prioriterat arbetet med att utveckla och anta en ramkonvention på området inom WHO. EU har förhandlat samlat och varit en viktig part i Skr. 2003/04:60 samarbetet. 23.2.1 WHO:s ramkonvention om tobakskontroll Inom WHO har en global konvention för tobakskontroll utarbetats, vilken antagits av Världshälsoförsamlingen . Konventionen, som undertecknades av samt 48 andra länder , spänner över ett mycket brett fält av åtgärder för att motverka tobakens skadeverkningar. Såväl åtgärder för att begränsa marknadsföringen och den illegala hanteringen av tobaksvaror som åtgärder mot tobakens skadeverkningar till följd av passiv rökning omfattas av konventionen. 23.2.2 Direktiv om förbud mot reklam för tobaksvaror och rådet antog direktiv /33/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om reklam för och sponsring till förmån för tobaksvaror, det s.k. tobaks- reklamdirektivet. Direktivet, som ska vara genomfört i medlemsstaterna , syftar till att underlätta den inre marknadens funktion med iakttagande av en hög hälsoskyddsnivå. Direktivet inne- håller förbud mot reklam för tobak i tryckta medier, i radio och genom informationssamhällets tjänster. Direktivet innehåller också förbud mot tobaksrelaterad sponsring som är av gränsöverskridande natur samt mot gratisutdelning av tobaksvaror i samband med sådan sponsring. 23.2.3 Övergångsregler vid medlemskapsförhandlingarna Vid anslutningen till EU fick övergångsregler på ett antal områden. beslutade rådet att , i likhet med och , ska få fortsätta att t.o.m. ha vissa begränsningar i fråga om privatpersoners skattefria införsel av tobaksvaror. Därefter gäller allmänna EG-regler för skattefri privat- införsel av tobaksvaror. har fört diskussioner med medlemsstaterna och med kommissionen om alkohol och folkhälsa. Utgångspunkten har varit att alkoholfrågan i många delar är en nationell angelägenhet, men att det finns frågor och områden som bäst kan lösas på gemenskapsnivå. Under det svenska ordförandeskapet utarbetades och antogs rådsslutsatser om behovet av en alkoholstrategi inom EU. I förslaget uppmanas kommis- sionen att påbörja arbetet med en strategi för att minska alkoholens skadeverkningar. Rådet antog enhälligt förslaget. Arbetet med strategin har påbörjats och ett första utkast ska presenteras för kommissionens arbetsgrupp Alkohol och hälsa .