prop · GR03178 · 2004-07-13 00:00:00 — 2003/04:178 het fastställa när bolaget kom på obestånd. ringsbrott och andra borgenärsbrott skall ses mot den bakgrunden. Det är straffbestämmelser av central betydelse för bekämpningen av ekonomisk brottslighet och andra oegentligheter i näringsverksamhet. Det finns där- för ett behov av att modernisera och förenkla bestämmelserna. En sär- skild utredare har lämnat förslag till ändringar i 11 kap. i promemorian Bokföringsbrott och brott mot borgenärer, Ds 2002:57. Dessa förslag är nu föremål för beredning inom . I fråga om bokföringsbrotten övervägs flera förändringar, bland annat en skärpt straffskala för grovt bokföringsbrott. En proposition är planerad . Korruption snedvrider konkurrensen och missgynnar det seriösa närings- livet, inte minst i den internationella handeln. Den leder till att konsu- menter och skattebetalare får betala mer för tjänster och varor. Om kon- troll- och tillsynsorgan korrumperas ökar risken för produkter och verk- samheter som på olika sätt hotar miljön, hälsan och säkerheten. Korrup- tionsbrottslighet är också ofta kopplad till annan kriminell verksamhet. Den håller därför en hög profil i det internationella arbetet mot korruption. är mycket av arbetet fokuserat till våra internationella åtaganden på området, främst inom och FN. deltar också aktivt i det fortlöpande utvärderingsarbetet av tidigare åtaganden inom och inom . trädde de ändringar i kraft som regeringen föreslog i prop. 2003/04:70 straffrättsliga konvention mot korruption, m.m. Ändringarna är föranledda av straffrättsliga och civil- rättsliga konventioner mot korruption (ETS 173 respektive 174) och tilläggsprotokollet (ETS 191) till den straffrättsliga konventionen. De nya reglerna innebär att den personkrets som omfattas av bestämmelserna om bestickning och mutbrott utvidgas samt att även gärningar som begås av utländska beslutsfattare och vissa funktionärer i internationella organisa- tioner skall utgöra brott enligt svensk lag. Dessutom införs en strängare straffskala, med fängelse i lägst och högst , för grova fall av bestickning. Straffskalan blir på så sätt densamma för bestickning som för mutbrott. undertecknades konvention mot korruption. Konventionen, som är den första globala konventionen inom korruptionsbekämpningen, innehåller bestämmelser om bland annat kriminalisering av korruptionsbrott, internationellt rättsligt samarbete och återförande av egendom. innebär att länderna har fått ett bättre redskap i arbetet för att globalt motverka korruption. har därför varit mycket aktivt i förhandlingsarbetet med konventionen. tillträde till konventionen bereds inom Justitie- departementet med sikte på ratifikation . kommer att fortsätta sitt internationella engagemang mot kor- ruption genom att arbeta aktivt för att säkerställa att konventionerna Informationsteknik och ekonomisk brottslighet begagnar sig den ekonomiska kriminalitetens aktörer ofta av den nya informationstekniken. Det kan handla om bearbetning och lagring av information i datorer och om överföring av information med användning av elektronisk kommunikation. Internet används för elektronisk post men även för omfattande finansiella tjänster och i allt högre grad även för elektronisk kommunikation mellan enskilda och myndigheter, exempel- vis i fråga om skatter och bidrag. Det råder emellertid viss osäkerhet om i vad mån straffbestämmelser som rör urkunder omfattar elektroniska förfaranden på samma sätt som de omfattar traditionella, vanligen pappersbundna, sådana. Mot den bakgrunden finns det skäl att se över bestäm- melser som berör urkunder. Regeringen kommer därför att tillkalla en utredare med uppgiften att göra en översyn av straffrätten för att klarlägga vilka förändringar som kan vara påkallade med anledning av utvecklingen på informationsteknikens område. En central uppgift för utredningen är frågan om urkundsbegreppet behöver ändras för att passa i den nya informationstekniska miljön. har tillsammans med vissa andra länder förhandlat fram en konvention om IT-relaterad brottslighet (ETS 185) och ett till- läggsprotokoll till denna, (ETS189). Konventionen, som upprättades och har undertecknats av , innehåller en straff- rättslig del som bl.a. ställer krav på kriminalisering av datorrelaterad förfalskning. Vidare innehåller den straffprocessuella regler, bl.a. nya regler om tvångsmedel. Dessa regler skall gälla generellt och således inte bara i fråga om de brott som behandlas i konventionen. Konventionen reglerar också insamling av bevisning i elektronisk form i brottmål, oavsett brott. Vidare innehåller konventionen regler om utvid- gat internationellt samarbete på dessa områden. Eftersom bevisning i mål om ekonomisk brottslighet i allt större ut- sträckning har elektronisk form kan ett införlivande av konventionen med svensk rätt förbättra bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten. Inom analyseras vilka ändringar i den svenska lagstiftningen som skulle krävas för ratificering av konventionen. 3.5Förverkande av av ekonomiska brott Den viktigaste drivkraften för den som ägnar sig åt ekobrott är att berika sig ekonomiskt. Därför är möjligheterna att på ett effektivt sätt kunna förverka utbytet av brott av avgörande betydelse för bekämpandet av den ekonomiska brottsligheten. Eftersom brottsligheten ofta är gränsöver- skridande är det nödvändigt att utveckla det internationella samarbetet på detta område ytterligare. Regeringen har därför föreslagit riksda- gen att godkänna det inom Europeiska unionen upprättade utkastet till rambeslut om förverkande av , hjälpmedel och egendom som här- rör från brott (EGT C 184, , s. 3, prop. 2003/04:166). bland annat genomföra detta rambeslut pågår det inom Justitiedeparte- mentet ett lagstiftningsarbete som syftar till att öka möjligheterna att Skr. 2003/04:178 förverka av brott. Ett förslag skall enligt planerna presenteras 3.6Straffrättsliga sanktioner mot juridiska personer Ekonomisk brottslighet bedrivs ofta i företagsform. Det är därför viktigt att en straffrättslig sanktion också kan riktas mot bolag och andra juri- diska personer. finns den möjligheten genom bestämmel- serna om företagsbot. En aktuell fråga är om det är möjligt och lämpligt att utöka använd- ningen av straffrättsliga sanktioner mot juridiska personer. bereds flera förslag som syftar till att vidga möjligheterna att rikta straffrättsliga sanktioner mot juridiska personer om det begås brott i deras verksamhet. Vad som kan komma i fråga är antingen att införa ett straffansvar för juridiska personer (Straffansvar för juridiska personer, SOU 1997:127) eller att vidga möjligheterna att utdöma företagsbot (Företagsbot, Ds 2001:69). 3.7Administrativ straffavgift på kreditmarknadsområdet Enligt de nya reglerna i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrö- relse som trädde i kraft får möjlighet att be- sluta att ett kreditinstitut skall betala en straffavgift om högst om institutet inte bedriver sin rörelse i enlighet med lagstiftningen om bank- och finansieringsrörelse och andra författningar som reglerar institutets verksamhet. har den mest ingripande åtgärd som in- spektionen har kunnat tillgripa varit att återkalla institutets tillstånd. Ge- nom straffavgiften förfinas sanktionsmöjligheter som det skapas en större tyngd bakom inspektionens beslut att meddela ett kreditinstitut en anmärkning eller varning. 3.8Utseende och entledigande av styrelseledamöter i aktiebolag Inom pågår ett omfattande arbete med att utforma en ny aktiebolagslag. Inriktningen är att en proposition skall kunna överlämnas till . Inom ramen för det arbetet aktualiseras i olika avseenden behovet att hindra att de associ- ationsrättsliga reglerna används som verktyg för ekonomisk brottslighet eller att de kan kringgås i ett sådant syfte. Bl.a. övervägs ändringar i bestämmelserna om utseende av styrelse och entledigande av styrelse- ledamöter. Syftet är att personer som har ansvar för bolaget inte skall kunna undgå ansvar genom att i efterhand felaktigt påstå att de hade avgått ur styrelsen då en viss verksamhet pågick. Inom pågår också arbete med en proposition som behandlar vissa åtgärder för att förhindra att stiftelser m.m. används som instrument för ekonomisk brottslighet. Avsikten är att även denna propo- Skr. 2003/04:178 sition skall beslutas . Det finns också ett behov av tydligare regler om styrelsens och styrelseordförandens ansvar för att införskaffa ett tillfredsställande underlag för styrelsens beslut. Även den frågan bereds inom Justitie- departementet. Avsikten är att en förslagspromemoria skall färdigställas och remitteras . 3.9Åtgärder mot oseriösa lagerbolagsbildare I pågår också arbete med frågor som rör s.k. lager- bolag. Ekonomiska oegentligheter förefaller vara särskilt vanliga i an- slutning till bolag som är bildade av vissa lagerbolagsbildare. Det finns därför anledning att överväga vilka åtgärder som kan vara lämpliga för att minska problemen. Regeringen kommer senast att ta ställning till om det är möjligt att komma till rätta med oseriösa lager- bolagsbildare med hjälp av lagstiftning. Regeringen beslutade att tillsätta en kommission med uppgift att granska om det förekommer förtroendeskadliga företeelser i det svenska näringslivet, analysera behovet av åtgärder för att stärka och säkerställa förtroendet för näringslivet samt föreslå sådana åtgärder. Kommissionen, som antog namnet , har slut- redovisat sitt arbete i betänkandet Näringslivet och förtroendet (SOU 2004:47). Kommissionen konstaterar att det har förekommit ett stort antal förtroendeskadliga företeelser i det svenska näringslivet och lämnar därför förslag på flera områden, däribland förslag som syftar till att komma tillrätta med den ekonomiska brottsligheten. För att höja effektiviteten i ekobrottsbekämpningen föreslår kommis- sionen att utredningar av ekobrott så långt som möjligt skall koncentreras till . Kommissionen föreslår också att det på varje avdelning inom skall inrättas en särskild åklagar- kammare med huvudansvar för handläggningen av de stora ekobrottmå- len. Kommissionen uttrycker stöd för tanken på en specialisering inom domstolsväsendet när det gäller handläggningen av ekobrottmål. Enligt kommissionen ger den pågående utvecklingen mot större domstolar goda förutsättningar för detta. Kommissionen anser att systemet för rekrytering av ekopoliser bör bli föremål för en särskild utredning. Kommissionen föreslår också att för- undersökningar om ekobrott skall bedrivas i projektform och diskuterar frågan om det skall vara möjligt att begränsa utredningen i t.ex. de fall då en misstänkt samarbetar med utredarna. Kommissionen förordar en översyn av bestämmelserna om mutbrott och bestickning som enligt kommissionen är otydliga, framför allt i fråga om innebörden av begreppet otillbörlig belöning. En motsvarande översyn bör enligt kommissionen göras i fråga om det straffrättsliga ansvar för styrelse och verkställande direktör som kan följa av dessa funktionärers organisatoriska ansvar. Detta s.k. företagaransvar, Skr. 2003/04:178 som t.ex. kan avse underlåten bokförings- eller deklarationsskyldighet, är inte reglerat i lag. Kommissionen anser att det bör övervägas om en sådan reglering skall genomföras. Betänkandet är föremål för remissbehandling. Remiss- tiden går ut . Därefter kommer regeringen att ta ställning till hur den fortsatta beredningen av kommissionens förslag på det aktuella området skall genomföras. EU antog och rådets direktiv /6/EG av om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan (marknadsmissbruk), det s.k. marknadsmissbruks- direktivet. Syftet med direktivet är att säkerställa finansmarknadernas integritet i EU och att höja investerarnas förtroende för dessa marknader. Direktivet ersätter insiderdirektiv som inte längre har ansetts innehålla en tillräckligt effektiv reglering i dessa avseenden. Finansmarknaderna har utvecklats och förändrats mycket sedan insiderdirektivet antogs. Medlemsstaternas lagstiftning på området uppvisar också betydande olikheter. Utöver skärpningar av förbuden mot bl.a. insiderhandel innehåller marknadsmissbruksdirektivet också bestämmelser som skall förebygga olika former av missbruk av marknaderna samt underlätta upptäckt och utredning av sådant missbruk. Sammanfattningsvis kommer genomfö- randet av direktivet att innebära en ökad harmonisering av insiderlag- stiftningen inom EU och mer ingripande bestämmelser i flera avseenden. Regeringen tillkallade en utredare med uppdraget att lämna förslag om hur marknadsmissbruksdirektivet kan genomföras i . Utredningens uppdrag har också omfattat överväganden om hur den svenska insiderlagstiftningen i övrigt kan skärpas och bland annat göra en översyn av dagens sanktionssystem. Utredningen skulle vidare undersöka möjligheten att effektivisera handläggningen av utredningar om insiderbrottslighet och överväga i vilken organisatorisk form misstankar om brott mot insiderstrafflagen skall utredas . Utredningen har redovisat sitt uppdrag i betänkandet Marknadsmissbruk (SOU 2004:69). Betänkandet kommer att remissbehandlas och avsikten är att de nya svenska reglerna skall träda i kraft . Frågan om införlivandet i svensk lagstiftning av och rådets direktiv /97/EG av om ändring av rådets direktiv /308/EEG som avser åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för tvättning av pengar, det s.k. penningtvättsdirektivet, har utretts i och redovisats i promemorian Skärpta regler mot penningtvätt (Ds 2003:52). på remiss till berörda myndigheter och Förslaget fick i huvudsak ett positivt bemötande. 2003/04:178 Lagrådets yttrande inhämtades och regeringen överlämnade en proposition till (prop. 2003/04:156). De nya reglerna skall enligt förslaget träda i kraft . Enligt propositionens förslag skall advokater, revisorer, skatterådgi- vare, fastighetsmäklare, auktionsfirmor och kasinon framöver vara skyl- diga att rätta sig efter penningtvättslagen i sin verksamhet. De kommer därmed att i huvudsak omfattas av samma skyldigheter som gäller för banker och finansiella institut . deltar aktivt i arbetet i FATF (Financial Action Task Force on Money Laundering) och har och första halv- varit ordförandeland i detta organ. FATF utformar rekommen- dationer för bekämpning av penningtvätt som bl. a. är avsedda att för- bättra de nationella rättssystemen. I anledning av händelserna antog FATF dessutom åtta särskilda rekommendationer som är avsedda att utgöra en ny internationell stan- dard för bekämpning av terrorismfinansiering. antogs nya omarbetade versioner av FATF:s ursprungliga rekommendationer som syftar till att intensifiera arbetet mot penningtvätt. Arbetet med att inom EU förhandla fram ytterligare ett penningtvätts- direktiv som beaktar de nya rekommendationerna och därmed skärper insatserna mot penningtvätt ytterligare har påbörjats. Förhandlingsarbetet skall vara slutfört . FATF:s rekommendation nummer VII om s.k. "wire transfers", som handlar om åtgärder som syftar till att försvåra betalningsöverföringar som görs för att finansiera terrorism eller tvätta pengar, kommer för EU:s del att implementeras genom en förordning. Arbetet med denna pågår och Kommissionen beräknar att kunna lägga fram ett förordningsförslag . deltar aktivt i detta arbete. Det pågår också ett arbete inom EU med en reglering i fråga om betalningar inom unionen. Syftet är att uppnå ett gemensamt betalnings- område för betalningsöverföringar på den inre marknaden. Arbetet om- fattar inhemska och gränsöverskridande transaktioner inom EU och det föreslås bl.a. kortare överföringstid, informations- och säkerhetskrav, tydliga ansvarsregler och alternativa system för tvistlösningar. Detta ar- bete är av stor betydelse för arbetet med att bekämpa penningtvätt och terroristfinansiering. De framtida reglerna bör leda till att den inre marknaden för varor och tjänster kan fungera fullt ut med billiga, effektiva och säkra betalningstjänster. deltar aktivt i detta arbete, som bedöms leda fram till ett förslag till direktiv . Patent, upphovsrättsligt skyddade verk och varumärken m.m. represente- rar stora värden i en kunskapsintensiv ekonomi. Immaterialrätten har därför en avgörande betydelse för tillväxt och sysselsättning. Varumär- kesförfalskning och piratkopiering skadar inte bara den som innehar va- rumärket eller upphovsrätten, utan har också negativa effekter för sam- hället i stort. Dessa verksamheter har dessutom ofta förgreningar till an- nan grov organiserad brottslighet. Handeln med illegalt kopierade varor Det innebär att verksamheten inte beskattas och att kon- Skr. 2003/04:178 kurrensen snedvrids så att lagliga företag slås ut. Det är viktigt att tillhandahålla effektiva medel för att bekämpa pirat- kopiering och varumärkesförfalskning. Inom EU har därför antagits och rådets direktiv /48/EG av om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter. Sådana civilrättsliga åtgärder som direktivet föreskriver kompletterar det straff- rättsliga och straffprocessuella regelverket. Direktivet skall vara genom- fört i medlemsstaterna . Det finns skäl att över- väga om det i samband med genomförandet av detta direktiv skall göras ytterligare förändringar i det immaterialrättsliga sanktionssystemet. Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppgift att följa ut- vecklingen när det gäller införsel och försäljning av alkohol. Utredaren skall närmare kartlägga och beskriva utvecklingen när det gäller gräns- handel, privatinförsel, smuggling och vidareförsäljning av alkohol som förs in över gränserna framför allt i . Vidare skall utredaren samla erfarenheter från myndigheter och kommuner om vidtagna åtgär- der för att motverka langning och annan otillåten försäljning av alkohol. Dessutom skall han göra en beskrivning av regelverk och berörda myn- digheters roll på alkoholområdet. Utredaren skall också uppmärksamma effekterna för näringslivet och för konkurrensförhållandena på markna- den. Han skall ta de kontakter som behövs med berörda myndigheter som exempelvis tull-, polis- och åklagarmyndigheter, , samt bransch- och intresseorganisationer. Utredaren skall också samverka med Alkoholkommitten (S 2001:02) och samråda med . Han skall också ta kontakt med de forskningsinstitutioner som bedriver forskning med anknytning till uppdraget. Utifrån det underlag som tas fram skall utredaren lämna förslag till de lagändringar eller andra åtgärder som behövs för att minska de problem som ökad införsel och vidareförsäljning av alkohol skapar. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Vid tillkomst 1999 fördes straffbestämmelser från en rad olika lagar in i . Miljösanktionsavgifter var en nyhet som tillkom i och med . Alltsedan införande har antalet anmälningar och ärenden som rör miljöbrottslighet ökat kraftigt. Tillströmningen av ärenden är mer än tio gånger högre än åren före tillkomst. Straffbestämmelserna i har kritiserats av rättstillämpare som tillsynsmyndigheter, polis och åklagare, för att inte vara tillräckligt tydliga och väl avgränsade. Kritik har också riktats mot att allvarliga överträdelser inte kan beivras i önskvärd utsträckning. Även systemet med miljösanktionsavgifter har kritiserats, bl.a. för att det har uppfattats slå för hårt mot mindre allvarliga överträdelser. Mot bakgrund av kritiken fick i uppdrag att se Skr. 2003/04:178 över sanktionssystem. Kommitten lämnade sitt betänkande (sanktionssystem och hänsynsregler, SOU 2004:37). I betänkandet föreslår kommittén en närmast total reformering av sanktionssystem. Förslagen avser bland annat vissa skärpningar när det gäller de centrala brotten och en avkriminalisering av mindre allvarliga överträdelser. En ambition är att regelsystemet allmänt sett skall bli tydligare. En proposition är planerad . Regeringen har också givit i uppdrag att göra en översyn av bilagan till förordningen (1998:950) om miljösanktions- avgifter och lämna förslag till ändringar av denna. Uppdraget skall redo- visas till regeringen . 4 Tillsyn och kontroll Sammanfattning: Det är nödvändigt med en effektiv uppföljning och kontroll av hur reglerna efterlevs. För att skärpa tillsyns- och kontrollfunktionerna överväger regeringen därför att -införa krav på typgodkända kassaregister i kontantbranscherna, -införa särskilda skattebetalningsregler, s.k. entreprenadavdrag, i bygg- och anläggningsbranschen, -förbättra tillsynen över företagen och revisorerna, -effektivisera konkurstillsynen, -förstärka kontrollen inom social- och arbetslöshetsförsäkringarna. I anslutning till ekobrottsstrategi inledde regeringen en särskild satsning på kontrollfunktionen i staten. Bakgrunden var bland annat att hade visat på betydande brister i kontrollen av stora medelsflöden i transfereringssystemen. Regeringen ansåg att det var av fundamental betydelse för den offentliga sektorns legitimitet att de skat- ter som statsmakterna beslutat om betalas in och att bidrag betalas ut en- dast till dem som är berättigade och med rätt belopp. Regeringen gjorde bedömningen att kontrollfunktionen i staten behövde stärkas och föreslog att särskilda medel skulle reserveras för att genom projektbidrag uppnå en sådan förstärkning vid berörda organisationer. Regeringen har redovi- sat denna särskilda satsning i skrivelsen 2002/03:137 Kontrollfunktionen i staten. Krav på typgodkända kassaregister Det finns särskilda kontrollproblem förknippade med branscher vid di- rektförsäljning gentemot allmänheten, där betalning sker kontant och kunderna inte frågar efter kvitto, de s.k. kontantbranscherna. neringsutredningen föreslog i sitt huvudbetänkande Branschsanering och andra metoder mot ekobrott (SOU 1997:111) att all kontantförsäljning skall registreras i ett godkänt kassaregister samt att säljaren skall åläggas en skyldighet att lämna kunden ett kvitto som framställs i registret. remissbehandlingen fick förslaget ett positivt mottagande även om flera remissinstanser ansåg att frågan behövde utredas ytterligare. 2003/04:178 valde dock att på det då föreliggande underlaget inte genomföra förslaget 2000/01:105). har därefter aktualiserat frågan om en förstärkt intäktskontroll genom införande av plomberade och typgod- kända kassaregister och kvittokrav (RSV Rapport 2002:3). Regeringen anser att det är viktigt att se över de kontrollmöjligheter som finns inom kontantbranscherna för att upprätthålla tilltron till skatte- systemet. Regeringen anser också att det finns skäl att ytterligare över- väga och närmare analysera denna fråga och särskilt belysa de kostnads- mässiga konsekvenserna såväl för näringslivet som för berörda myndig- heter. Regeringen har därför tillkallat en särskild utredare med uppgift att bland annat överväga om det är möjligt att in- föra krav på att näringsidkare som säljer varor och tjänster till allmänhe- ten mot kontant betalning skall hålla tekniska system som möjliggör en tillförlitlig efterhandskontroll av omsättningen (Dir. 2004:26). Uppdraget skall redovisas senast vid utgången av . 4.2Entreprenadavdrag för att säkerställa skatteinbetal- ningar i byggbranschen har kontrollerat vissa större byggnadsentreprenader . Ett särskilt kontrollprojekt bedrevs i samverkan med Eko- brottsmyndigheten i syfte att komma till rätta med den organiserade han- deln med svart arbetskraft. De iakttagelser som har gjorts visar att den organiserade handeln med svart arbetskraft inom byggbranschen har fått sådan omfattning att det krävs lagstiftningsåtgärder för att komma till rätta med problemet (RSV Rapport 2001:9). Dåvarande föreslog att ett system med skatteavdrag på ersättningar till underentre- prenörer och andra uppdragstagare skulle övervägas. Därefter har verket på uppdrag från regeringen undersökt förutsättningarna för att införa ett sådant system (RSV Rapport 2002:6). Rapporten överlämnades till . Kommissionen har i betänkandet Skärpning gubbar (SOU 2002:115) föreslagit ett obligatoriskt s.k. entreprenadavdragssystem för ersättningar för bygg- och anläggningsarbeten samt ett förslag till omvänd skatt- skyldighet för mervärdesskatt.