prop · GR031 · 2004-01-01 00:00:00 — Det finansiella utrymmet som krävs för genom- förandet säkerställs genom den ekonomiska politiken och genom en fortlöpande prövning av befintliga åtaganden och skatteregler. Den socialdemokratiska regeringen, och avser att i samband med ekonomiska vårproposition och i samband med budgetpropositionen återkomma med riktlinjer för och förslag till hur återstående delar av 121-punktsöverenskommelsen skall genomföras . En offensiv för tillväxt kräver hela samhällets delaktighet för att bli framgångsrik. Regeringen strävar efter breda politiska lösningar och en bred samverkan med näringslivet. Tillsammans vill regeringen och samarbets- partierna arbeta med en tydlig politik för ett grönt, jämställt folkhem där hållbar tillväxt, full sysselsättning och trygg välfärd drivs framåt av teknisk utveckling, modern omställning, stor delaktighet och minskade klyftor. Avmattningen i den internationella ekonomin har blivit utdragen. Det finns dock tecken på att den internationella konjunkturen håller på att förbättras. Förutsättningarna är goda för en vändning och konjunkturen förväntas därefter stärkas ytter- ligare . I finns de tydligaste tecknen på att en återhämtning har påbörjats. Förtroendet hos företagen har stärkts och vinst- utvecklingen har förbättrats. Låga räntor i kombination med stigande börser och fastighets- priser bidrar till en positiv bild. De skatte- sänkningar som genomförs medverkar till en ökad efterfrågan. Viss osäkerhet råder dock om den samlade effekten eftersom skatte- sänkningarna leder till att budgetunderskottet ökar. Tillväxten i euroområdet är låg till följd av en svag export och en fortsatt svag investerings- utveckling. Hushållens konsumtion fortsätter att vara dämpad. En expansiv penningpolitik och förbättrade finansiella villkor för företagssektorn väntas gynna den inhemska efterfrågan. Ökade exportmöjligheter, bl.a. tack vare den ameri- kanska återhämtningen, väntas också bidra till en återhämtning i euroområdet . I har flera positiva faktorer noterats , men den ekonomiska utvecklingen hämmas fortfarande av underliggande struktu- rella problem. BNP väntas öka och 2004. förutses inkomsterna öka relativt svagt, men låga räntenivåer och en fortsatt stabil förmögenhets- utveckling väntas understödja hushållens konsumtion. Den offentliga konsumtionen utvecklas svagt. Såväl export som import utvecklas däremot starkt . Investeringarna i näringslivet fortsätter att utvecklas relativt måttligt. Först väntas behov uppstå av att expandera produktions- kapaciteten. Investeringar i infrastrukturen väntas medföra att statens investeringar ökar både och . Den beskrivna ekonomiska utvecklingen belyses ytterligare i tabellerna 1.1 och 1.2. Tabell 1.1 Försörjningsbalans 2002-2004 1 Bidrag till BNP-tillväxten. Källor: och . Tabell 1.2 Nyckeltal 2002-2004 Förändring från föregående år i procent, om ej annat anges Hushållens nettosparkvot, nivå3 4 Tysk ränta 10-års statsobligation1 Svensk ränta 10-års statsobligation1 2 Procent av arbetskraften. 3 Procent av BNP. 4 Exkl. sparande i avtalspensioner. Källor: , , , och . En god tillväxt och hög sysselsättning är nödvändiga förutsättningar för den kommunala ekonomins långsiktiga utveckling. En god och balanserad utveckling av den kommunala sektorns ekonomi är avgörande för skolan, vården och omsorgen. Regeringen följer noga utvecklingen av den kommunala sektorns ekonomi. En gynnsam sysselsättningsutveckling har inneburit att de kommunala skatte- inkomsterna sammantaget har utvecklats starkt, dock finns regionala skillnader. Även stats- bidragen steg . ökade skatteinkomsterna och statsbidragen sammantaget med . Trots stora inkomstökningar uppvisade kommuner och landsting ett resultatmässigt underskott på (exklusive extraordinära poster) 2002. höjdes kommunalskatten med i genomsnitt (motsvarande i ökade skatteintäkter) vilket väntas leda till att de kommunala finanserna förbättras. För en långsiktigt hållbar finansiering av den kommunala välfärdsproduktionen krävs balans i den kommunala ekonomin. Ett balanskrav gäller därför och innebär att kommuner och landsting skall upprätta en budget i balans. Om underskott uppstår skall det egna kapitalet återställas . En utredning har lämnat förslag om balanskravet. Frågan bereds i . Regeringens ekonomiska bedömning bygger på ett antagande om att kommuner och landsting höjer kommunalskatten med i genomsnitt (motsvarande i ökade skatteintäkter). För att långsiktigt stärka den kommunala ekonomin föreslår regeringen att det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommunerna ökar med 2004 och att de tillfälliga stöden på sammanlagt permanentas . Trots att sysselsättningen inom näringslivet successivt minskat sedan inledningen av 2001 har det totala antalet sysselsatta i princip varit oförändrat. Det beror bl.a. på att sysselsättningen ökat inom offentlig sektor. Antalet sysselsatta väntas dock minska något . En svag ökning förutses i takt med att efterfrågan i ekonomin tilltar. Den reguljära sysselsättningsgraden för befolkningen i åldern beräknas uppgå till och . Därmed uppnås i prognosen inte det av regeringen uppsatta målet om 80 procents reguljär sysselsättning 2004. Målet om 80 procents reguljär sysselsättning i åldern ligger dock fast. Regeringen följer löpande utvecklingen och kommer att vidta åtgärder för att nå målet. Tabell 1.3 Sysselsättning, arbetslöshet, löne- och produktivitetsutveckling Anm.: I fördes anställda i kyrkan över från kommunala myndigheter till näringslivets tjänstesektor först . Till följd av detta är antalet sysselsatta i offentlig sektor överskattat, och antalet anställda i näringslivet underskattat, med ca 22 000 personer 2000. 2Reguljärt sysselsatta i åldern 2064 i procent av befolkningen i den åldersgruppen. 3I procent av arbetskraften. 4Årlig procentuell förändring. Källor: , , och . Tabell 1.4 Sysselsättning och arbetslöshet uppdelat på kön Anm.: I fördes anställda i kyrkan över från kommunala myndigheter till näringslivets tjänstesektor först . Till följd av detta är antalet sysselsatta i offentlig sektor överskattat, och antalet anställda i näringslivet underskattat, med ca 22 000 personer 2000. 2I procent av arbetskraften. Den svaga sysselsättningsutvecklingen, färre personer i arbetsmarknadspolitiska program och ett ökande arbetskraftsutbud har inneburit att den öppna arbetslösheten successivt stigit . Ett ökat arbetskraftsutbud är en förutsättning för att trygga en långsiktig finansiering av välfärden. Utvecklingen av syssel- sättningen och arbetslösheten belyses ytterligare i tabellerna 1.3 och 1.4. Trots de senaste årens svaga efterfrågan på arbetskraft har utbudet av arbetskraft fortsatt att växa. En hög befolkningstillväxt samt ned- dragningen av antalet deltagare i t.ex. arbets- marknadsutbildning bidrar till det. Ökningen av antalet långvarigt sjuka utan arbete har dock verkat i motsatt riktning. Regeringens politik är inriktad på att åstadkomma en fortsatt ökning av arbetskrafts- utbudet. Arbetskraftens kompetens skall fortsätta att utvecklas. Diskriminering på grund av kön, etnisk och religiös tillhörighet, sexuell läggning, ålder, funktionshinder och andra orsaker måste motverkas. 1.2.2.3 Utvecklingen 2005 och 2006 Det är svårt att förutsäga konjunktur- utvecklingen för en treårsperiod. Därför görs ingen prognos . Däremot presenteras en kalkyl. Befolkningen i åldern ökar kommande år. Men det är främst åldersgrupper med relativt lågt arbetskraftsdeltagande och låg sysselsättningsgrad som ökar. Det bidrar till att den reguljära sysselsättningsgraden i åldern inte ändras markant till 2006. Arbetslösheten väntas minska både 2005 och 2006 och beräknas vid periodens slut uppgå till . Det offentliga sparandet stärks. ekonomiska utvecklingen sammanfattas i tabell 1.5. Tabell 1.5 Kalkyl på medellång sikt 1 Reguljärt sysselsatta i åldern 2064 i procent av befolkningen i den åldersgruppen. offentliga finanser är en förutsättning för tillväxt, sysselsättning och välfärd. Utan starka offentliga finanser riskerar varje lågkonjunktur att framtvinga stora nedskärningar som försämrar tryggheten. Det skall gå att lita på välfärden, också i sämre tider när den behövs som mest. Utvecklingen av de offentliga finanserna beskrivs i tabell 1.6. Det finns två övergripande budgetpolitiska mål: överskottsmålet för de offentliga finanserna och utgiftstaken. Tabell 1.6 Offentliga finanser Finansiellt sparande enligt NR Källor: och . 1.3.1Överskottsmål tryggar välfärden beaktas för att undvika att finanspolitiken Finanspolitikens främsta uppgift är att upprätthålla sunda offentliga finanser. Där- igenom skapas buffertar för att möta de framtida demografiska påfrestningarna på de offentliga välfärdssystemen. Dessutom ger överskotten en marginal till underskottsgränsen på av BNP i Stabilitets- och tillväxtpakten. Därmed skapas ett utrymme så att finanspolitiken kan bidra till att dämpa konjunktursvängningarna. gäller ett överskottsmål för de offentliga finanserna på av BNP över en konjunkturcykel. Målet innebär att stats- skulden kan minska som andel av BNP som tillgångar byggs upp inom det allmänna pensionssystemet. Överskottsmålet innebär att det finansiella sparandet i en lågkonjunktur kan tillåtas bli lägre än för att därigenom bidra till att mildra en konjunktursvacka. Det omvända gäller i en högkonjunktur. Ett större överskott dämpar aktiviteten i ekonomin och minskar risken för överhettning. Överskottet anpassas med hänsyn till konjunkturläge och resursutnyttjande i svensk ekonomi. ekonomiska vårproposition angavs att preciserade överskottsmål fortsättningsvis skulle föreslås endast för nästkommande budgetår och inte som tidigare för varje enskilt år . Skälet är att konjunkturutvecklingen är svårbedömd i ett längre tidsperspektiv. Målet för varje aktuellt budgetår skall bestämmas med hänsyn till såväl konjunkturläget som läget i förhållande till det övergripande överskottsmålet. Vid upp- följningen av målet under löpande budgetår skall eventuella revideringar av konjunkturprognosen Inriktningen av finanspolitiken 2004 innebär att överskottet i de offentliga finanserna beräknas uppgå till av BNP. () har beslutat att fortsättningsvis redovisa det finansiella sparandet med fullt ut periodiserade skatter. Det periodiserade överskottet beräknas uppgå till av BNP 2004. För att säkerställa det övergripande målet bör det periodiserade överskottet inte understiga av BNP. Vid en snabbare återhämtning av kon- junkturen än vad som förutses kommer överskottet att bli högre. Regeringen återkommer med en ny bedömning av över- skottsmålet ekonomiska vårproposition. Målet om ett överskott på av BNP i sker en gradvis åtstramning. till 2006 uppgår det Sammantaget bedöms de beräknade överskotten ligga i linje med det av beslutade överskottsmålet. 1.3.2Utgiftstaken bidrar till kontrollerad utgiftsutveckling Budgetpolitikens främsta styrinstrument är utgiftstaken. Dessa bestäms i förväg. De statliga utgifterna får sedan inte överskrida taken. Utgiftstaken förhindrar att tillfälligt högre inkomster används för att bekosta varaktigt högre utgifter. Utgiftstaken är också ett verktyg för att uppnå det övergripande överskottsmålet för den offentliga sektorn. Systemet har på det hela taget fungerat väl och har bidragit till att har mött den internationella lågkonjunkturen med starka offentliga finanser. Den inhemska efterfrågan har därmed kunnat stimuleras betydligt mer än vad som annars skulle ha varit möjligt. Sedan utgiftstaken infördes har de klarats . ekonomiska vårproposition presenterade regeringen åtgärder för att säkerställa att utgiftstaken och 2004 . Den enskilt viktigaste åtgärden är att den negativa utgiftsutvecklingen inom ohälso- området måste brytas. I vårpropositionen lades förslag för att begränsa utgiftsökningar motsvarande 2003 och nära . Enligt regeringens bedömning krävs inga ytterligare besparingar för att klara utgiftstaken , trots en något sämre arbetsmarknadsutveckling än väntat. Regeringen följer dock löpande utgiftsutvecklingen och kommer att vidta ytterligare åtgärder om utgiftstaken skulle hotas. Den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning kommer efter 2010 att leda till växande utgifter för välfärden. Utgifterna under innevarande decennium måste därför hållas på en nivå som mot bakgrund av den demografiska utvecklingen är långsiktigt hållbar. Regeringen föreslår i denna proposition att utgiftstaken fastställs till 894 respektive , vilket innebär att utgiftstaken uppgår till en i princip oförändrad andel av den potentiella BNP-nivån . Utgiftstaken belyses i diagrammen 1.1 och 1.2. Diagram 1.1 Utgiftstaken i kronor Anm: För att skapa jämförbarhet över tiden har utgiftstaken korrigerats för tekniska förändringar som föranlett justeringar av utgiftstaket samt för den aviserade redovisningsförändringen av stödet till kommunerna. Diagram 1.2 Utgiftstaken i procent av BNP Anm: För att skapa jämförbarhet över tiden har utgiftstaken korrigerats för tekniska förändringar som föranlett justeringar av utgiftstaket samt för den aviserade redovisningsförändringen av stödet till kommunerna. Stabila priser är en grundläggande förutsättning för en framgångsrik ekonomisk politik. En hög och svårförutsägbar inflation har negativa fördelningseffekter. Dessutom försämrar en hög inflation förutsättningarna för en uthålligt hög tillväxt och därmed också för stabilt hög sysselsättning och välfärd. Den av fastlagda övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet. bedriver penningpolitiken själv- ständigt. har definierat prisstabilitet som att ökningen av konsumentprisindex skall begränsas till med en tolerans på uppåt och nedåt. stöder penningpolitikens inriktning och står bakom inflationsmålet. drogs inflationen tillfälligt upp av höga energipriser. väntas lågt inhemskt inflationstryck och svag importprisutveckling bidra till att hålla nere inflationen. Under loppet av 2004, då konjunkturen efter hand bedöms bli starkare, väntas inflationen åter närma sig . Under de närmast följande åren förutses inflationen ligga i linje med inflationsmålet. har penningpolitiken baserats på en bedömning av UND1X . UND1X är ett mått på den underliggande inflationen i vilket de direkta effekterna av förändrade räntor, skatter och subventioner exkluderas från konsumentpris- index. Den underliggande inflationen mätt med UND1X beräknas uppgå till och till . 1.4.1.1 Räntan och kronan De internationella långräntorna har vänt uppåt men ligger fortfarande på en låg nivå. Flera centralbanker har fortsatt att sänka sina styrräntor i syfte att understödja en konjunkturåterhämtning. Ränte- nedgången har varit särskild kraftig i . har sänkt räntan till . Hur ränteskillnaden mellan och har utvecklats belyses i diagram 1.3. Kronan har stärkts , framför allt i förhållande till den amerikanska dollarn. Hur den svenska kronan utvecklats belyses i diagram 1.4. Diagram 1.3 Differensen mellan 10-årig statsobligationsränta i och -0,5 Källa: EcoWin. Diagram 1.4 Kronans utveckling mot TCW-index Källa: EcoWin. Regeringen och dess samarbetspartier kommer att respektera utslaget i folkomröstningen. Vid tiden för regeringens beslut om denna proposition är resultatet av folkomröstningen om införandet av euron inte känt. En väl fungerande lönebildning är av avgörande betydelse för en god samhällsekonomisk utveckling. Löneökningar inom de samhälls- ekonomiska ramarna möjliggör lägre arbets- löshet, högre sysselsättning och högre produktion. Det ger i sin tur utrymme för en förbättrad välfärd. För att regeringens mål om 80 procents reguljär sysselsättning i befolk- ningen skall uppnås behövs måttliga nominella löneökningar. höga totala löneökningar i ekonomin riskerar arbetslösheten att stiga. har i uppgift att ta fram en årlig rapport om lönebildningens samhälls- ekonomiska förutsättningar. I den görs en grundlig analys av de samhällsekonomiska ramarna utifrån bl.a. arbetskraftskostnadernas betydelse för konkurrenskraft och det behov som finns av att öka sysselsättningen. Årets rapport presenteras . De senaste årens utveckling visar att måttliga nominella löneökningar och ett ökat ansvars- tagande av arbetsmarknadens parter skapar goda förutsättningar för låg arbetslöshet och en god reallöneutveckling. Den nominella löneöknings- takten har endast varit ungefär hälften så hög som som reallöneutvecklingen varit betyd- ligt bättre. Arbetsmarknadens parter har ett gemensamt ansvar för att förändringar av relativlöner sker inom ramen för det gemensamma löneut- rymmet. och ansvarstagande från arbetsmarknadens parter i kommande avtalsför- handlingar är avgörande för den framtida sysselsättnings- och välfärdsutvecklingen. Arbetsmarknaden är fortfarande starkt könssegregerad. Kvinnor arbetar ofta inom lägre betalda yrken och har lägre befattningar. Den könsrelaterade lönediskrimineringen måste brytas. Även om man tar hänsyn till skillnader i yrkesval och sektorstillhörighet är löneskillnaderna mellan män och kvinnor fortfarande betydande. Orsakerna till dessa skillnader är komplexa. Det handlar om hur olika arbeten värderas, effekter av den segregerade arbetsmarknaden, men även om direkt lönediskriminering. Ett instrument för att åstadkomma jämnare löner mellan män och kvinnor är att bryta yrkes- och befattnings- segregeringen. En skev fördelning av betalt och obetalt arbete förstärker också inkomst- skillnaderna mellan män och kvinnor. Den nya jämställdhetslagen är ett redskap för att utjämna osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. Lönebildningen är en fråga för parterna och omotiverade löneskillnader som beror på kön strider mot lagen. Regeringen följer detta arbete via JämO och . Utfallet av parternas arbete på detta område kommer att vara vägledande för behovet av ytterligare åtgärder. Arbetet för en jämställd arbetsmarknad måste också fokusera på att öppna hela arbetsmarknaden för kvinnor och utvecklingsmöjligheter på arbetsplatserna. Detta arbete måste bedrivas parallellt med arbetet inom andra politikområden, inte minst familje- politiken. Regeringen har i skrivelsen Jämt och ständigt (2002/03:140) för redogjort för de samlade insatser som görs för att öka jämställdheten inom alla politikområden och även på arbetsmarknaden. 1.5Jobb och uthållig tillväxt för välfärd och rättvisa En uthålligt hög tillväxt och full sysselsättning är grunden för välstånd, välfärd och social rättvisa. Internationaliseringen innebär nya möjligheter för företag och medborgare. I en öppen värld blir det allt viktigare att kunna erbjuda goda villkor för investeringar och produktion. Det är en utmaning för politiken att ständigt ompröva och förnya för att skapa de bästa förutsättningarna för tillväxt och sysselsättning. Regeringen har bedrivit en långsiktig politik för en uthålligt hög tillväxt. Ett konkurrenskraftigt förutsätter stabila ekonomiska förhållanden, väl fungerande marknader och en effektiv offentlig sektor. Den förda politiken ger resultat. har BNP-tillväxten i varit i genomsnitt . Det är en hög nivå både i jämförelse med länderna i EU och . I satte EU upp målet att till 2010 bli världens mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi. sker en uppföljning av medlems- ländernas olika insatser för att nå målet. har i de två årliga uppföljningar som gjorts haft topplaceringar och i flera avseenden lyfts fram som ett föredöme, bl.a. när det gäller ekonomiska reformer, sysselsättning, forskning och innovation. Förutsättningarna för tillväxt och förnyelse i skall ytterligare förstärkas . -Stabil makroekonomi och sunda offentliga finanser: Efter 1990-talets sanering av de offentliga finanserna står starkt. Denna position skall befästas och målen för de offentliga finanserna upprätthållas. nödvändigt för förtroendet för den framtida finansieringen av välfärden, särskilt mot bakgrund av en allt äldre befolkning. -Bättre och effektivare välfärd: har en stor offentligt finansierad välfärdssektor. Välfärdsystemens effektivitet är av stor betydelse för den ekonomiska tillväxten. position är god i de flesta internationella jämförelser av välfärden. har stora investeringar gjorts i utbildning, vård och omsorg, forskning och infrastruktur. Med nya resurser och effektivare användning av resurserna skall välfärden fortsätta att förbättras. -Starkare ekonomiska drivkrafter och effektiv konkurrens: ligger långt fram i avregleringen av olika marknader. Konkurrensreglerna har effektiviserats. En hög tillväxt som ger förutsättningar att utveckla välfärden förutsätter väl fungerande marknader för kapital, produktion och arbete. Arbetet med att förstärka de ekonomiska drivkrafterna för enskilda, företag, myndigheter och andra institutioner skall fortsätta. -Stärkt innovationsklimat: En innovations- strategi utarbetas för att stärka förmåga att skapa kunskap och omsätta den till en hållbar tillväxt och nya jobb. Det är i samverkan som tillväxtens förutsättningar bäst skapas. Samverkan mellan näringsliv, högskola och samhälle skall utvecklas på nationell och regional nivå. Entreprenörskap skall underlättas. Företagandets villkor skall förbättras. Flödet av kunskap mellan forskning och utbildning och näringslivet och förutsättningarna för att detta kommer till nytta skall underlättas. För detta krävs nära samverkan mellan samhällets olika aktörer och en sammanhållen politik inriktad på att underlätta förnyelse. De regionala tillväxtprogrammen avses bli ett samordningsinstrument i arbetet. -Europeisk och global samverkan: Framtidens ekonomiska förutsättningar formas i allt högre grad på den internationella arenan. Växande internationella företag, globala finansmarknader och rörligt kapital måste regleras genom gemensamma och politiskt utformade spelregler. skall vara pådrivande i arbetet för att EU skall uppnå de mål medlemsländerna enades om i , också genom att gå före med reformer på centrala områden. Som en central del i tillväxtpolitiken förbereder regeringen flera förslag som syftar till att underlätta tillkomsten av fler och växande företag. Ökat utbud av kapital i tidig utvecklingsfas En effektivt fungerande kapitalmarknad är en viktig förutsättning för skapande av nya företag och tillväxt i befintliga företag. Många innovatörer och entreprenörer har svårt att få kapital för att utveckla sina idéer. Regeringen arbetar därför med att inom befintliga resursramar hitta former för att öka utbudet av kapital i tidiga skeden av en affärsutveckling eller företagsutveckling. Öka andelen forskningsrelaterade företag Samhället gör betydande insatser för att främja samverkan kring forskning och utveckling, mellan universitet, högskola och näringsliv. Regeringen avser att fördjupa dialogen mellan berörda parter för att öka andelen forsknings- relaterade företag. Särskild vikt kommer att läggas på områden där är internationellt konkurrenskraftigt. Regeringen gör därför en särskild satsning om på tillämpad industriforskning inom IT-/telekom- sektorn. Effektiva insatser för företagsutveckling En mängd aktörer främjar näringslivets utveckling genom information, rådgivning, utbildning och finansiering. Systemet är invecklat för företagen och åtgärderna är svåra att följa upp. lämnades förslag på åtgärder inom området i betänkandet Företagsutveckling på regional nivå (SOU 2002:101). utarbetar förslag som skall leda till effektivare insatser på regional nivå för företagsutveckling, bl.a. gällande småföretagare i glesbygd. Kortare handläggningstider vid företagsregistrering Det skall vara lätt att starta och driva företag i . har det varit möjligt att registrera en enskild firma elektroniskt. Regeringen arbetar med att presentera förslag som möjliggör elektronisk registrering även av aktiebolag och handelsbolag m.fl. Detta leder till betydligt kortare handläggningstider vid registrering av företag. I syfte att åstadkomma enklare regler samt förbättrad myndighetsservice och tillgänglighet tas ett brett åtgärdsprogram fram inom . Näringslivets organisationer inbjuds att delta i arbetet med att utforma en metod för att mäta den administrativa bördan för företagen.