prop · GR03110 · 2004-03-17 00:00:00 — Utlandssvenskarna2 ingår dock inte. Om inte särskilt anges avser siffrorna riksdagsvalen. Därefter redovisas resultatet av de insatser som skett för att främja ett ökat valdeltagande. (För mer detaljerade uppgifter om valdeltagandet bland olika delar av befolkningen, se avsnitt 5.) Avsnittet avslutas med en redovisning av några pågående insatser för att främja ett högt valdeltagande framöver. Valdeltagandet i riksdagsval och kommunala val Som framgår av diagram 1 fortsatte valdeltagandet att minska val, såväl i riksdagsvalet (-1,), valet till landstings- fullmäktige (-0,) som i valet till kommunfullmäktige (-0,). Minskningen var emellertid mindre än vad som var fallet 19941998 (-5,, -6,respektive -5,i respektive val). Andelen personröster minskade 19982002 med i såväl riksdagsvalet som valen till kommun- och . Valdeltagandet i riksdagsval och valen till kommun- och lands- tingsfullmäktige 19792002 Källa: SCB. En geografisk jämförelse visar att valdeltagandet i riksdagsvalet endast ökade i en valkrets () och minskade i övriga 2 Utlandssvenskar är svenska medborgare bosatta utomlands. Statistiken avseende valet till kommunfullmäktige samt Skr. 2003/04:110 valet till visar emellertid att valdeltagandet ökade i 25 kommuner respektive tre landsting. Även vid en jämförelse mellan olika stadsdelar i storstadskommunerna kan konstateras att valdel- tagandet varierat. I tio av de 24 stadsdelar som omfattas av de lokala utvecklingsavtalen inom ramen för den nationella storstadspolitiken ökade valdeltagandet. Valdeltagandet bland män och kvinnor Av diagrammet nedan framgår att det länge har funnits en skillnad i valdeltagande bland män och kvinnor, där kvinnor har röstat i större utsträckning än männen. Skillnaden har dock minskat och i stort sett försvunnit i och med val. Valdeltagandet bland kvinnor och män 19792002 Vid en närmare analys av väljarkåren kan det emellertid noteras att förhållandena mellan könen inte är så entydiga. Detta beskrivs utförligare nedan. Valdeltagandet bland olika åldrar Forskning har visat att personer som utnyttjar sin rösträtt i tidig ålder, dvs. de första gångerna de får rösta, tenderar att fortsätta att rösta i påföljande val. Därför är det särskilt intressant att följa utvecklingen när det gäller valdeltagandet bland förstagångsväljarna. Diagram 3 visar en jämförelse i valdeltagandet mellan förstagångsväljare3 och samtliga röstberättigade. Vid jämförelsen framkommer att minskningen i valdel- tagande i de senaste valen har varit betydligt större bland förstagångs- väljare än bland samtliga röstberättigade. Valdeltagandet bland förstagångsväljare var val , vilket är en minskning med jämfört med val och som 3 Med förstagångsväljare avses här personer i åldern som inte har haft rätt att rösta i tidigare allmänna val. kan jämföras med den totala minskningen för valdeltagandet som var 1,3 Skr. I motsats till den allmänna minskningen av gapet mellan könen kan konstateras att skillnaderna bland förstagångsväljarna ökade val med i jämförelse med val. val hade de unga männen ett högre valdeltagande bland förstagångsväljarna, medan det val var de unga kvinnorna som hade ca fyra procentenheters högre valdeltagande än männen. Valdeltagandet bland förstagångsväljare och samtliga röst- berättigade 19792002 Källa: SCB. Vidare framgår av valstatistiken att valdeltagandet tycks stiga med åldern för att sedan minska. De enda ålderskategorier bland vilka valdeltagandet ökade 19982002 var (ca en procentenhet) och personer (). Denna ökning är dock inte statistiskt säkerställd. Bland de äldsta väljarna röstar männen i större utsträckning, medan kvinnorna i gengäld har ett högre valdeltagande bland medelålders och unga personer. Valdeltagandet bland personer som i olika grad har en socioekonomiskt utsatt situation Bland lågutbildade, låginkomsttagare och arbetslösa är valdeltagandet markant lägre än bland högutbildade, höginkomsttagare och sysselsatta. Som framgår av diagram 4 har gapet mellan sysselsatta och arbetslösa när det gäller valdeltagande inte ökat mellan valen 1998 och 2002. Valdeltagandet bland sysselsatta var val vilket var en minskning med ca en procentenhet. Minskningen är dock inte statistiskt säkerställd. Bland arbetslösa var valdeltagandet i samma val vilket var samma nivå som vid valet . Både bland sysselsatta och arbetslösa är valdeltagandet högre bland kvinnor än bland män. I diagram 4 visas även valdeltagandet hos personer med förgymnasial utbildning och dem med eftergymnasial utbildning. jämförelsen mellan sysselsatta och arbetslösa framgår att skillnaden mellan dem med förgymnasial utbildning och eftergymnasial utbildning Skr. 2003/04:110 har ökat markant och särskilt val. Valdeltagandet bland personer med förgymnasial utbildning var val vilket var en minskning med i jämförelse med val. Minskningen är dock inte statistiskt säkerställd. Bland personer med eftergymnasial utbildning var valdeltagandet val, vilket var samma nivå som val. Valdeltagandet bland personer med gymnasial utbildning var val , vilket är en minskning med i förhållande till val. Bland såväl dem med förgymnasial och gymnasial utbildning som bland dem med eftergymnasial utbildning har kvinnor ett högre valdeltagande än män. Valdeltagandet bland sysselsatta och arbetslösa samt dem med för- och eftergymnasial utbildning 19882002 Källa: SCB. Det kan även nämnas att valdeltagandet bland personer med en inkomst lägre än var i valet , vilket är en minskning med jämfört med val. Bland personer med en inkomst på eller mer röstade däremot val, vilket var mindre än en procentenhet lägre än 1998. Eftersom minskningen var större bland låginkomsttagare än bland höginkomsttagare har skillnaden ökat, om än marginellt, mellan dessa kategorier. Minskningen för den senare kategorin är dock inte statistiskt säkerställd. Kvinnorna har ett högre valdeltagande än männen bland såväl dem med en inkomst lägre än som bland dem med en inkomst på eller mer. Valdeltagandet bland personer med utländsk bakgrund Även skillnaden i valdeltagandet mellan svenskfödda och utrikes födda är stor. riksdagsval4 röstade av de svenskfödda och av de utrikes födda. Siffran för de svenskfödda är densamma som val medan motsvarande siffra för de utrikes 4 För att ha rösträtt i riksdagsval krävs svenskt medborgarskap. Minskningen i valdeltagande bland de utrikes Skr. 2003/04:110 födda är dock inte statistiskt säkerställd. Bland svenskfödda har kvinnor och män i stort sett samma nivå på valdeltagandet. Däremot har kvinnorna ett högre valdeltagande än männen bland de utrikes födda. Valdeltagandet i valet till kommunfullmäktige bland personer med utländskt medborgarskap och samtliga röstberättigade Källa: SCB. Av diagram 5 kan utläsas att valdeltagandet i valet till kommun- fullmäktige5 bland personer med utländskt medborgarskap inte minskade mellan 1998 och 2002 års val. Valdeltagandet var i båda valen. I valet var valdeltagandet bland kvinnorna och bland männen . Valdeltagandet bland förstagångsväljarna med utländskt medborgarskap var så lågt som , vilket kan jämföras med för samtliga förstagångsväljare. 2.1.3Slutsatser uppföljning av målet Trenden med ett minskat valdeltagande fortsatte i och med de allmänna valen 2002. Dock var minskningen mellan val och val avsevärt mindre än mellan val och val, vilket skulle kunna tyda på att trenden håller på att brytas. Det kan konstateras att valdeltagandet ökade i vissa kommuner och landsting. Positivt var också att valdeltagandet inte minskade bland utländska medborgare i valet till kommunfullmäktige. Oroande är emellertid att valdeltagandet fortsatt att minska bland t.ex. förstagångs- väljarna och att skillnaderna i valdeltagandet ökade något mellan vissa delar av befolkningen. har dock fortfarande ett högt valdel- tagande internationellt sett. En direkt jämförelse mellan riksdagsvalet och folkomröstningen om införande av euron är inte möjlig då bl.a. rösträttskriterierna skilde sig åt. I detta sammanhang kan det emellertid vara intressant att notera att valdeltagandet i folkomröstningen, som genomfördes , 5 Personer med utländskt medborgarskap har enligt särskilda kriterier i vallagen (1997:157) rösträtt i valen till kommun- och , dock ej i riksdagsvalen. uppgick till , vilket är högre än Skr. 2003/04:110 valdeltagandet riksdagsval. Uppgifter om och analyser av valdeltagandet i folkomröstningen väntas presenteras av SCB . 2.2Hur förklaras ett minskat valdeltagande? Varför avstår vissa personer från att använda sin rösträtt? Det finns enligt den statsvetenskapliga forskningen flera orsaker till varför medborgare inte använder sin rösträtt. Orsaker som brukar nämnas är bl.a. individuella egenskaper såsom utbildningsnivå och medborger- liga färdigheter samt situationsspecifika faktorer såsom valrörelsens karaktär. Vidare visar forskningen också att de konstitutionella ramarna har betydelse för nivån på valdeltagandet. I ett långsiktigt arbete för att främja valdeltagandet är det viktigt att ha en bred kunskap kring valdeltagandets olika orsaker. Av särskilt intresse för regeringen är emellertid att försöka finna orsakerna till det minskade valdeltagandet i de senaste valen. Varför minskade valdeltagandet val? Mot bakgrund av den nedåtgående trenden i valdeltagandet gav en forskare vid statsvetenskapliga institutionen, , i uppdrag att närmare analysera valdeltagandet val. I rapporten röstar och varför? En analys av valdeltagandet kommunfullmäktigeval (Ds 2003:54) redogör forskaren för tänkbara förklaringar till valdeltagandet bland olika delar av befolkningen. Studien bekräftar ett mönster som är känt från flera tidigare undersökningar, nämligen att äldre personer, personer födda i , gifta och sammanboende, högutbildade samt höginkomsttagare röstar i större utsträckning än yngre, invandrade, ensamstående, lågutbildade och låginkomsttagare. Enligt studien finns emellertid inget samband mellan kön och benägenhet att delta i val. Studien visar emellertid att det positiva sambandet mellan valdel- tagande och bakgrundsfaktorerna utbildning, ålder och inkomst i stort sett försvinner vid kontroll för andra förklaringsfaktorer som exempelvis föreningsaktivitet, förtroende för andra människor, politiskt intresse och partiidentifikation. En slutsats av undersökningen är alltså att det inte är den socioekonomiska bakgrunden i sig som styr röstbenägenheten. Det är i stället värderingar och andra egenskaper som kan förklara skillnader i valdeltagande. Dessa faktorer sammanfaller dock i stor utsträckning med människors socioekonomiska ställning, vilket innebär att den socio- ekonomiska bakgrunden snarare har en indirekt påverkan på valdel- tagandet än en direkt påverkan. Ovanstående samband stämmer dock inte för bakgrundsfaktorerna civilstånd respektive invandrarskap. Forskaren försöker förklara detta utifrån tidigare forskning samt egna hypoteser. När det gäller civilstånd menar forskaren att anledningen till att gifta och sammanboende röstar i högre utsträckning ligger i det sociala trycket mellan makarna Vad avser invandrades benägenhet att rösta i valet till Skr. 2003/04:110 kommunfullmäktige hävdar forskaren att en trolig förklaring kan vara huruvida personen också har rösträtt till riksdagsvalet (och då även svenskt medborgarskap). I studien redovisas även utvecklingen inom valmanskåren avseende bl.a. föreningsmedlemskap, förtroendet för medmänniskor, intresset för politik, partiidentifikation och uppfattningen att varje medborgare bör utnyttja sin rösträtt (i undersökningen formulerat som synen på röstning som en medborgerlig dygd). Enligt forskaren har skillnaderna avseende föreningsmedlemskap och intresset för politik inte förändrats nämnvärt. Förtroendet för medmänniskor samt synen på röstning som en medborgerlig dygd har emellertid stärkts under mot- svarande period. Däremot fortsätter den nedåtgående trenden i väljarnas partiidentifikation. En av forskarens hypoteser om varför valdeltagandet endast förändrades marginellt 19982002 är att förändringarna i för- troendet för medmänniskor och synen på röstning som en medborgerlig dygd respektive förändringen i väljarnas partiidentifikation verkat i motsatt riktning och därför tagit ut varandra. Utöver ovan nämnda studie av val till kommunfullmäktige har flera andra studier genomförts kring valdeltagandet . Bland annat kan nämnas studierna i forskarrapporten i förändring (SOU 1999:132), som presenterade och som innehåller analyser års val. I rapporten redovisas bl.a. en studie om nedgången i valdeltagandet 19851998. Forskarna pekar, liksom i studien avseende val, på den sjunkande partiidentifikationen som en orsak till minskningen i valdeltagande. Vidare menar forskarna att det skett en försvagning när det gäller synen på röstning som en medborgerlig dygd. Denna försvagning anges vara ytterligare en förklaring till det minskade valdeltagandet. 2.3Uppföljning av genomförda insatser Regeringen bedriver ett långsiktigt arbete för att öka valdeltagandet. Nedan redovisas ett antal exempel på statliga insatser som genomförts för att främja ett ökat valdeltagande i samband med val. I några delar omnämns även insatser i samband med nationella folkomröstning om införande av euron. beslutade om ändringar i bl.a. vallagen (1997:157). Ändringarna innebar bl.a. att rätten att brevrösta gjorts generell för väljare som vistas utomlands i samband med valet samt att duplettröstkort (dvs. ett nytt exemplar av röstkortet), om det är möjligt, skall kunna skrivas ut i alla röstningslokaler. Vidare skärptes kraven på att vallokaler skall vara anpassade till fysiskt funktionshindrades behov. Andra ändringar innebar att den som är intagen i häkte, liksom den som är intagen i en kriminalvårdsanstalt och som av säkerhetsskäl inte kan rösta i samma röstningslokal som övriga, skall ha en generell rätt att rösta genom bud. Den centrala valorganisationen ändrades års val. inrättades som övertog ansvaret som central valmyndig- het från . Av 2003:1 Erfarenheter från valen framgår att framtagandet av valsedlar, röstkort och annat valmaterial fungerade väl. Från olika håll påtalades att röstkorten inte hade delats ut , men vid de utredningar som gjorts i efterhand visade det sig att dessa brister haft en mycket begränsad omfattning och endast rört enstaka postnummer. Röstkorten till utlandssvenskarna kom på grund av postgången runt om i världen i många fall fram för sent för att kunna användas vid röstningen. Detta medförde dock inte att någon hindrades från att rösta eftersom det inte krävs röstkort vid röstning utomlands. Den ökade möjligheten till att utfärda duplettröstkort ledde till en ökning från ca 51 000 val till ca 66 000 val. En förklaring till att ett så stort antal duplettröstkort utfärdas är brister i adresskvalitén. I samband med val genomfördes även förändringar avseende den s.k. förtidsröstningen. AB:s organisationsför- ändringar fick konsekvenser för bl.a. lokaliseringen av poströstnings- ställen och Posten avsade sig uppdraget att genomföra den s.k. institutionsröstningen. I stället genomfördes institutionsröstningen i kommunernas regi. När det gäller poströstningen var regeringens direktiv till Valmyndig- heten att ambitionsnivån skulle vara densamma som vid val. Detta innebar att poströstningen skulle ske på minst 1 300 ställen. Det slutliga antalet poströstningsställen blev val 1 481 stycken. Det förekom emellertid en del synpunkter på poströstningsställenas ut- formning och öppettider. Antalet avgivna poströster uppgick till ca 1,6 miljoner, vilket är ungefär detsamma som vid valet . Andelen poströster i förhållande till antalet röster totalt minskade emellertid från till . Det kan även nämnas att antalet poströstningsställen ökade i samband med folkomröstningen om införande av euron till 1 590 stycken och att antalet poströster uppgick till mer än 1,8 miljoner, vilket var av antalet röster. När det gäller den s.k. institutionsröstningen uppmanade Valmyndig- heten kommunerna att ta på sig ansvaret för detta röstningsförfarande val. Alla kommuner gjorde dock inte detta. I en del kommuner anordnades i stället t.ex. särskild utbildning av personal som kunde agera som bud för dem som inte hade möjlighet att själva kunna rösta. Totalt genomfördes institutionsröstning vid drygt 1 800 institutioner. Antalet institutionsröster som valnämnderna mottog var totalt ca 32 000 stycken, vilket är en ökning med ca 7 000 i jämförelse med val. folkomröstning visar preliminära siffror att antalet institutionsröster var ca 30 000 stycken. Nytt val var dels att utlandsmyndigheterna kunde skriva ut s.k. duplettröstkort och dels att brevröstning var tillåten från hela världen. Som nämnts ovan så förekom det emellertid problem med att röstkorten anlände för sent till de röstberättigade. Trots detta ökade antalet utlandsröster från ca 32 000 vid valet till drygt 37 000 vid val. Av de drygt 37 000 utlandsrösterna var ca 19 000 ambassadröster och ca 18 000 brevröster. Slutligen bör nämnas att antalet utlandsröster i folkomröstningen uppgick till ca 51 000, vilket är en ökning med ca 14 000 röster jämfört med valet . års val fick samtliga väljare ett röstkort med information om var de skulle rösta och hur de tekniskt skulle gå till väga för att rösta. All tryckt information fanns också att tillgå på (), vilken vidareutvecklats i jämförelse med val. Via TV- och radioreklam spreds budskap om att ytterligare information fanns att tillgå på hemsidan samt via ett 020-nummer. En utvärdering av TV- reklamen visade att drygt hälften av de tillfrågade hade sett TV-inslagen (bland ungdomar var nivån tre fjärdedelar) och att av de äldre och av de yngre väljarna kände sig välinformerade om valet. En broschyr med grundläggande information om valet, Bra att veta om valet, togs fram och översattes till 13 olika språk. På myndighetens hemsida översattes broschyren även till ett ytterligare språk. Distributionen av broschyren skedde dels genom kommunerna (invandrarbyråer, demokratiprojekt m.m.), dels genom medverkan vid ett antal aktiviteter som t.ex. en bilburen turné med ambassadörer som delade ut broschyren i invandrartäta områden i , och . Broschyren fanns också i broschyrställ på biografer och sändes ut med skolvalsmaterialet för att också komma ungdomar till del. Vidare lästes broschyren in på kassett och distribuerades på detta medium till ca 15 000 synskadade. Broschyren publicerades även i en mer lättläst form och distribuerades till ca 4 500 adressater. Vidare kan nämnas att alla förstagångsväljare fick ett direktadresserat vykort med påminnelse om att de hade rätt att rösta . Detta var nytt i förhållande till val. Dessutom producerades särskild information för utlandssvenskar om bl.a. de nya möjligheterna att brevrösta från hela världen. På grund av att den ordinarie personalen vid valet var hårt pressad av telefonsamtal och e-post från allmänheten öppnades redan ett särskilt 020-nummer för valfrågor. Den fråga som var mest förekommande från allmänheten var begäran om nytt röstkort. Sammantaget ökade i flera avseenden informations- insatser om var, när och hur röstning kan ske, inför valet jämfört med val. års folkomröstning genomfördes ytterligare informations- åtgärder, bl.a. utökad information på röstkorten och en förstärkt valjour för att svara på telefonsamtal och e-post. Regeringens bedömning är att insatser utgjort en viktig del i arbetet för ett högt valdeltagande. Genom bl.a. ändringar i vallagen samt insatser förbättrades tillgängligheten i flera avseenden års val. Utvärderingen av informationsinsatserna visar även att en stor del av de röstberättigade känt sig välinformerade om valet. Det behövs dock ytterligare uppföljning av informationsinsatserna och dess effekter bland dem i befolkningen med ett lägre valdeltagande, t.ex. personer med utländsk bakgrund och unga. Regeringen har därför i regleringsbrev påtalat behovet av ytterligare uppföljning av informationsarbetet. När det gäller förtidsröstningen är det svårt att säga i vilken utsträckning olika åtgärder, t.ex. ändrade poströstningsställen, har haft effekter på valdeltagandet. Den ökade andelen poströster i samband med folkomröstningen om införande av euron tyder dock på ett fortsatt stort intresse för poströstningen. genomfördes ett utvecklingsarbete för den svenska folkstyrelsen, kallat Tid för demokrati. Det övergripande målet med utvecklingsarbetet var att öka medborgarnas medvetenhet om den demokratiska processen och deltagande i denna, särskilt i valen. Sammanlagt avsattes för hela satsningen. En del av utvecklingsarbetet innebar stöd i form av bidrag för demokratiutveckling till ideella föreningar och kommuner m.fl. Närmare 1 200 ansökningar behandlades och 142 projekt beviljades stöd. Flera av dessa projekt hade som primär målsättning att öka valdeltagandet bland bl.a. kvinnor, ungdomar, personer med utländsk bakgrund, personer med funktionshinder och arbetslösa. Till exempel kan nämnas Föreningen som erhöll medel för ett projekt vars mål bl.a. var att öka kunskapen om 2002 års val bland invandrare. Ett annat exempel på ett projekt som fick bidrag är som fick stöd för att ta fram lättlästa skrifter med bl.a. riksdagspartiernas partipolitiska program, främst för personer med vissa funktionshinder (ytterligare exempel på projekt vars syfte var att öka valdeltagandet omnämns i avsnitt 5). Inom utvecklingsarbetet genomfördes även insatser för att upp- Skr. 2003/04:110 märksamma 80-årsjubileet av den allmänna rösträtten samt 25-årsjubileet av utländska medborgares rösträtt i kommunalvalen. Sammanfattningsvis kan nämnas att denna satsning bestod i att skapa och distribuera magasinet Röster, att anordna ett antal seminarier på olika demokrati- teman samt att skapa och distribuera en forskarantologi . Målgruppen för magasinet Röster var i huvudsak gymnasieungdomar och syftet med magasinet var att uppmuntra dem till att rösta val. Både magasinet och forskarantologin distribuerades dock även till en stor mängd organisationer, bibliotek, folkhögskolor, universitet, politiska partier, kommuner m.fl. Vidare skapades en särskild hemsida inom ramen för utvecklings- arbetet (). (Arbetet med hemsidan presenteras närmare i avsnitt 4.2.5.) Regeringens utvecklingsarbete har utvärderats av och redovisas i rapporten tar tid. Utvärderingen visar bl.a. att satsningen på stöd till olika demokratiutvecklingsprojekt varit mycket framgångsrik. Nästan samtliga projekt har uppfyllt såväl uppställda mål i det enskilda projektet som målen i Tid för demokrati. Utvärderarna menar emellertid att det är viktigt att se denna form av utvecklingsarbete i ett långsiktigt perspektiv. Enligt utvärderarna skulle ett fortsatt stöd sannolikt bli än mer effektivt genom att betona långsiktigheten och uthålligheten i demokratiarbetet. I utvärderingen anges att projektdeltagarna har blivit mer aktiva i den demokratiska processen efter att ha deltagit i projekten. Bland annat svarade drygt en tredjedel av de tillfrågade projektledarna att de uppskattar att projekten lett till att deltagarna i större utsträckning deltar i allmänna val. Projekt som varit riktade till personer med invandrar- bakgrund bedöms ha haft mycket positiv inverkan när det gäller att stimulera ett ökat valdeltagande. Projekt som har varit riktade mot ungdomar har också fått ett gott genomslag i detta avseende. Emellertid visar utvärderingen också att mer än en tredjedel av projektledarna inte ansåg sig kunna svara på frågan huruvida projekten lett till att deltagarna i större utsträckning deltar i allmänna val. Utvärderingen visar också att projektledarna även bedömer att projekten lett till att deltagarna bl.a. ökat sina kunskaper om demokrati och att de i större utsträckning diskuterar samhällsfrågor med sin omgivning. När det gäller uppmärksammandet av 80-årsjubileet av den allmänna rösträtten samt 25-årsjubileet av utländska medborgares rösträtt i kommunalvalen konstateras i utvärderingen bl.a. att magasinet Röster fått ett gott genomslag.