prop · GR03140 · 2004-04-28 00:00:00 — gymnasienämnd framhåller att dagens regel- verk ger möjlighet att bedriva PRIV-utbildning i enlighet med arbets- gruppens förslag, men att förslaget ger PRIV-eleverna en starkare ställ- ning. anser det vara ett steg i rätt riktning att förstärka skollagen vad gäller kommunernas skyldighet att erbjuda PRIV som första alternativ studieväg och att sådan studiegång skall garanteras på heltid för att ge en lika gedigen utbildning för alla. Specialpeda- gogiska institutet finner att arbetsgruppens förslag ligger i linje med institutets principiella uppfattning om en gymnasieskola för alla. kommun påpekar att beredskapen i de nationella programmen att ge stöd till PRIV-elever behöver stärkas och utbildningsplatser för PRIV måste skapas på fler studievägar för att bättre svara mot elevernas intressen och behov. kommun anser att även om PRIV är en bra lösning för en del elever, så saknar huvuddelen av eleverna på indivi- duella program motivation för att läsa på ett nationellt program. Den viktigaste uppgiften är att motivera till studier. under- stryker vikten av att eleverna når målen i och kommer väl förberedda till gymnasieskolan. Även är positiv till en ambitionshöjning för gymnasieskolan, men den får inte innebära att det inte tas krafttag i . Att obehöriga elever knyts närmare de nationella programmen får inte innebära att lärartid försvinner från mer studiemedvetna ungdomar. kommun anser att förslaget ligger i linje med det arbetssätt som kommunen successivt inför på individuella program. kommun är positiv till förslagen men tror att det kan stöta på motstånd i form av attityder och bristande beredskap. kommun anser att ett förändrat synsätt i hela skolorganisationen är nödvändigt för att kunna ta det fulla ansvaret för alla individers rätt till utbildning. anser att om de nu framlagda förslagen genomförs innan slutlig ställning har kunnat tas till och förslag, bör de utformas så att de i görligaste mån omfattar även särskolans elever. kommun betonar kommu- nens helhetsansvar för eleven, vilket kräver samarbete mellan olika nämnder och förvaltningar. poängterar vikten av ett nära samarbete mellan skola och socialtjänst. Det gäller inte minst familje- hemsplacerade ungdomar, där samhället har ett särskilt ansvar och där forskning visat att de som grupp betraktad löper stor risk att prestera dåligt i skolan och bli lågutbildade som vuxna. Några instanser är negativa till arbetsgruppens förslag. Teknikföreta- gens yrkesnämnd och kommun anser att ansvaret för grund- skoleutbildning skall ligga på . De problem som uppstår när en ansenlig grupp elever inte når behörighet för gymnasiestudier måste lösas i . Gymnasieskolan bör utformas för de elever som uppnått behörighet. kommun anser att de individuella behoven av kompensatoriska insatser för elever som trots ökade insatser i grund- skolan inte är behöriga till nationella eller specialutformade program bäst tillgodoses inom ramen för individuella program, inte genom arbets- gruppens förslag om PRIV. stad anser att förslagen om ett effektivare omhändertagande av obehöriga elever kommer att ge ökade kostnader för kommunerna och avstyrker förslagen om inte regeringen tillför kommunerna resurser. Arbetsgruppen föreslår att utbildningen på ett individuellt program skall utformas efter elevens intresseinriktning och utbildningsbehov. Remissinstanserna, däribland BO, , och är till övervägande del positiva. Att utbildningen på individuella program varken regleras till innehåll eller till omfattning innebär att elever på individuella program inte har samma rätt till under- visning som elever på nationella program. Enligt är detta oacceptabelt, då utbildningsbakgrunden har mycket stor betydelse för ungdomars möjligheter att hävda sig på arbetsmarknaden. LO delar per- spektivet att gymnasieskolan i mycket större utsträckning än måste anpassas till elevernas behov och intresseinriktning. betonar att elevernas inflytande har stor betydelse för att utbildningen utformas efter deras behov och intressen och för att öka motivationen att gå i skolan. RRV finner å ena sidan att arbetsgruppens förslag innebär en inskränk- ning i den frihet kommunerna fått av regering och riksdag att själva välja metoder att tillgodose nationellt uppställda krav på såväl den obligato- riska som den frivilliga skolan. Å andra sidan är det viktigt att svaga elever inte åsidosätts. De uppgifter arbetsgruppen redovisar pekar på att många kommuner valt att ge de individuella programmen små resurser. RRV förordar därför att arbetsgruppens förslag i huvudsak genomförs. är positiv till ökade möjligheter att integrera PRIV- elever på nationella program, t.ex. invandrarelever som saknar behörig- het i engelska men i övrigt har höga betyg. anser att elever som saknar betyg från i andra ämnen än de behörighets- givande bör kunna erbjudas möjlighet att läsa även dessa i gymnasie- skolan. Kommunerna liksom fram- håller vikten av att alla elever kan ta del av kursutbudet som de kan inhämta kunskaper som saknas från . Carlbeck-kommit- tén anger att ett erbjudande om ett individuellt program med inriktning mot ett nationellt program och dess karaktärsämnen, rätt utformat också kan öka möjligheterna för elever med utvecklingsstörning att läsa kurser inom gymnasieskolans program. Kommunerna understryker vikten av att utbildningsanordnaren fritt kan utforma utbild- ningen utifrån varje individ eller årskulls intresseområden samt skolans kompetens och verksamhetsområden. kommun anser att för elever med stora inlärningssvårigheter kan initialt en fokusering kring matematik, engelska och svenska vara befogad för att eleven skall kunna tillgodogöra sig karaktärsämneskurser. vill att lagför- slaget ändras till utformas efter elevens intresseinriktning, förutsätt- ningar och behov. För att kunna garantera kvaliteten i gymnasieskolan måste regionala och lokala förutsättningar i form av , inves- teringar i lokaler och utrustning, möjlighet till arbete etc. ges visst utrymme vid styrelsens dimensionering av alla gymnasieutbildning. Frågan om det bör ställas krav på särskilda förkunskaper eller behörighet har tagits upp av många instanser. Många har lämnat förslag på hur urval och fördelning av platser skall kunna gå till, samt vilka urvalsgrunder som kan vara lämpliga. LO avvisar i enlighet med rapporten alla former av behörighetskrav som fungerar utestängande eller särskiljande. Kal- marsunds anser att behörighetsreglernas inverkan på planering av undervisning och svaga elevers möjligheter att klara en gymnasieutbildning måste diskuteras vidare. m.fl. anger att det kan bli svårt för kommunerna att tillgodose elevens förstahandsintresse på de program där behöriga elever inte får plats samt att det är svårt att motivera att obehöriga elever får företräde framför PRIV måste utformas så att rättsäkerheten för behöriga elever säkerställs. Ett annat problem är att även om platser finns i annan kom- mun, klarar inte elever som redan har behov av särskilt stöd längre resor. anser att det bör finnas behörighetskrav till PRIV inom vissa nationella program. Det bör t.ex. inte vara möjligt att börja ett PRIV på NV-programmet utan att vara behörig i matematik. , och LO påpekar att dagens behörighetskrav har inneburit en olycklig fixering vid de behörighetsgivande ämnena svenska/svenska som andraspråk, matematik och engelska, som gått ut över övriga ämnen. För att undvika denna treämnesfixering bör, enligt , behö- righetskraven kompletteras med en individuell bedömning samt krav på godkända betyg i en viss andel ämnen. föreslår att intagningsregler som tar hänsyn till alla betyg från införs på ett begränsat antal platser. , och Lunds kommuner anser att det är motsägelsefullt att ta in obehöriga elever efter önskemål, medan behöriga elever tas in på meritvärden och att intaget till gymnasieskolan därför bör vara fritt. kommun anser att kommunerna bör få möjlighet att göra prioriteringar utifrån elevernas möjligheter att klara den planerade utbildningen. menar att då platserna på PRIV inte räcker till alla sökande måste ett urval göras. Resultatet från , avlämnande skolas bedömning av elevens motivation och förmåga för sökt utbildning samt elevens intresse och behov är parametrar värda att beakta vid ett urval. Flertalet instanser påpekar att övergången mellan grund- och gymnasie- skola samt studievägledning är väsentliga faktorer för att ge obehöriga elever rätt ingångar i gymnasieskolan. LO och anser att överlämnandet från grund- till gymnasieskola ställer stora krav på dokumentation som på ett rättssäkert och pedagogiskt sätt kan utgöra underlag för elevens individuella studieplan. anger att en skärpning av kraven på överlämnanderutiner vore på sin plats inte minst med tanke på de elever som fortsätter studera i en annan kommun. betonar de skriftliga omdömenas viktiga funktion. Kommunerna anser att planeringen av övergången till gymnasieskolan måste starta tidigt och noga ske tillsammans med överlämnande grundskola, elev, föräldrar, personal från individuella och nationella program. kommun förordar en organisation med resursteam som hjälper eleven att gå över till det program som eleven garanterats plats på när behörighet uppnåtts, oavsett terminsindelning. Övergången skall ske , såväl pedagogiskt som ekono- miskt. och kommuner påpekar att en mycket stor andel elever kanske halva den aktuella gruppen har svårt att definiera en intresseinriktning. anser att för att gymnasieskolan skall klara sitt uppdrag är det viktigt att bestämmelserna om individuella studieplaner förverk- Av planen skall framgå utbildningens syfte och mål samt uppgifter om vilka kurser och vilken praktik eleven skall följa. Planen måste följas upp, utvärderas och revideras vid behov. Även Svenska kommunförbun- det anser att den individuella studieplanen spelar en fundamental roll för att klargöra utbildningens syfte och innehåll. Den individuella studie- planen bör spela en viktigare roll för alla elevers studieuppläggning och genomförande, varvid detaljregler kring läsårets längd, förläggning m.m. torde kunna tonas ned. Skyldighet att erbjuda PRIV i första hand Arbetsgruppen föreslår att det i skollagen införs en skyldighet för kom- munerna att när de erbjuder individuella program i första hand erbjuda dem i form av PRIV. , kommunerna , samt Landstingen i och m.fl. är positiva till förslaget. LO instämmer och hänvisar till att denna skyl- dighet kan ses som ett uttryck för att kvalitetssäkra denna utbildnings- form och undvika godtyckligt utformade utbildningar som inte stärker elevernas möjligheter till vidareutveckling i studier eller på arbetsmark- naden. RRV förutsätter att eleverna fortfarande har ett val om de inte vill genomgå ett individuellt program i form av PRIV skall det finnas alternativa studievägar. är negativt till för- slaget och anser att det erfarenhetsmässigt ofta visar sig att andra former än PRIV är mer lämpliga för somliga elever. Inte heller kom- mun delar arbetsgruppens uppfattning utan hävdar att PRIV skall ses som en bland många olika utbildningsformer där erfarenheter från lokalt utvecklingsarbete kring stödformer såväl inom gymnasieskolans regul- jära utbildningsvägar som inom det individuella programmet tillåts att utvecklas. Därför är det viktigt att kommunen fortsättningsvis behåller den lokala friheten för att genomföra kvalitetsförbättrande stöd- och undervisningsinsatser för elever inom det individuella programmet. kommun avstyrker förslaget med hänvisning till att det legitimerar ett system med otydliga behörighetsregler. anser att förslaget bör diskuteras vidare, eftersom det kan ge fel signaler till de elever och föräldrar som har andra behov än sådana som kan eller bör tillgodoses genom PRIV. kommun och Uvengymnasiet befarar att det finns risk att eleverna inte presterar bästa möjliga resultat på hög- stadiet, om alla elever får rätt att utan behörighet börja ett gymnasie- program. Det kan medföra att ännu fler än kommer till gymnasiet med bristfällig grundskolekompetens. kommun anser att en konti- nuerlig intagning till individuella program, där elevens intresseinriktning skall erbjudas under pågående verksamhet medför stora organisatoriska problem för kommunerna. Utbildning för en grupp elever Arbetsgruppen föreslår att skyldigheten att utforma PRIV för en grupp elever tas bort. Samtliga instanser som kommenterat förslaget är positiva, däribland , , och Lunds kommuner samt Lands- tinget i . kommun anser att denna del av förslaget kan tillämpas . Enligt innebär för- slaget att det blir enklare att erbjuda PRIV för fler obehöriga elever än , då man i högre utsträckning kan integrera dem i en undervisnings- grupp med behöriga elever. Enligt bör avskaffandet av skyldigheten att utforma PRIV för en grupp elever på samma sätt som för övriga elever bidra till ökade möjligheter för flexibla lösningar för den enskilde eleven med utvecklingsstörning. anser att det bör framgå av författningstexten att ett individuellt program fort- farande kan utformas för en grupp elever. Omfattningen av utbildningen på PRIV Arbetsgruppen föreslår att ett bemyndigande införs i skollagen för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om garanterad undervisningstid för utbildning på PRIV. Flertalet instanser som kommenterat förslaget är positiva, däribland , , , , , Verket för högskoleservice, och , , i , Lärarförbun- det, LO samt ett antal kommuner. utgår från att gymnasieskolan är en skolform som bygger på heltidsstudier. Det innebär att alla studerande på individuella program måste garanteras en utbildning, vars omfattning är likvärdig den utbildning som erbjuds övriga studerande. BO anser att denna rätt, även om den inte utnyttjas, bör inkludera alla elever på det individuella programmet. vill understryka vikten av att elever på PRIV eller andra individuella utbildningslösningar erbjuds en garanterad undervisningstid. Detta ger förutsättningar för en likvärdig utbildning där omfattningen inte är beroende av vilken kommun eleven bor i. Även anser att garanterad undervisningstid bör genomföras i hela verksamheten för kvalitetshöjning och kvalitetssäkring. RRV påpekar att det måste vara frivilligt från elevens sida att utnyttja den garanterade undervisnings- tiden. kommun anser att regelverket för den garanterade under- visningstiden inte bör vara så styrande att det begränsar möjligheterna för den enskilde eleven. anger att förslaget på lagtext undervisning på heltid bör bytas ut mot utbildning motsvarande heltidsstudier på ett nationellt program. Praktik som inte ryms inom en kursplan kan ändå vara ett välmotiverat inslag i utbildningen, något som kommun och instämmer i. Om all praktik skall vara APU dvs. kursplanestyrd krävs att finansiering och ansvar för rekrytering och utbildning av handledare på arbets- platserna regleras tydligt. stad anser att även bedömningar kring garanterad undervisningstid måste grundas på elevernas reella möjlig- heter att tillägna sig undervisningen. Det gäller även studierådgivningen avseende val av program och sektor. förutsätter att elever på PRIV erbjuds tid för studier i de behörighetsgivande ämnena utöver den garanterade undervisningstiden. , som redan infört garanterad undervisningstid på sökbara individuella program, befarar att förslaget kommer att leda till ökade kostnader för de kommuner som inte ännu har infört garanterad undervisningstid. kommun motsätter sig förslaget om garanterad undervisningstid med hänvisning till att mål- styrning och garanterad undervisningstid är oförenliga begrepp. kommun och Uvengymnasiet anser att staten i stället för att införa en garanterad undervisningstid för alla elever bör kräva att en lägsta godtag- bar kvalitet eller att en minsta andel av den ersättning kommunen får till varje gymnasieelevs skolgång skall avsättas för elever på det individuella programmet. Detta för att ingen kommun ekonomiskt skall kunna tjäna på att låta eleverna följa ett individuellt program. Ett antal remissinstanser yttrar sig särskilt om behovet av ökade resurser. , Skolledare, , LR samt ett antal kommuner anser att ambitionshöjningen för de elever som inte är behöriga att söka ett nationellt program måste åtföljas av nya statliga medel. För att genomföra de föreslagna förändringarna måste ekonomiska resurser tillskjutas från staten. LR understryker att arbets- gruppens förslag går ut på att alla elever måste ha individuellt utformade studieplaner. En sådan utformning av undervisningen kräver mer resurser än vad gymnasieskolan har . kommun menar att förslaget kan få som konsekvens att de kommunala gymnasierna får en betydligt ökad belastning jämfört med tidigare och jämfört med fristående gymna- sieskolor. Flertalet instanser anser att förändringarna bör införas från /2005, däribland , , Riks- revisionsverket och . Många menar att dels kan erfarenheterna av förändringarna tas till vara i samband med den större förändringen av gymnasieskolan, dels rör förslagen en utsatt elevgrupp för vilken förbätt- ringar behöver göras . har uppfattningen att arbetet med att successivt förändra verksamheten måste påbörjas , så att förändringarna kan genomföras fullt ut . kommun anser att det kommunala uppföljningsansvaret bör förtydligas och genomföras redan från /2005. , BO och ett mindre antal kommuner anser att för- ändringarna bör vänta eller . anser att förslag och arbetsgruppens förslag borde vävas samman till en helhet, där det blir tydligt huruvida PRIV kan införlivas i den nya gymnasiestrukturen. BO anser det viktigt att huvudmännen ges tid att med full kraft koncentrera sig på de kommande förändringarna med anledning av förslag. anser att tiden kan användas för ett fortsatt utvecklings- arbete och att det krävs en intensifierad satsning på kompetensutveckling för all personal i sådana elevorienterade synsätt, förhållnings- och arbets- sätt som finns inom individuella program. den försöksverksamhet med PRIV som pågår bör få ytterligare tid på sig för att få fram bra underlag för beslut. och kommuner samt Uvengymnasiet anser att även med väl fungerande PRIV-verksamhet kommer det att finnas elever som saknar förutsättningar att följa undervisningen enligt någon av de före- slagna PRIV- modellerna. Elever med mycket särskilda utbildningsbehov kan behöva andra lösningar p.g.a. sociala, medicinska eller andra skäl. Dessa elever behöver mycket individuellt stöd för att öka självförtroendet och den sociala kompetensen. Undervisningen för den här gruppen måste ses i ett bredare perspektiv än att bara ge ämneskunskaper. verket vill särskilt betona vikten av att också dessa elever tas om hand på ett sätt som innebär att de ges möjligheter att utvecklas. noterar att ett växande antal elever saknar motivation för att studera på ett nationellt program, och att gymnasieskolan måste organisera en verksamhet där man möter dessa elever på ett professionellt sätt. lands kommun instämmer i detta och anger att det även fortsättningsvis måste finnas en organisation som ägnar sig åt uppsökande verksamhet och erbjuder utbildning tillsammans med motivationsskapande åtgärder för de ungdomar som saknar förutsättningar eller motivation att följa undervisningen på ett nationellt program. en modell med preparandkurser inom individuella program, anser att det är viktigt att denna möjlighet finns kvar som ett alternativ för de elever som inte vill läsa på PRIV utan vill och/eller behöver studera kurser på grundskolenivå för att få en bättre förutsättning att klara ett nationellt efterlyser konkreta förslag till åtgärder på för att komma tillrätta med de problem som arbetsgruppen Samverkan skola - arbetsliv Flera instanser anser att kvaliteten och samverkan mellan skolor och praktikplatser bör förstärkas. LO anser att inga andra former av praktik än arbetsplatsförlagd utbildning skall accepteras, då denna del av utbildningen skall ingå i slutbetyg eller betygsdokumentation även för betonar det positiva i att försöksverksamheten med lärande i arbetslivet () gäller även för elever på PRIV i enlighet med arbetsgruppens förslag. lärlingsutbildning kan vara en väg för den mer praktiskt lagda ungdoms- gruppen att lyckas i sina studier och som därför måste vidareutvecklas. kommun anser att entreprenörskap och företagande, som inte lyfts fram i förslagen, kan vara realistiska alternativ och en framtid för den aktuella ungdomsgruppen. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Andnor, Nuder, , , , , Jämtin Regeringen beslutar proposition 2003/04:140 Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan. inför, ändrar, upp- Lag om ändring i 5 kap 9 och 14 §§ skollagen (1985:1100)