prop · GS0338 · 2004-10-26 00:00:00 — Eftersom lagtexten skulle bli otydligare finns det enligt regeringens bedömning inte skäl att följa Lagrådets förslag. 6 Effekter för de offentliga finanserna Enligt gällande beräkningskonventioner skall budgeteffekterna uttryckas i ikraftträdandeårets priser och volymer som också används för åren efter ikraftträdandeåret. Antagandet bakom denna konvention är att den under- liggande skattebasen utvecklas i samma takt som nominell BNP. Om de skatteåtgärder man jämför finansiellt verkar på skattebaser som växer i takt med nominell BNP blir jämförelsen rättvisande och det är också detta som motiverar konventionen. I fallet med en räntebeläggning av periodiseringsfonderna kan skatte- basen förväntas växa betydligt snabbare än nomi- nell BNP. Detta beror både på att avsättningarna växer och på att ränte- läget förväntas stiga under . I tabellen nedan anges prognosvärden för ingående fondavsättningar och statslåneränta enligt regeringens aktuella prognos, samt beräknade värden för schablon- intäkten för åren 20052007. Prognostiserade avsättningar, statslåneränta, schablonintäkt och skattepliktig intäkt för åren 20052007 Ingående avsättningar (mdkr) Statslåneränta (%) Schablonintäkt (%) Skattepliktig intäkt (mdkr) Den skattepliktiga intäkten som en följd av räntebeläggningen, dvs. 2004/05:38 avsättningarna multiplicerat med schablonintäkten, ökar Detta kan jämföras med en tillväxt i nomi- nell BNP på (vid antaganden om real tillväxt på och inflation på ). Den kraftiga avvikelsen i tillväxttakter bör beaktas vid budgetberäkningen. Med hänsyn till rådan- de konventioner och av försiktighetsskäl bör dock inte hela den framtida tillväxten beaktas utan en reduktion bör ske. Korrigeringen innebär att den tillväxt som svarar mot tillväxten i nominell BNP inte räknas med. Därmed erhålls följande periodiserade effekter för 20052007. Periodiserade och kassamässiga effekter De avvikelser mellan periodiserade och kassamässiga effekter som redovisas i tabellen förklaras av uppbördsförskjutningar. På grund av tillväxtmönstret i skattebasen som kan bero på konjunkturvariationer, förändringar i utnyttjandegrad, m.m. är det svårt att beräkna den varaktiga budgetförstärkningen. I grunden handlar det om att fastställa en normal avsättningsnivå till periodiseringsfonder och en normal räntenivå. Vid en försiktig bedömning kan de sammanlagda avsättningarna beräknas till 250 mdkr som räntan sätts till . Vid beräkning av de kortsiktiga effekterna beaktas det faktum att schablonintäkten ingår i underlaget för avsättning till periodiserings- fond, vilket innebär att av schablonintäkten tas upp till beskattning och att resterande sätts av till periodiseringsfond. Den varaktiga effekten måste även beakta att medel avsatta till periodise- ringsfond återförs till beskattning . Sammantaget ger dessa överväganden en varaktig budgetförstärkning på . Förändringen av reglerna för periodiseringsfonder finansierar även de ändringar som föreslås för den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta i propositionen Beskattning av utomlands bosatta (prop. 2004/05:19), totalt . Förslaget bedöms endast ge upphov till försumbara merkostnader för eller andra myndigheter vilka får hanteras inom befintliga ramar. 7 Konsekvenser för mindre företag För att undvika att reglerna för små företag ytterligare kompliceras så har enskilda näringsidkare och fysiska personer som är handelsbolagsdel- ägare undantagits från räntebeläggning. För juridiska personer gör rege- ringen bedömningen att åtgärden är av enkel karaktär eftersom den endast innebär att en given räntesats multipliceras med ett underlag som motsvarar befintliga periodiseringsfonder. konsekvenserna visar tillgängliga data att stora företag utnyttjar periodi- seringsfonderna i betydligt större utsträckning än små företag. 2004/05:38 perioden 19952001 utnyttjade av aktiebolagen periodise- Av dessa avsatte av de stora bolagen medel till periodiseringsfonderna, medan motsvarande siffra för de små bolagen uppgick till . 30 kap. 6 a § I paragrafen, som är ny, anges att juridiska personer som har gjort avdrag för avsättningar till periodiseringsfonder skall ta upp en schablonintäkt till beskattning. Schablonintäkten beräknas genom att av statslåneräntan vid utgången av november månad andra året före taxe- ringsåret multipliceras med ett belopp som motsvarar vid beskattningen gjorda avsättningar till sådana periodiseringsfonder som företaget har vid beskattningsårets ingång. I andra stycket finns en särskild regel för det fall att den juridiska personen gör avdrag för avsättning för en andel i ett handelsbolag. I sådana fall skall avdraget för andelen i bolaget anses ha gjorts vid utgången av beskattningsåret för den juridiska personen. Schablonintäkten behandlas på samma sätt som andra intäkter i ett företag. Den kan således t.ex. ingå i underlaget för avsättning till en ny periodiseringsfond. I tredje stycket har en justeringsregel tagits in för det fall beskattnings- året är längre eller kortare än . Någon justering skall dock inte ske om en periodiseringsfond helt eller delvis förts över till någon annan under beskattningsåret t.ex. genom en verksamhetsöverlåtelse. I sådana fall skall schablonintäkten för hela beskattningsåret tas upp av den som har fonden vid ingången av beskattningsåret. Förslaget har också diskuterats i avsnitt 5. Remitterat förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att det i inkomstskattelagen (1999:1229) skall införas en ny paragraf, 30 kap. 6 a §, samt närmast före denna en ny rubrik av följande lydelse. En juridisk person som har gjort avdrag för avsättning till en perio- diseringsfond skall ta upp en schablonintäkt. Intäkten skall beräknas till statslåneräntan vid utgången av november månad året före beskattningsåret minskad multiplicerat med ett underlag som motsvarar summan av gjorda avsättningar till periodiseringsfond vid beskatt- ningsårets ingång. Om beskattningsåret är längre eller kortare än skall schablonintäkten justeras i mot- svarande mån. Denna lag träder i kraft och tillämpas på beskatt- ningsår som påbörjas efter utgången av . , Kammarrätten i , Länsrätten i , handelskammare, Verket för näringslivsutveckling, i , vid , Byggindustrier, Finans- bolagens förening, FAR, , , , , , , , Svenska Bankföre- ningen, , , Bokförings- och revisionsbyråers Förbund, Fastighetsägarna , redovisningskonsulters Förbund , , , och . , Byggindustrier, Fastighetsägarna , , , och har anslutit sig ett yttrande från Näringslivets skattedelegation. ansluter sig också till detta yttrande förutom hänvisningen till . , och Akademikers har avstått från att yttra sig. Något yttrande har inte inkommit från Skogsägarna, bokförings- och revisionsbyråers förbund samt . Härigenom föreskrivs att det i inkomstskattelagen (1999:1229) skall införas en ny paragraf, 30 kap. 6 a §, samt närmast före 30 kap. 6 a § en ny rubrik av följande lydelse. En juridisk person som har gjort avdrag för avsättning till en perio- diseringsfond skall ta upp en schablonintäkt. Intäkten skall be- räknas till av statslåne- räntan vid utgången av november månad andra året före taxerings- året multiplicerad med summan av gjorda avdrag för avsättningar till sådana periodiseringsfonder som den juridiska personen har vid beskattningsårets ingång. Avsätt- ning för en andel i ett handels- bolag som enligt 3 § andra stycket dragits av vid beskattningen, skall vid tillämpning av denna paragraf anses ha gjorts av den juridiska personen vid beskattningsårets ut- gång. Om beskattningsåret är längre eller kortare än , skall schablonintäkten justeras i motsvarande mån. Denna lag träder i kraft och tillämpas på beskatt- ningsår som påbörjas efter utgången av . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: f.d. justitierådet , justitierådet och regeringsrådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av departementsrådet . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: Enligt Lagrådets mening vinner den föreslagna nya paragrafen i tydlig- het, om den ges en något annorlunda utformning. Lagrådet föreslår att paragrafen får följande lydelse: En juridisk person skall ta upp en schablonintäkt för sådana periodise- ringsfonder som den juridiska personen har vid beskattningsårets ingång. Intäkten skall beräknas till av statslåneräntan vid utgången av november andra året före taxeringsåret, multiplicerat med summan av gjorda avdrag för avsättningar till de angivna periodiseringsfonderna. Avsättning för en andel i ett handelsbolag som enligt 3 § andra stycket har dragits av vid beskattningen skall vid tillämpning av denna paragraf anses ha gjorts av den juridiska personen vid beskattningsårets utgång. Om beskattningsåret är längre eller kortare än , skall schablonintäkten justeras i motsvarande mån. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , Andnor, Nuder, M. , , . Regeringen beslutar proposition 2004/05:38 Räntebeläggning av periodiseringsfonderna