prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — Av antalet beviljade projekt hade kvinnliga huvudsökande. Andelen kvinnliga ledamöter i beredningsgrupperna var . Formas har i regleringsbrevet i uppdrag att särskilt ta initiativ till samordning av forskning med berörda forskningsfinansiärer för forskning inom områdena livsmedel, skog, klimat och miljötoxikologi. Inom ramen för detta samarbete har Formas utarbetat ett förslag till forskningsprogram för klimatforskning som överlämnades till regeringen . presenterade rådet ett nationellt program för forskning om miljötoxikologi. I regleringsbrevet fick Formas dessutom ansvaret att ta initiativ till samordning när det gäller samhällsvetenskaplig miljöforskning. har Formas stött stiftelsen vars uppgift är att göra resultaten från forskningen om bebyggelse och samhällsplanering tillgänglig via databaser och fulltextarkiv. Formas gjorde i samråd med en bedömning av den verksamhet som bedrivits inom stiftelsen som lämnades till regeringen. Regeringen ansåg på grundval av denna bedömning att ansvaret för ett eventuellt fortsatt statligt stöd borde flyttas till . Av detta skäl överfördes från Formas till för stöd till stiftelsen . I Statskontorets utredning om Byggdok föreslås att vidare statligt bidrag inte bör utgå. Regeringen avser därför att ge ett slutligt bidrag om till Byggdok. När det gäller internationellt samarbete svarar Formas för det svenska samarbetet inom () och betalar medlemsavgiften på ca . Formas har ett flerårigt forskningssamarbete med de la Re- cherche Agronomique (INRA) inom jordbruksområdet. Formas deltar också i det nordiska forskningssamarbetet SamNordisk Skogsforskning (SNS) och Nordiskt Kontaktorgan för Jordbruksforskning (NKJ). När det gäller forskningen inom EU:s ramprogram för forskning har Formas deltagit i två kommittéer inom det 6:e ramprogrammet. Rådet har också lämnat stöd till utarbetandet av Expressions of Interest till ramprogrammet. Resultaten från forskningen sprids genom olika kanaler såsom tidskrifterna 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och for Sustainability, böcker och skrifter, Formas webbplats, press samt seminarier och konferenser. Formas satsningar på forsknings- och kunskapskommunikation uppgick till . FoU till stöd för innovationssystem Verket för innovationssystem ()har till uppgift att främja hållbar tillväxt genom utveckling av effektiva innovationssystem och finansiering av behovsmotiverad forskning. Myndigheten har identifierat industriella tillväxtområden inom områdena informations- och kommunikationsteknik, tjänster, bioteknik, tillverkning, material och transporter där forskning och förnyelse är av stor betydelse. Inom dessa områden genomförs satsningar med olika inriktning. Största stödformen är program för forskning, utveckling och demonstration och har 20 programutlysningar genomförts. Nya satsningar har genomförts inom mobilt tillgängliga tjänster, utveckling av hållbar hälsa i arbetslivet samt på sjösäkerhetsområdet (inleddes ) samt inom kombinationen bio-, nano-, informationsteknik.Till dessa utlysningar fanns 1 219 sökande vilket är en ökning . Av dessa ansökningar beviljades , en minskning från . I genomsnitt har av medlen gått till universitet och högskola, till industriforskningsinstitut, till företag och till övriga mottagare. Genom programrådet för fordonsteknisk forskning genomfördes särskilda insatser på det fordonstekniska området på sammanlagt och inom programmet för miljövänliga fordon (Gröna bilen) har beslutats om 49 projekt med en total budget på ca . För ytterligare beskrivning av Gröna bilen se Utgiftsområde 21. verkar för att stärka industriforskningsinstitutens roll i innovationssystemet genom stöd till FoU-samverkan i nätverk, t.ex. i projekten industriell samverkan med 500 deltagande företag och genom särskild satsning på institutens samverkan med högskola och företagsgrupper inom prioriterade teknikområden. Totalt har anslag motsvarande ca gått ut till instituten. fördelades huvuddelen av de medel som avsatts för kompetenssatsningar och gavs en sådan inriktning att de understödjer institutens omstruktureringsarbete. För att säkra kvalitet i bedömningen av ansökningarna har tillsatt programråd med externa experter som representerar näringsliv, akademi och övriga samhället. Samtliga projekt granskas i konkurrens av programråden utifrån vetenskaplig kvalitet och tillväxtrelevans. En jämn könsfördelning i programrådens sammansättning eftersträvas. har genomfört utvärderingar av flera program. Utvärderingen av trä-, bygg- och möbelprogrammet och för kretskonstruktion pekar på positiva effekter i form av ökad förnyelse respektive forskning av hög kvalitet. Verksamheten med små och medelstora företag (SMF) vid industriforskningsinstituten har förbättrat institutens kontakter med små och medelstora företag men programmet har avslutats. har 143 doktorer utexaminerats som ett resultat av satsningar som myndigheten övertagit ansvaret för, ofta i samverkan med andra finansiärer, främst näringslivet. I de forskningsprojekt i samverkan med industrin som finansierar ingår ofta nydisputerade forskare som därigenom bereds att vidareutveckla sig inom sitt forskningsområde. deltar i ett flertal satsningar för att kommersialisera forskningsresultat.Genom den tillfälliga anslagsförstärkning på som tilldelades i budgetpropositionen 2003 har myndigheten startat ett nationellt inkubatorprogram. har åtta nya företag etablerats. har och Nu- tek/också satsat vardera på tidig såddfinansiering för ny teknik/kunskap som bedömts ha goda förutsättningar på marknaden. Av totala antalet ansökningar hade kvinnlig projektledare medan andelen bland de projekt som beviljades anslag endast var . Myndigheten arbetar för att öka andelen kvinnliga projektledare. För att underlätta integrering av genusperspektivet i forskning och utveckling genomför myndigheten kurser i genusvetenskap för personalen. understödjer svenskt deltagande i EU:s ramprogram för FoU genom planeringsbidrag och bidrag till koordinatörer. Dessutom ansvarar verket för det svenska EUREKA- kontoret och är nationell koordinator för COST. har anvisats som stöd för svenskt deltagande i EU- REKA-projekt. Myndigheten deltar också i flera bilaterala samarbeten, bl.a. med , , Is- rael och . Kunskapsöverföring är ett integrerat element i FoU-projekt genom att samtliga aktörer från utförare, kravställare och användare deltar i flertalet projekt. Utöver detta har VIN- NOVA bidragit med stöd till populärvetenskapliga tidskrifter samt bidragit till webplatsen . har myndighetens populärvetenskapliga magasin ersatts av ett utökat informationsblad. Inom strategi och analys har arbetet i stor utsträckning använts för att understödja framtagandet av verksamhetsplanen. Myndigheten har också försett med omfattande analysunderlag. Även i övrigt har verksamheten varit understödjande för framtagande av underlag för olika satsningar, t.ex. VINNVÄXT och för deltagande i internationella projekt, t.ex. GoodNip. 11.7.4 Utförande av forskning () har till uppgift att bedriva och främja forskning och utveckling, bedriva observatorieverksamhet samt delta i utbildning inom rymdfysik, atmosfärsfysik och rymdteknik. Institutet deltar i rymd- och miljöcampus tillsammans med och . Forskningen vid myndigheten är till stor del inriktad mot utveckling av instrument för ESA:s satellitprogram samt analys av mätdata från dessa expeditioner. Arbetet kräver deltagande från flera discipliner och sker oftast i internationella program. Institutet har lagt en stor del av sina resurser på att möta slutleveranserna i ESA- projekten där IRF ansvarat för flera instrument. Dessa internationella projekt kräver deltagande från flera vetenskapsgrenar. Arbetet med Mars-Express har skapat samarbeten mellan rymdfysiker och t.ex. atmosfärforskare, biologer och geologer. De många internationella samarbetena runt instrument för rymdexpeditioner 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har fått till följd att IRF har en internationellt sammansatt forskarkår. var mer än hälften av institutets forskare från utlandet och myndigheten samarbetar med forskargrupper från uppemot tio länder. Två av sju professorer vid institutet är kvinnor. Genom deltagande i internationella satellitprojekt har IRF nära kontakter med svensk rymdindustri och har även givit stöd för etablering av rymdrelaterade småindustrier i . Även om antalet expertgranskade publikationer minskat något har andelen expertgranskade publikationer ökat . Institutet informerar om sin verksamhet genom studiebesök vid rymdcampus från företag och skolor, deltagande i offentliga möten och genom att aktivt rikta information till skolor och allmänhet via informationsskrifter och internet. Öppet hus har hållits vid såväl IRF i som i för att informera om institutets forskningsprojekt. bildades som en stiftelse med statligt basanslag och extern finansiering från bl.a. forskningsråd. Institutet skall bedriva framtidsstudier, långsiktiga analyser och stimulera till debatt om samhällsutvecklingen. har investerat i nyrekryteringar av forskare och forskningsledare samt uppbyggnad av nya databaser. Institutet har ambitionen att vara ett nationellt nav för frågor som rör framtidsstudiers teori, metod och innehåll. har man därför fokuserat på teori- och metodfrågor, bl.a. genom att utveckla de nationella och internationella kontaktnäten. har bl.a. samarbetat med kring Teknisk Framsyn samt med LO på temat Be- folkning och välfärd. Kontakter finns vidare med direktorat för sysselsättning om ett europeiskt projekt kring demografi och socialpolitik. Institutets fjärde forskningsprogram i ordningen, Människan (20002004) har löpt halva programtiden och prioriteringen av demografifrågorna i programmet bedöms vara en framgångsrik satsning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Institutets forskning möter stort intresse i forskarsamhället, bland myndigheter, media och den bredare allmänheten. Detta har gjort att hela forskargruppen, i större utsträckning än förut, har engagerats i den utåtriktade verksamheten. i , , är ett tekniskt forskningsinstitut specialiserat på forskning och utveckling inom mikroelektronik och angränsande verksamheter. Institutet har två huvuduppgifter, att utföra egen forskning inom området mikroelektronik samt att främja överföringen av grundforskningsresultat inom mikroelektroniken till industriella tillämpningar. har ett anslag från staten för finansiering av institutets grundforskning medan övrig verksamhet skall vara självfinansierad. Huvuddelen av finansieringen bör komma från industrin för uppdragsforskning. har skapat flera industrikontakter och andelen extern finansiering har ökat. Till följd av den svaga industrikonjunkturen inom telekommunikation och mikroelektronik har institutet haft större svårigheter än väntat att finna extern finansiering. Målsättningen att huvuddelen av finansieringen skall erhållas från industrin har därför ännu inte uppnåtts. En utvärdering av verksamheten inleds . Möjligheten att i högre grad samverka med de av staten delvis ägda IRECO-instituten (In- stitute for research and competence ) kommer då att övervägas. Statligt bidrag ges till de tre forskningsinstituten i , och . Medelhavsinstituten är vetenskapliga institutioner med forskning och undervisning som huvuduppgifter. De främjar forskning främst inom de klassiska vetenskaperna, men även inom andra ämnesområden. Instituten fungerar även som en förmedlande vetenskaplig och kulturell länk mellan och respektive land. Forskningsinstituten fungerar även som gästhem för svenska forskare, där även konferenser och seminarier genomförs. i fortsatte det forsknings- och utgrävningsprojekt som redan bedri- vits i ett kvarter i . Bland andra projekt kan nämnas det tvärvetenskapliga konserverings- och forskningsprojektet i Pa- lazzo Lancelotti di Coronari som initierades . Inom projektet kommer forskare att arbeta inom arkitekturhistoria, konsthistoria och antikämnet. i fortsatte med omkonservering av materialet från de svenska utgrävningarna i . Material från den utförda undersökningen av den s.k. lågstaden runt Aseakullen är under bearbetning. Resultaten därifrån kommer att publiceras i institutets serie Opuscula Atheniensia. Ett flertal forskare har arbetat med publicering av olika projekt . Bland övriga projekt kan nämnas utgrävningarna i Berbati och undersökningarna vid Pyrgouthi vilka har resulterat i två avhandlingar framlagda . i har genomfört en rad kurser, konferenser och seminarier. har haft samarbete på flera plan med det svenska generalkonsulatet och dess centrum för kontakter mellan och . utdelades två större och fyra mindre stipendier. Nationella forskningsbibliotek och arkiv (KB) och Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) har ansvaret för att samla in, bevara och tillhandahålla nationellt publicerade dokument respektive ljud och rörliga bilder. av material regleras av lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument som fastställer skyldigheten att lämna pliktexemplar för forskning och studier. Förutom att vara nationalbibliotek skall KB främja forskning, utbildning och kultur. Detta görs bl.a. med hjälp av det nationella biblioteksdatasystemet LIBRIS. KB skall även samordna och utveckla informationsförsörjningen till högre utbildning, forskning och utveckling genom att främja utvecklingen och användningen av svenska forskningsbiblioteks resurser. Denna uppgift utförs av BIBSAM-avdelningen. BIB- har bl.a. fortsatt sitt arbete att tillsammans med Myndigheten för Nätuniversitet utarbeta biblioteksstöd för IT- stödd distansutbildning. Antalet tryckleveranser i enlighet med pliktexemplarslagen har minskat något , bl.a. beroende på mindre upplagor och webbpubliceringar. Teknikutvecklingen fortsätter att ge nya pliktleverantörer och KB har påbörjat en kartläggning av olika leverantörer liksom att utarbeta metoder för insamlande. KB har inom ramen för sitt anslag inrättat ett bevarandesekretariat med uppgift att ge information och rådgivning i bevarandefrågor samt främja ett ökat nationellt samarbete inom bevarandeområdet. Statens ljud- och bildarkiv återfinns inom utgiftsområde 17. Myndigheten skall tillvarata den del av medieutbudet i som offentliggörs i form av ljud och rörliga bilder för att förbättra forskningens informationsförsörjning om svensk kultur och svenskt samhälle. Efterfrågan på SLBA:s material är fortsatt hög. Såväl antalet anmälda forskningsprojekt som besökare har fortsatt att öka. Omvandlingen inom TV-området är stor med nya kanaler som etableras medan andra läggs ner eller ändrar inriktning alternativt ägandeformer. Myndigheten har påbörjat arbetet med att utforma ett nytt katalogformat för arkivets samtliga medier. Målet är att katalogerna även skall göras tillgängliga via det nationella biblioteksdatasystemet LIBRIS. ingick ett avtal med FN om bevarande av FN:s dokumentärfilmsmaterial med generalsekreterare . SLBA medverkar i avtalets utförande genom att kopiera materialet som skall tillhandahållas för forskning och utbildning. SLBA har avslutat arbetet med att föra över journal- och kortfilmer ur till digitala filer. Erfarenheterna från detta projekt kommer att användas i utvecklandet av rutiner för de långsiktiga bevarandeinsatserna. Både KB och SLBA önskar utveckla den digitala sidan av sin verksamhet som en långsiktig investering och för att upprätthålla upparbetad teknik och kompetens. minskar den nya tekniken slitage och hanteringskostnader. Digitalisering av materialet har även en potential i utbildningssammanhang då det möjliggör ökade spridningsmöjligheter och sökbarheten kan utgöra en pedagogisk resurs. Stiftelsen är ett forskningsbibliotek och informationscentrum 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 för barn- och ungdomslitteratur. har en avhandling och tre andra titlar publicerats i institutets vetenskapliga skriftserie. Tidskriften , med bidrag från , har ökat i prenumerationsantal . ansvarar för det svenska universitetsdatanätet SUNET () som skall ge lärosätena tillgång till nationell och internationell datakommunikation med hög kapacitet. Nätet skall karakteriseras av hög tillgänglighet och tillräcklig kapacitet för att tillgodose behovet av ett kommunikationsnät för forskare, lärare, studenter samt administrativ och teknisk personal. För att uppfylla målen har genomfört en utbyggnad av nätet. Det består nu av ett stamnät med kapaciteten /s som ansluter till högskolorna med /s. Härigenom har kapaciteten ökats i takt med det förväntade behovet. SUNET är länkat till resten av och till via NORDUnet som ägs gemensamt av universitetsdatanäten i de nordiska länderna. Mellan de nordiska länderna tillhandahåller NORDUnet som lägst dubbla /s förbindelser. Till finns /s förbindelser till det europeiska höghastighetsnätet, Géant, och via Géant förbinds SUNET också med det amerikanska forskningsnätet för planering av polarforskning samordnar svensk polarforskning. Kommittén har ett nära samarbete med som ansvarar för planering och genomförande av svenska forskningsexpeditioner till polarområdena. Sekretariatet är också tillsyningsmyndighet för vistelser i . Ungefär genomförs genom sekretariatets försorg större expeditioner. Dessa kräver lång och omfattande planering för att på bästa sätt tillgodose forskningen. Antarktissäsongen 2001/2002 omfattade bl. a. en flygburen expedition till Dronning samt expeditioner inom ramen för det in- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ternationella och för att studera klimatförändringar. flygburna expeditioner till fortsätter liksom AMANDA- och EPICA-projekten. Vidare planerar sekretariatet i internationellt samarbete för en maringeologisk borrningsexpedition till Lo- monosovryggen i samt en internationell expedition till Beringiaområdet 2005. Det internationella samarbetet är av stor omfattning, speciellt för verksamhet inom , både avseende logistik, planering och genomförande av möten av olika slag. Informationen kring expeditionsverksamheten och aktuell polarforskning sprids via en mängd informationskanaler såsom webbplatsen , olika trycksaker och en aktiv kontaktverksamhet. Informationsverksamheten har främst varit fokuserad på vårens expedition Arctic 2002. Främjande av svenskt deltagande i EU:s FoU samarbete EU/är nationellt kontaktorgan för samarbetet inom EU för forskning och teknisk utveckling. Rådet skall genom nätverksbyggande, informations- och rådgivningsverksamhet främja svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling samt bistå regeringen med statistik och analys av svenskt deltagande i ramprogrammet. Rådets verksamhet följer ramprogrammets olika faser. Efterfrågan på information är störst i början av ett nytt ramprogram medan rådgivning och statistik- /analysverksamhet blir viktigare i ett senare skede. Myndighetens verksamhet har varit koncentrerad på, informationsuppgiften om det nya sjätte ramprogrammet och analysen av deltagandet i det femte ramprogrammet. Statistik och utvärderingsverksamheten har ökat. Ett omfattande arbete har genomförts för att anskaffa, analysera och bearbeta primärdata. Rådet har i detta arbete samarbetat med EU:s forskningsdirektorats statistikansvarige och de nordiska och baltiska kollegorna. Formerna för det nuvarande systemet för etisk granskning av forskning som avser människor har inte varit rättsligt reglerade genom lag eller förordning. finns dels den medicinska forskningsetikgranskning som utförs av tio kommittéer och som ursprungligen inrättades av medicinska fakulteter, dels den etikgranskning av viss forskning som utförs av och för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) i samband med prövning av ansökningar om anslag till forskning. Etikprövningen av forskning som rör människor skiljer sig därmed från den etikprövning som görs för forskning som innefattar användning av försöksdjur, då den senare varit reglerad bl.a. genom djurskyddslagen och föreskrifter från . Regeringen har förhoppningen att det, genom att lagreglera den etikprövning som avser människor, ska stärka allmänhetens förtroende för forskningen och även stärka rättsäkerheten för både forskarna och försökspersonerna. Regeringen kommer noggrant följa verksamheten i och utvecklingen av de nya myndigheterna för etikprövning. Regeringen ser med tillfredställelse på de satsningar som , för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt Verket för innovationssystem gör när det gäller kvalitet, yngre forskare samt mång- och tvärvetenskap. Regeringen ser positivt på arbete med starka forskningsmiljöer. Myndigheterna bör intensifiera sina arbeten med jämställdhet och genusforskning. För FAS del bör andelen kvinnor i beredningsgrupperna öka till kommande år. Kunskaper om genus är viktigt för att öka jämställdhet mellan könen. Forskningen har en viktig uppgift i att öka våra kunskaper om våra sociala och kulturella kön, inom olika områden, men också att föreslå lösningar till ett mer jämställt samhälle. Rå- den bör ha fungerade och transparenta system för att ta emot forskningsansökningar med genusperspektiv och för genusforskning. inom har funnits . Regeringen har aviserat att den utbildningsvetenskapliga forskningen och verksamheten inom kommittén skall utvärderas. Utvärderingen avses påbörjas och kommer att användas som ett underlag i nästa forskningspolitiska proposition. Regeringen anser att utgör en viktig plattform som mötesplats för politiker, forskningsfinansiärer och forskningsutövare. Detta konstateras även i den genomförda utvärderingen av . I en skrivelse till regeringen från avseende den utförda utvärderingen delar de i allt väsentligt utvärderarnas bedömningar. Regeringen noterar dock att det finns en rad andra aktörer med liknande uppgifter och frågeställningar som arbetar med, t.ex tenskap och allmänhet och Sällskapet för riksdagsmän och forskare (). Vidare finns delar av uppgifter också inom ramen för uppdrag. Utifrån ovan angivna observationer och synpunkter avser Regeringen därför att renodla uppgifter där dialogen mellan olika intressenter av forskning sätts i fokus. Vidare skall arbetsuppifterna för renodlas så att överlapp till andra organisationer och myndigheters arbete undviks. Regeringen avser vidare att se över stöd till övriga aktörer inom området. har utvärderat Svensk Samhällsvetenskaplig Datatjänst (SSD). Regeringen har för avsikt att ge i uppgift att öka deponeringen av material till arkivet och nationell och internationell synlighet. Verksamheten skall även fortsättningsvis bedrivas vid . SSD bör för tydlighetens skull byta namn till Svenskt Samhällsvetenskapligt Dataarkiv. av universitetsdatanätet SUNET till gigabitkapacitet har de svenska lärosätena tillgång till ett höghastighetsnät som tillhör de främsta i . Regeringen menar att detta ger de svenska forskarna möjlighet att fullt ut använda det europeiska höghastighetsnätet Géant som kontinuerligt byggs ut. SUNET:s nya höghastighetsnät finansieras genom anslag samt genom avgifter från lärosätena. Dessa avgifter har ökat i samband med utbyggnaden. Långsiktigheten i rymdprojekt ha gjort att Rymdstyrelsens projekt till stor del letts av äldre manliga forskare. Detta har i sin tur resulterat i att yngre forskare och kvinnor haft svårare att etablera en oberoende forskarkarriär. Rymdstyrelsen bör arbeta mera aktivt med att öka ande- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 len yngre och kvinnliga forskare bland bidragsmottagarna. Andelen yngre projektledare har ökat, vilket delvis är ett resultat av att detta prioriterats av den nya organisationen för bedömning av forskningsansökningar. Andelen yngre och kvinnliga forskare bör dock öka ytterligare. deltar i ett flertal internationella forskningsorganisationer. Det svenska deltagandet i dessa är högt och ger svenska forskare en god möjlighet att delta i internationella samarbeten på hög vetenskaplig nivå. Kostnaderna för medlemskap i internationella organisationer har ökat kraftigt vilket minskar ramen för den nationella forskningen inom dessa områden. Regeringen anser att det är fortsatt viktigt att delta i det internationella forskningssamarbetet.