prop · GR03125 · 2004-04-13 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2003/04:125 Redovisning av fördelning av medel från Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvs- fonden och en redovisning av hur regeringen och Arvsfondsdelegationen fördelat medlen ur fonden under . Slutligen anges några områden som enligt regeringens mening bör uppmärksammas vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Allmänna arvsfondens förvaltning m.m............................................ När arvsfonden får egendom............................................... När arvsfonden avstår från egendom .................................. Kostnader för fonden .......................................................... Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden..................... Nyskapande och utvecklande verksamhet .......................... Redovisning och utvärdering av beviljat stöd..................... 3.3Översiktlig beskrivning av hur medlen ur Allmänna Registrering och handläggning ......................................... Redogörelse för fördelade medel ...................................... Övriga ärenden och redovisningar .................................... Fördelat till organisationers egna initiativ....................................... 4.1Verksamhet till förmån för barn (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2).......................................................................... 4.2Verksamhet till förmån för ungdomar (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2).......................................................................... 4.3Verksamhet till förmån för personer med funktions- hinder (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2).......................................................... Särskilda satsningar för de olika målgrupperna .............................. Särskilda satsningar till förmån för barn ....... Ungas arbete med konsumentfrågor ............... Insatser mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (2001 ) ........... Särskilda satsningar till förmån för ungdomar Ungas arbete med konsumentfrågor (20012004) (Förteckning med projekt - beskrivningar redovisas i bilaga 2 ) Utveckling av arbete mot rasism, främlingsfientlighet, diskriminering och homofobi (20002004) (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2) .....23 5.2.3Stöd för att stärka flickors villkor (20012003).................................................... 5.2.4Ungas arbete med generationsövergripande frågor (20012003)......................................... 5.2.5Ungas tillträde till arbetsmarknaden (2003) .24 5.2.6Utveckling av ungas möjlighet till organisering (2002)....................................... Utveckling av ungdomssamarbete inom (19982003).................................................... Ungdomssamarbete i Österled (2003) .......... 5.3Särskilda satsningar till förmån för personer med funktionshinder (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2).......................................................... Alternativa stöd- och boendeformer ............... Bemötande med kultur (2000) ...................... Personligt brukarstöd (2000) ........................ Insatser mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (2001)............ Kommande inriktning och prioriterade områden för stöd ur Verksamhet till förmån för barn .................... Verksamhet till förmån för ungdomar ............... 6.3Verksamhet till förmån för personer med Information, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning .... Uppföljning och utvärdering............................................. Bilaga 3 Mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden ........................ Utdrag ur protokollet vid regeringssammanträdet ...... Allmänna arvsfonden tillkom enligt ett beslut av riksdag i sam- band med att kusiner och avlägsnare släktingar genom ändringar i ärvda- balken uteslöts från arvsrätt. Kvarlåtenskap efter personer utan nära släktingar, och som inte har skrivit testamente, skall i stället tillfalla All- männa arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ide- ell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktions- hinder. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Fr.o.m. träder nya bestämmelser i kraft i lagen om Allmänna arvsfonden (prop. 2003/03:136, bet. 2003/04:SoU3, rskr. 2003/04:68). Ändringarna innebär en renodling av roller och stärker Arvsfondsdelegationens ställning som egen myndighet inom . Detta innebär bl.a. att Arvsfondsdelegationen beslutar om allt stöd ur Allmänna arvsfonden oavsett beloppets storlek. Regeringen skall som tidigare i den årliga skrivelsen till med redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden ange den kommande in- riktningen och prioriterade områden för stödfördelningen. Om det finns särskilda skäl får regeringen efter förslag från Arvsfondsdelegationen besluta att en annan myndighet skall kunna ges möjlighet att fördela visst stöd . Ändringarna innebär vidare att den personal som handlägger stödärenden åt och är föredragande i Arvs- fondsdelegationen samlas i ett särskilt kansli inom . Det bidrar till att ge Arvsfondsdelegationen en tydlig framtoning och främjar en enhetlig policy i hanteringen av stödärenden. I syfte att skapa bättre insyn i Arvsfondsdelegationens verksamhet skall en majoritet av delegationen bestå av ledamöter som inte arbetar i . Ledamöterna skall ha god kunskap om barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Därigenom breddas även delegationens kompetens och omvärldskontakter. Kammarkollegiet skall till regeringen lämna en redovisning för förvaltningen av Allmänna arvsfonden. Redovisningen skall lämnas i samband med Kammarkollegiets årsredovisning och innebär att Kam- markollegiets förvaltning av Allmänna arvsfonden blir föremål för granskning av inom ramen för årlig revision. Kammar- kollegiets redovisning skall fogas till regeringens årliga redovisning till . Arvsfondsdelegationen skall vidare ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd. I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en översiktlig beskrivning av fördelningen av medel ur fonden. Vidare redovisas hur regeringen och Arvsfondsdelegationen för- delat medlen ur Allmänna arvsfonden under . Slutligen anges inriktning och några områden som enligt regeringens mening bör uppmärksammas vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna arvs- fonden. Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Kollegiet betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. Kollegiets kapi- talförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktav- kastning som önskemålet om värdebeständighet. En tiondel av de medel som tillfallit fonden läggs till fonden. Återstoden får till- sammans med direktavkastningen delas ut. Fondens bokförda värde upp- gick till och marknadsvärdet till . Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets aktie- och räntekonsortier. var placerade i aktiekonsortiet, i räntekonsortiet och i likvida tillgångar. har aktiekonsortiet haft en avkastning på att jämföra med index (Affärsvärldens generalindex och världsindex). För den senaste femårsperioden har avkastningen i genom- snitt varit att jämföra med index . Avkastningen i räntekonsortiet var jämfört med index (Stockholmsbörsens obligationsindex, Alla ). Avkastningen för den senaste femårsperioden var jämfört med index . Kammarkollegiet har låtit utföra en extern utvärdering av kapital- förvaltningen i de båda konsortierna. Utvärderingen som gäller 2003 och har utförts av . Resultatet visar att Kammarkollegiet hävdar sig väl jämfört med andra alternativ som erbjuds på marknaden. Tabell 1 Fondens eget kapital vid utgången av respektive år För finns att dela ut. Bokslut för för Allmänna arvsfonden bifogas som bilaga 1. 2.1När arvsfonden får egendom Om någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamente- rats till någon annan och detta testamente godkänns av Kammarkollegiet för fondens räkning. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det därutöver inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidne maken. En förutsättning är att dessa t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidiga- Skr. 2003/04:125 re fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bl.a. förmånstagarförordnande i försäkringsavtal, gåva eller testamente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden när dödsfall inträffar, och fonden inte uteslutits från arv genom testamente skall Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen före- träder fonden vid boutredningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutred- ningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammar- kollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Medlen tas upp i fondens redovisning de betalas in till fonden. Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. Under kom det in 1 803 arvsfondsärenden till kollegiet. I dessa fanns det ett testamente i 1 223 fall, dvs. en begäran att kollegiet skulle godkänna ett testamente till för- mån för någon annan än fonden. De flesta testamentena godkändes av kollegiet. Antalet ärenden där dödsboets egendom skulle helt eller delvis avvecklas för arvsfondens räkning uppgick till 625. Under kom det in netto till arvsfonden. En strävan är att dödsbona skall avvecklas så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess ändamål. 2.2När arvsfonden avstår från egendom I vissa fall får arv eller försäkringsbelopp, som arvsfonden fått, avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller till andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv eller försäkringsbelopp får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. Vidare får arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt, avstås till juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl får till den som tar emot egendomen ett belopp av det arv, som tillfallit fonden, avstås för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. Under kom det in 54 ansökningar om avstående till Kammarkollegiet. En sådan ansökan skall ges in till kollegiet senast efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fonden. Kollegiet beslutar om avstående när värdet av den egendom som ansökan avser inte överstiger enligt bouppteck- ningen. I övrigt beslutar regeringen om avstående. Under har beslut fattats om avstående från arv till ett bouppteckningsvärde av . Ur fonden har under betalats följande kostnader: Tabell 2 Förvaltnings- och administrationskostnader Utbetalning av beviljat stöd delegationen totalt 1) 1) Allmänna arvsfonden fyller . uppmärksammas fonden genom fyra Arvsfondsdagar från i söder till i norr. En jubileums- skrift utformas och en mindre annonskampanj har genomförts. Dessutom planerades en stor informationskampanj som inte kommer att genomföras under jubileumsåret. Under budget- har förbrukats. Återstoden av medlen återgår till fonden. Dessutom har kostnaderna för handläggning och information m.m. av de medel ur Allmänna arvsfonden som rege- ringen gett i uppdrag att fördela för särskilda sats- ningar uppgått till: 3Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Arvsfondsdelegatio- nen eller annan myndighet beslutar om fördelningen av stöd ur Allmänna arvsfonden enligt 8 § lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden (arvs- fondslagen). I förordningen (1994:952) om Allmänna arvsfonden regleras Arvs- fondsdelegationens arbetsuppgifter. Delegationen skall fördela stöd ur fonden, följa upp projekt som beviljats stöd samt informera allmänheten om fondens ändamål och användningsområde. Delegationen skall över- lämna till regeringen att avgöra ärenden som är av principiell betydelse eller annars är av större vikt eller när delegationen anser att stöd bör läm- nas med mer än . Regeringen kan dock, i fråga om fördel- ning av stöd för ett särskilt ändamål, bestämma att Arvsfondsdelega- tionen får besluta om stöd överstigande . Arvsfondsdelegationen består av sju ledamöter som utses av reger- Skr. 2003/04:125 ingen. Ordföranden är statssekreterare i och vice ordförande är statssekreterare i . Övriga leda- möter är tjänstemän inom och Utbildningsdeparte- mentet. Arvsfondsdelegationens sekretariat består av dels ett kansli knutet till för beredning av ärenden som rör verk- samhet till förmån för barn och personer med funktions- hinder, dels ett kansli knutet till för beredning av ärenden som rör verksamhet till förmån för ungdomar i åldern . För beredningen av ärenden har tjänstemän inom berörda departement förordnats att biträda delegationen. Alla ärenden som rör Allmänna arvsfonden registreras i Arvsfonds- delegationens diarium som också fungerar som en projektdatabas. Diariet är placerat inom i . 3.1Nyskapande och utvecklande verksamhet Stöd ur Allmänna arvsfonden skall enligt 57 §§ arvsfondslagen främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och perso- ner med funktionshinder. Verksamhet som beviljas stöd skall vara nyskapande och utvecklande och kunna särskiljas från en organisations reguljära verksamhet. Stöd kan beviljas organisationer som bedriver ide- ell verksamhet. Offentlig huvudman kan beviljas stöd för utvecklings- verksamhet om det finns särskilda skäl. Så kan t.ex. en kommun tillsam- mans med en brukarorganisation beviljas stöd för att genomföra ett pro- jekt. I sådana fall ställs särskilt höga krav på att projektet är nyskapande och av ideell karaktär. Utvecklingsverksamhet som redan finns som re- guljär verksamhet på annan ort beviljas inte stöd. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under högst . Stöd ges inte till reguljär föreningsverksamhet. Stöd får inte ges till enskilda per- soner eller till vinstdrivande företag. Bedömningen av ansökningar om stöd ur fonden görs utifrån såväl juridiska som samhällspolitiska aspekter. Projekt som beviljas stöd skall kunna bidra till att berörda målgruppers villkor och förutsättningar för- bättras och utvecklas. Analysen och bilden av målgruppens aktuella situation blir styrande för vad som bedöms vara nyskapande. Syftet är att ge stöd till projekt som kan verka framåtsyftande och inspirera andra or- ganisationer att starta liknande verksamhet. Stöd kan även lämnas till del av kostnader för om-, till- och nybyggnad av ideella organisationers lokaler för barn- och ungdomsverksamhet och för handikapporganisationernas rekreationsanläggningar om sådana åt- gärder krävs för att utvecklingsverksamhet skall kunna genomföras. Detta stöd är villkorat på så sätt att det avskrivs och återbetalas om anläggningen/lokalen används till annat ändamål . Lokalerna skall ägas av den sökande organisa- tionen eller vara förhyrda med långtidskontrakt. Den som beviljas stöd skall också bidra till finansieringen av projektet med en inte oväsentlig del. Under beredningen av sådana ansökningar inhämtas alltid uppgifter om tillgängligheten för personer med funktionshinder. Redovisning och utvärdering av beviljat stöd Varje mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden skall senast det datum som anges i beslutet om stöd ur fonden (vanligen efter tidpunkten för beslutet) lämna en skriftlig redogörelse för eller utvärde- ring av utvecklingsarbetet till Arvsfondsdelegationen. Dessutom skall en av revisor bestyrkt ekonomisk redovisning för hur det beviljade beloppet har använts lämnas. Dessa redovisningar granskas och måste godkännas innan nya beslut om stöd kan fattas. Särskilda satsningar blir vanligen föremål för mer omfattande utvärderingar (se vidare under avsnitt 7.2). 3.3Översiktlig beskrivning av hur medlen ur Allmänna arvsfonden har disponerats Totalt har ca fördelats till projekt efter ansökan till Arvsfondsdelegationen. Av dessa medel har ca 220 miljoner fördelats genom löpande handläggning av organisationernas egna initia- tiv och resterande medel, ca , har fördelats inom ramen för de särskilda satsningar som Arvsfondsdelegationen an- svarat för. hade regeringens uppdrag att fördela stöd ur Allmänna arvsfonden inom ramen för fem särskilda sats- ningar. har ca fördelats till projekt ur dessa satsningar. har regeringen även fattat beslut om att avsätta medel för särskilda satsningar. Vissa av dessa särskilda satsningar är pågående och andra nya där medel ännu inte börjat fördelas. Efter redovisningen av den faktiska fördelningen framgår dessa beslut och de aktuella beloppen. Arvsfondsdelegationens fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden Fördelade projektmedel till organisationers egna initiativ: Verksamhet till förmån för barn (se 4.1) Verksamhet till förmån för ungdomar (se 4.2) Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder (se 4.3) Fördelade projektmedel ur särskilda satsningar: Verksamhet för alla målgrupper (se 4.2) Verksamhet till förmån för barn (se 5.1) Verksamhet till förmån för ungdomar (se 5.2) Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder (se 5.3) fördelning av stöd ur särskilda satsningar 2003 Verksamhet till förmån för ungdomar (se 5.2) Beslut om att avsätta medel ur Allmänna arvsfonden för särskilda Beslut tagna om att avsätta medel för särskilda satsningar där Arvsfondsdelegationen fördelar stöd: Verksamhet till förmån för ungdomar 1225 år Verksamhet till förmån för barn och personer med funktionshinder Beslut tagna om att avsätta medel för särskilda satsningar där annan myndighet/organisation fördelar stöd: Verksamhet till förmån för ungdomar 1225 år har till Arvsfondsdelegationen inkommit 1 793 ärenden. Av dessa var 1 316 ansökningar om stöd ur fonden, 456 redovisningar av beviljat stöd samt 21 s.k. övriga ärenden (förfrågningar m.m.). Sammanlagt har 1 284 beslut fattats under budgetåret enligt följande: 1)Ett av besluten avser ej beslut om medel 2)Tre av besluten avser ej beslut om medel Redogörelse för fördelade medel Arvsfondsdelegationen har beslutat avslå 815 ansökningar. Orsakerna till avslag har bl.a. varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt nyska- pande, att ansökan kommit från offentlig huvudman utan samarbete med ideell organisation, eller avsett verksamhet som redan finns som reguljär verksamhet på andra orter. Andra ansökningar har avslagits på grund av att de avsett kostnader för vanlig föreningsverksamhet, att de gällt en- staka arrangemang som tidigare finansierats med andra medel, att de gällt internationell verksamhet eller att ansökan kommit från enskilda perso- ner eller nystartade föreningar. I genomsnitt har av ansökningarna (exkl. ansökningar från enskilda personer) beviljats stöd. 3.7Övriga ärenden och redovisningar 25 s.k. övriga ärenden har behandlats och lagts ad acta (uppfölj- ning/utvärdering/projektledardagar, frågor, motivering till avslag m.m.) Dessutom har 469 redovisningar (från såväl ) granskats och godkänts. Fördelat till organisationers egna initiativ Nedan redovisas hur arvsfondsmedlen fördelats till projekt för att ut- veckla verksamhet till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Projekten har ofta sammansatta syften och omfattar flera av fondens målgrupper. Projekten redovisas där det är möjligt i förhållande till förra årets prioriterade områden. 4.1Verksamhet till förmån för barn (Förteckning med projektbeskrivningar redovisas i bilaga 2) Under har sammanlagt 68 projekt beviljats stöd med totalt med syfte att utveckla och förnya verksamhet till förmån för barn . Summa (kr) Förebyggande av brott/ våld/mobbning Utsatta barn och ungdomar Här nedan beskrivs några av projekten som ligger inom ramen för de områden som regeringen prioriterade i föregående års skrivelse till riks- dagen. Modeller som kan förebygga psykisk och fysisk ohälsa hos flickor och pojkar (Familjestöd, Fritid/Idrott, Förebyggande av brott/våld/mobbning, Utsatta barn och ungdomar, Information/Utbildning, Tillgänglighet) mot sexuella övergrepp (HOPP) är en riksorgani- sation med syfte att på ett övergripande sätt och med helhetsperspektiv arbeta för att förebygga sexuella övergrepp samt förbättra arbetet med behandling av skadeverkningar av sexuella övergrepp. Man utvecklar stödgrupper för föräldrar som har barn/tonåringar som har blivit utsatta för sexuella övergrepp samt utbildar medarbetare i jourtelefon. i kartlägger i projektet de grupper som faller utanför den ordinarie föräldrautbildningen och samlar kunskaper om alternativa arbetssätt för att därefter bygga upp föräldra- utbildningsverksamhet i samverkan med grupperna. Samarbete sker med , och . Föreningen i är en svensk omsorgsrörelse med förebild från . Man arbetar med ensamstående mammor och deras barn. Tjänsterna erbjuds kostnadsfritt, konfidentiellt och av professionellt yr- kesfolk. Syftet med verksamheten är att mammorna skall få möjlighet att bilda ett kontaktnät och man driver ett slags hjälp till självhjälpsverk- samhet med ett förebyggande hälsoarbete. Man vill nu pröva en verk- samhet för pappor och deras barn som är i liknande situation. Målet är att stärka pappa- och föräldrarollen och bandet med sitt barn. har i ett projekt stött med arvsfondsmedel och med hjälp av idrottsrörelse och skola, utvecklat och i mindre skala prövat ett koncept om samarbete för att åstadkomma en ökning av graden av fysisk aktivitet lek och idrott hos skolbarn. Föreningens mål har varit att en lustbetonad fysisk aktivitet skall avsätta spår i form av intresse och behov av fortsatt motion och idrott och dessutom förse barnen med en liten repertoar av färdigheter att utnyttja på sin fritid . Bunkeflo IF:s ambition är att stimulera och stödja så många skolor och idrottsföreningar i som möjligt att starta lokala pro- jekt av samma eller liknande slag som i Bunkeflo. Man erbjuder utbild- ning, konferenser och seminarier, studiecirklar i samarbete med och halvdagsseminarium Bunkefloforum. Projektet har utvecklats till ett av mest efterfrågade och uppmärksammade hälsoprojekt. i Samhället genomför tillsammans med och i samarbete med Utbildningsradion ett pilotprojekt för att förebygga mobbning. Projektets syfte är att stärka barns känsla för vad kamratskap och förmåga till konfliktlösning betyder för att förbättra relationer till jämnåriga. Projektet skall förse elever, lärare, fritids - och idrottsledare med ett material som stöd i detta arbete. Projektets mål är att utarbeta ett studiematerial om värdegrund och dialogmetodik. Materialet riktar sig till barn och lärare från åk 25 i skolan samt till deltagare och ledare inom idrottsrörelsens barnverk- samhet. () har sin verksamhet i . Föreningen vill på olika sätt bryta kvinnors ensamhet och isolering och erbjuda kvinnor och barn hjälp till självhjälp. Man tänker tillsammans med svenska kollegor diskutera olika frågor som har anknytning till den vardagliga problematiken. Man kommer att ha friluftsaktiviteter eftersom det är en bra inkörsport som kan föra samman människor från olika kul- turer. Föreningen och Musiker mot Tinnitus (AMMOT) genomför ett projekt om ljud och hörsel riktat till barn i förskola och sexårsverk- samhet. Projektet skall leda fram till ett läromedel som kan användas i det pedagogiska arbetet med barngrupper och deras ljudmiljöer.