prop · GR0396 · 2004-03-17 00:00:00 — Det är heller inte rimligt att föräldrarna uppbär bostadsbidrag när barnen i familjen har stora förmögenheter. Däremot får det anses vara rimligt att undanta förmögenhet som för- äldern inte har möjlighet att bestämma över. Den förmögenhet som då bör undantas vid beräkning av bostadsbidrag är tillgångar som tillfallit barn genom gåva, testamente eller förmånstagarförordnande vid försäk- ring eller pensionssparande av visst slag av annan än förmyndare.Förutsättningen för ett sådant undantag bör dock vara att förvärvet är förenat med villkor som innebär att förmyndaren inte har något inflytande över egendomen (se 12 kap. 1 § andra stycket FB). Genom kravet att gåvan, testamentet eller förmånstagarförordnandet vid försäkring eller pensionssparande av visst slag skall ha tillfallit barnet från annan än barnets förmyndare undviks risken att föräldrar, som i de allra flesta fallen också är barnets förmyndare, gör dispositioner inom familjen i syfte att kunna erhålla bostadsbidrag. Regeringen anser att eftersom det är förmyndaren som har inflytande över barnets egendom, så är det också rimligt att denne är skild från förvaltningen för att egen- domen skall vara undantagen vid beräkningen av bostadsbidrag. Att undanta bankmedel som inte får tas ut utan överförmyndarens samtycke (se 13 kap. 8 § FB) skulle dock föra för långt och är inte heller lämpligt med hänsyn till överförmyndarens möjligheter att besluta om lättnader i kontrollen. Regeringen föreslår därför att det nu aktuella undantaget begränsas till förvärv från annan än förmyndaren. () har i sitt remissyttrande påpekat att förslaget om att gåvan skall komma från annan än förmyndare innebär att gåva från förälder som inte är förmyndare kommer att undantas vid beräkning av den bidrags- grundande inkomsten. Regeringen anser att risken för att förälder gör dispositioner inom familjen i syfte att erhålla bostadsbidrag när föräldern inte också är förmyndare är mycket begränsad. anser att undantag även bör göras för dödsfallsersättningar och bestående försäkringsavtal, för vilka för- foganderättsförbud råder. Har försäkringsersättning fallit ut för dödsfalls skull, är det som regel fråga om ersättning från en försäkring med för- månstagarförordnande. Sådan ersättning jämte bestående avtal om kapi- talförsäkring omfattas redan av regeringens förslag, under förutsättning att barnet förvärvat egendomen av någon annan än sin förmyndare och Prop. 2003/04:96 förfoganderättsförbudet innebär att särskild förvaltning är anordnad. Förslaget kan för den enskilda familjen som uppbär bostadsbidrag få olika ekonomiska konsekvenser beroende på i vilken utsträckning det finns barn i familjen med sådan förmögenhet som kan komma att undantas. Det väsentliga med förslaget är dock att bostadsbidrags- systemet är utformat på ett sådant sätt att tilltron till systemet värnas, utan att risken för missbruk ökar. Det bör åvila den sökande eller den som uppbär bostadsbidraget att visa att barnets förmögenhet är av sådan beskaffenhet att den skall undantas vid beräkningen av bostadsbidrag. Ändringar i bidragstagarens ekonomiska förhållanden skall precis som tidigare anmälas av bidrags- tagaren. skall då ta ställning till om viss del av för- mögenheten är av sådant slag att den skall undantas vid beräkningen. påpekar att det bör införas en viss längsta tid inom vilken återkrav av bostadsbidrag sker. Detta skulle innebära att verkets avise- ringar till RFV för kontroll av bostadsbidrag skulle avse årets taxeringar och sedan ändringar av dessa . Förslaget ligger emeller- tid utanför det remitterade lagförslaget. Regeländringen föreslås träda i kraft och tillämpas på bostadsbidrag som lämnats och avser tid för och därefter. Ekonomiska och administrativa konsekvenser Införandet av möjligheten att undanta förmögenhet som tillfallit barn genom gåva, testamente eller förmånstagarförordnande vid försäkring eller pensionssparande vid beräkningen av bostadsbidrag medför vissa konsekvenser för handläggningen av bostadsbidragsärenden på försäk- ringskassorna. måste göra en utredning för att kunna ta ställning till om förmögenheten är av sådan karaktär att den skall undantas vid beräkningen av bostadsbidrag. Ansvaret vilar emellertid på den sökande eller den som uppbär bostadsbidraget att visa om hans eller hennes barns förmögenhet är av sådant slag att den skall undantas vid beräkningen av bostadsbidrag. Kostnadsökningen med anledning av förslaget torde enligt RFV vara mycket begränsad. Kostnadsökningen med anledning av regeländringen beräknades till och har beaktats i budgetpropositionen . Den faktiska kostnadsökningen uppgick dock endast till . Det föreslagna undantaget för barns förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag är närmast att betrakta som en marginell justering av regelverket och kan antas komma att tillämpas i ett mycket begränsat antal fall . Något relevant be- räkningsmaterial över hushåll med förmögenhet där hela eller del av förmögenheten härrör från gåva, testamente eller för- månstagarförordnande vid försäkring eller visst pensionssparande till barn finns inte tillgängligt, varken till antal eller belopp. Kostnads- ökningen kan emellertid uppskattas vara mycket begränsad. Dock kan förslaget komma att innebära marginella administrativa merkostnader, vilket regeringen bedömer kan hanteras inom nuvarande ekonomiska ramar. 5.1Ansökan om förlängt underhållsstöd Regeringens förslag: Den studerande ansöker själv om förlängt underhållsstöd, även om han eller hon inte har fyllt . En följdändring görs därför i hänvisningen i 42 § andra stycket lagen (1996:1030) om underhållsstöd. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: , i kommun, och Familjerätts- socionomernas riksförening tillstyrker utredningens förslag. Övriga remissinstanser har lämnat förslaget utan invändning. Bakgrund: I ett initiativärende har () upp- märksammat frågan om vem som skall göra ansökan om förlängt under- hållsstöd. I korthet gäller saken om den som ännu inte fyllt , och således är underårig, skall anses vara behörig att underteckna ansökan om förlängt underhållsstöd. Förlängt underhållsstöd kan enligt lagen (1996:1030) om underhålls- stöd (USL) lämnas till den som efter studerar i gymnasie- skolan och vissa andra skolformer som berättigar till förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag eller till studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395). Förlängt underhållsstöd lämnas som studierna pågår, dock längst till och med juni månad det år den studerande fyller (7 § USL). Det förlängda underhålls- stödet betalas ut till den studerande och beloppet uppgår som regel till (8 och 17 §§ USL). Förutsättningarna för att förlängt underhållsstöd skall lämnas är i huvudsak desamma som de som gäller för det ordinära underhållsstödet. Den grundläggande förutsättningen är att barnets föräldrar inte bor till- sammans. Det förlängda underhållsstödet kan lämnas också om den stu- derande bor växelvis hos föräldrarna. I detta fall gäller, i likhet med det ordinära underhållsstödet, att ingen av föräldrarna är återbetalnings- skyldig för det stöd som lämnas. Ansökan om förlängt underhållsstöd skall göras av den studerande. Ansökan skall innehålla nödvändiga upplysningar för bedömningen av barnets rätt till underhållsstöd samt normalt också en försäkran på heder och samvete att lämnade uppgifter är riktiga. Skyldigheten att till försäk- ringskassan anmäla sådana förhållanden som kan påverka rätten till underhållsstöd (12 och 42 §§ USL) eller stödets storlek ankommer på den studerande (18 § USL). Likaså skall eventuella krav om återbetal- ning av felaktigt utbetalt förlängt underhållsstöd riktas mot den stude- rande och inte mot den förälder som barnet bor hos (20 § USL). I den vanliga situationen att ett barn som fyller får underhållsstöd måste en ny ansökan göras om förlängt underhållsstöd. Att ansökan skall göras av den studerande innebär en skillnad jämfört med vad som gällde för det förlängda bidragsförskottet. Ansökan om detta bidrag skulle göras av den studerande och av boföräldern gemen- samt. Att det numera är barnet ensamt som skall göra ansökan hänger samman med att det förlängda underhållsstödet betalas ut till den stude- rande medan det förlängda bidragsförskottet betalades ut till boföräldern. Skälen för regeringens förslag: Den som är (underårig) är omyndig. Den underårige får inte själv råda över sin egendom eller åta sig förpliktelser i vidare mån än som följer av 9 kap. 1 § (FB). Regeln anger hur området för den underåriges självständiga hand- lande i stort är avgränsat i förhållande till det område där förmyndaren har att handla för den underåriges räkning. Regelns syfte är att skydda den underårige mot följderna av ekonomiskt ofördelaktiga rättshand- lingar. Mot denna bakgrund finns inte anledning att hindra den under- årige från att medverka till rättshandlingar som uteslutande är till hans eller hennes fördel. Om de uppgifter som lämnats i ansökan om förlängt underhållsstöd senare visar sig felaktiga kan krav om återbetalning komma att riktas mot den som mottagit stödet. En ansökan om förlängt underhållsstöd kan således inte anses vara så fri från ekonomisk risk att den som är under- årig av denna anledning skulle vara behörig att själv ansöka om stödet. Ett barn står som regel under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem (6 kap. 2 § FB). Föräldrarna eller den förälder som är barnets vård- nadshavare är som regel också förmyndare för barnet (10 kap. 2 § FB). I vissa fall skall vårdnaden om barnet anförtros åt en eller två särskilt för- ordnade vårdnadshavare (6 kap. 79 §§ FB). Den eller de som har för- ordnats särskilt till vårdnadshavare blir då också förmyndare för barnet. Om särskilda skäl talar för det, skall dock någon annan än den särskilt förordnade vårdnadshavaren förordnas till förmyndare (10 kap. 3 § FB). Det är vanligt att föräldrarna har gemensam vårdnad om sitt barn och utövar förmyndarförvaltningen gemensamt även om föräldrarna inte bor tillsammans. I vårdnaden ingår visserligen att bevaka att barnet får tillfredsställande försörjning och utbildning (6 kap. 2 § FB) och i för- mynderskapet ingår att företräda barnet i ekonomiska angelägenheter (12 kap. 1 § FB). Att låta barnets ställföreträdare tillsammans underteckna ansökan om förlängt underhållsstöd är emellertid knappast lämpligt. Med hänsyn till den återbetalningsskyldighet för den bidragsskyldige som underhållsstödet är förenat med skulle en sådan ordning i praktiken indi- rekt innebära att den bidragsskyldiga föräldern skulle företräda barnet gentemot sig själv. Ett annat alternativ är att så länge den studerande är underårig skall an- sökan om förlängt underhållsstöd göras av boföräldern och därefter av den studerande själv. En invändning mot en sådan ordning är att det är otillfredsställande att den studerande efter att ha blivit myndig blir ansva- rig för att anmälningsskyldigheten fullgörs och att återkrav kan komma att riktas mot honom eller henne, trots att det är boföräldern som under- tecknat ansökan om stödet. är det knappast möjligt eller lämp- ligt att ålägga boföräldern en anmälningsskyldighet eller att rikta återkrav mot boföräldern. Dessa skyldigheter kan rimligen inte ankomma på någon annan än den som stödet betalas ut till, dvs. den studerande (jfr NJA 1978 s. 278). Den olägenhet som följer av att ansökan görs av en underårig person själv skall inte överdrivas. Det är inte fråga om att mycket unga personer skall ansöka om förmånen. Ansökan om förlängt underhållsstöd kommer i praktiken att göras någon månad innan 18-årsdagen infaller. unga har då förmåga att ta till sig information om det ansvar och de skyl- Prop. 2003/04:96 digheter som följer av att uppbära förlängt underhållsstöd. mantagen bedömning anser regeringen alltså att den studerande själv bör ansöka om förlängt underhållsstöd, också när ansökan görs före 18-års- dagen. Lagändringen skall träda i kraft . Regeringens förslag: En särskild bestämmelse om behörig försäk- ringskassa införs för de fall där det råder sekretess för boförälderns eller barnets personuppgifter. Ett ärende om underhållsstöd skall i dessa fall kunna prövas av den allmänna försäkringskassa som skall avgöra ärenden avseende den bidragsskyldige. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig i frågan Riks- försäkringsverket (RFV), BO, i , i , , , FKF, Riksorga- nisationen för Kvinnojourer och Tjejjourer i (ROKS) och () tillstyrker förslaget. Övriga remissinstanser lämnar förslaget utan invändning. Bakgrund: Ett ärende om underhållsstöd prövas av den allmänna för- säkringskassa som enligt 5 kap. socialförsäkringslagen (1999:799); SofL, skall avgöra ett ärende avseende boföräldern (37 § första stycket lagen (1996:1030) om underhållsstöd [USL]). Vanligast är att det rör sig om den försäkringskassa inom vars verksamhetsområde den enskilde var folkbokförd föregående år (5 kap. 4 § första stycket SofL). Vid växelvis boende prövas ett underhållsstödsärende av den försäk- ringskassa som skall avgöra ett ärende avseende den förälder som barnet är folkbokfört hos (37 § andra stycket USL). Ärenden om förlängt underhållsstöd, dvs. när barnet har fyllt , prövas av den försäkringskassa som skall avgöra ett ärende avseende barnet (37 § tredje stycket USL). Vidare gäller enligt nuvarande regler att frågor om återbetalnings- skyldighet och om minskning av underhållsstöd på grund av umgänges- avdrag prövas av den försäkringskassa som skall avgöra ett ärende avse- ende den bidragsskyldige (37 § fjärde stycket USL). När underhållsstöd sökts skall sända ett meddelande om ansökan till den bidragsskyldige, under förutsättning att hans eller hennes vistelseort är känd eller går att ta reda på (13 § USL). Beslut att bevilja underhållsstöd skall delges den bidragsskyldige (14 § USL). Uppgifter som registreras i folkbokföringen, t.ex. adress och person- nummer, är som regel offentliga (se 7 kap. 15 § sekretesslagen [1980:100], SekrL). Sekretess gäller för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom eller henne närstående lider men om uppgiften röjs. I vissa situationer kan dock en person vållas obehag om uppgifter om honom eller henne sprids. En förföljare kan t.ex. med hjälp av en adress- uppgift från folkbokföringen spåra upp en viss person för att uttala Prop. 2003/04:96 hotelser eller utöva våld. För att uppgifterna i folkbokföringen inte skall kunna missbrukas finns tre olika typer av åtgärder som syftar till att skydda hotade personer: markering för särskild sekretessprövning (s.k. sekretessmarkering eller spärrmarkering), kvarskrivning (16 § folkbok- föringslagen [1991:481]) och fingerade personuppgifter (lagen [1991:483] om fingerade personuppgifter). Sekretessmarkering anger att särskild försiktighet bör iakttas vid bedömningen av om uppgifter om personen i fråga bör lämnas ut, eftersom uppgifterna kan omfattas av sekretess. Sekretessmarkering är alltså avsedd att ge myndigheten en varningssignal vid utlämnande av uppgifter som normalt sker utan sär- skild sekretessprövning. I RFV:s register omfattas folkbokförings- uppgifter av folkbokföringssekretessen enligt 7 kap. 15 § SekrL. Dess- utom gäller socialförsäkringssekretess enligt 7 kap. 7 § SekrL. Skälen för regeringens förslag: De möjligheter som finns att hemlighålla adressuppgifter m.m. innebär visserligen ett bra skydd för boföräldrar och barn som behöver skydd. Som framgått skall emellertid en ansökan om underhållsstöd prövas av den försäkringskassa som boföräldern tillhör eller, om barnet fyllt , av den försäkringskassa som barnet tillhör. Reglerna i USL om kommunicering av ansökan inne- bär att den bidragsskyldige genom skriftväxlingen får kännedom om vilken försäkringskassa boföräldern och barnet tillhör. Därigenom får han eller hon också veta i vilket län boföräldern eller barnet är bosatt. Därmed ökar givetvis risken för att den bidragsskyldige kan ta reda på bostadsadressen. har våld och övergrepp i nära relationer varit föremål för omfattande uppmärksamhet. Flera lagändringar har genomförts för att underlätta situationen för hotade och misshandlade kvinnor och barn lik- som för andra utsatta personer i nära relationer. Regeringen anser att det är angeläget att reglerna i underhållsstöds- systemet är så utformade att utsatta personer kan känna sig trygga och inte behöver avstå från det ekonomiska stöd som lämnas till barn med särlevande föräldrar. Regeringen föreslår därför att det fr.o.m. blir möjligt att frångå regeln om att ärendet skall prövas av den försäkringskassa som boföräldern eller barnet tillhör, om det råder sekretess för boförälderns eller barnets personuppgifter (jfr SOU 1998:40 s. 320 f.). I dessa fall skall ansökan i stället kunna prövas av den försäkringskassa som den bidragsskyldige tillhör. 5.3Utmätning för fordran som ännu inte förfallit till betalning Regeringens förslag: Möjligheten till utmätning av lön för fordran på återbetalningsskyldighet för underhållsstöd som inte förfallit till betal- ning tas bort. Utredningens förslag: Stämmer överens med regeringens förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig i frågan till- Prop. 2003/04:96 styrker förslaget. Övriga remissinstanser har lämnat förslaget utan Skälen för regeringens förslag: får löneutmätning ske för underhållsbidrag som är förfallet när verkställighet skall ske eller som förfaller näst därefter. Detsamma gäller för fordran avseende återbetal- ningsskyldighet enligt lagen (1996:1030) om underhållsstöd (USL; se 7 kap. 6 § andra stycket utsökningsbalken, UB). Att verkställighet kan äga rum för en fordran på återbetalningsbelopp som inte har förfallit till betalning kan ifrågasättas av principiella skäl. Bestämmelsen har sin förklaring i att kronofogdemyndigheten efter löne- utmätning skall kunna föra över medel till barnet i förskott för närmast kommande månad. Återbetalningsskyldigheten enligt USL reglerar dock endast förhållandet mellan staten och den bidragsskyldige. Barnet har redan fått stöd för månaden genom utbetalning av underhållsstöd. Regeringen anser mot denna bakgrund att det inte finns skäl att tillåta utmätning av lön för fordringar på återbetalningsskyldighet för underhållsstöd om dessa inte har förfallit till betalning. Ändringen skall träda i kraft . Regeringens förslag: Vid löneutmätning skall fordringar som avser återbetalningsskyldighet för underhållsstöd ha samma företrädesrätt som andra statliga fordringar. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig i frågan till- Övriga remissinstanser har lämnat förslaget utan invändning. Skälen för regeringens förslag: Enligt utsökningsbalken (UB) har vid löneutmätning en fordran som avser återbetalningsskyldighet enligt lagen (1996:1030) om underhållsstöd (USL) samma företrädesrätt som en fordran på underhållsbidrag enligt (ÄktB) eller (FB). När underhållsstödet infördes motiverades denna ordning med att en återbetalningsskyldig förälder anses ha fullgjort sin underhållsskyldighet intill det belopp som lämnas i underhållsstöd till barnet (se 7 kap. 2 a § FB). Skälet till att fordringar på återbetalningsskyldighet ges bättre före- trädesrätt vid löneutmätning än för andra statliga fordringar kan emeller- tid ifrågasättas. För barnets försörjning saknar det betydelse om staten har bättre företrädesrätt för fordringar avseende återbetalningsskyldighet än för andra statliga fordringar eftersom medel för barnets försörjning tryggas genom utbetalningar av underhållsstöd. Rent principiellt framstår det också som lämpligare att låta fordringar på åter- betalningsskyldighet jämställas med statens andra fordringar. Under- hållsstödsutredningen föreslog med anledning av detta att företrädes- rätten skulle ändras, något som föreslagit i en skrivelse till regeringen. Regeringen föreslår mot bakgrund av detta att statliga fordringar avseende återbetalningsskyldighet enligt USL vid löneutmätning fr.o.m. inte längre skall ges företräde Prop. 2003/04:96 enligt 7 kap. 14 § första stycket 1 UB utan föras till de fordringar som anges i 2 § lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. (IDL), vilka har företräde enligt 7 kap. 14 § första stycket 3 UB. I och med att fordringar på återbetalningsskyldighet ges samma före- trädesrätt som andra statliga fordringar kommer fordringar på under- hållsbidrag enligt ÄktB och FB att vid löneutmätning betalas före ford- ringar på återbetalningsskyldighet av underhållsstöd. I de fall det finns ett fastställt underhållsbidrag som överstiger , får också den över- skjutande delen av underhållsbidraget företräde framför återbetalning av underhållsstöd. Sådana fall är dock inte särskilt vanligt förekommande och bör inte särregleras. Fordran på underhållbidrag där har trätt in i barnets rätt enligt 31 § USL är, till skillnad från fordran på återbetalnings- skyldighet av underhållsstöd, en privaträttslig fordran. Även de interna- konventioner som finns inom detta område avser privaträttsliga fordringar. Det skulle kunna bli svårt att motivera att en fordran i dessa sammanhang skall betraktas som privaträttslig om fordringen behandlas som offentligrättslig i . Regeringen anser därför inte att företrädesrätten för fordringar där trätt in i barnets rätt skall ändras. Eftersom fordringar som avser återbetalningsskyldighet av underhålls- stöd får en lägre prioritet vid löneutmätning kan staten antas få mindre betalt på sådana fordringar. Detta uppvägs till viss del av att betal- ningarna på andra statliga fordringar ökar och sammantaget kommer sannolikt minskningen att bli marginell. En följd av förslaget är att fördelningsregeln i 7 kap. 16 § UB, som tillämpas vid löneutmätning, inte längre kommer att gälla fordringar på återbetalningsskyldighet av underhållsstöd. I stället kommer influtna medel att krediteras den äldsta fordran också vid löneutmätning i likhet med vad som gäller för andra offentligrättsliga fordringar. Detta blir enklare att förstå för bidragsskyldiga och underlättar kronofogdemyndig- hetens handläggning. Det skapar också förutsättningar för en flexibilitet i systemet. Den bidragsskyldige kan betala löpande återbetalningsbelopp till även om verkställighet pågår. De föreslagna änd- ringarna skapar möjlighet för en bidragsskyldig att rikta sina betalningar på samma sätt som andra personer som är skyldiga staten pengar. De förenklade reglerna för indrivning bedöms underlätta försäkrings- kassornas och kronofogdemyndighetens hantering av fordringar avseende underhållsstöd. RFV uppskattar att de administrativa kost- naderna för kommer att minska med . För kronofogdemyndigheterna uppskattas administrations- kostnaderna minska med . bedöms att porto- kostnaderna kommer att öka med för krono- fogdemyndigheterna. Regeringens förslag: Rättelser av hänvisningar görs dels i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, dels i socialförsäkringslagen (1999:799). Dessutom görs en ändring av rättelsekaraktär i lagen (1962:381) om allmän försäkring. 7.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring En rättelse har gjorts i paragrafens tredje stycke första meningen genom att en hänvisning även till bokstaven f förts in. Av förbiseende gjordes inte ändringen i samband med att bokstaven f fördes in i första stycket (prop. 2001/02:81, bet. 2001/02:SfU10, rskr. 2001/02:213). Innebörden av den då gjorda ändringen är att den sjuk- penninggrundande inkomsten (SGI) skall kunna omprövas när livränta beviljas eller när redan utgående livränta ändras. Därmed kan man und- vika att sjukpenning bestäms på grundval av en SGI där den inkomst- minskning ingår som kompenseras av livräntan. Genom att motsvarande ändring nu har gjorts i tredje stycket är felet rättat. 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag