prop · GR031d6 · 2004-01-01 00:00:00 — rapport om FN:s finansiella situation visade att FN:s likviditet förbättrades och medlemsländernas skuld till FN sjunker stadigt. beslut om att etablera nya, stora fredsinsatser påverkar kraftigt kostnaderna. Detsamma gäller valutakursfluktationer, framförallt i dollar. Antalet fredsbevarande operationer för FN har ökat både i antal och i omfång då nya stora FN- operationer lanserats och successivt byggts ut. FN:s fredsbevarande verksamhet i fortsätter vara omfattande med en ny mission i och en förväntad omfattande insats i , som den i exempelvis fortsatt är betydande. Utvecklingen i är osäker, vilket gör att det är oklart hur FN:s roll i återuppbyggnadsfasen kommer att utvecklas. kommer fortsätta arbeta aktivt inom organisationen för förbud mot kemiska vapen 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 (Organization for the Prohibition of Chemical Weapons, OPCW) och inom ramen för den förberedande kommissionen för upprättande av provstoppsavtalets organisation (CTBTO). Antalet medlemsstater i stiger och extra-ordinära uppbyggnadssamarbetsprogram krävs för att underlätta de nya staternas anslutande. Ett av prioriterat område är , vilken är i starkt behov av ökade resurser för att klara av den anhopning av ärenden som den har att hantera. Ett arbete om hur domstolens verksamhet skall kunna reformeras har inletts. måste domstolen tillföras ytterligare budgetmedel. Vidare pågår en diskussion om justering av bidragsskalan. Redan förda diskussioner visar på att andel av budgeten med all sannolikhet kommer att öka. vill genom stödet till verksamhet bidra till organisationens fortsatta utveckling inom en oförändrad budgetram som ett regionalt säkerhetsorgan för kris- och konflikthantering, och en förbättrad tillämpning av de åtaganden som medlemsstaterna gjort på olika områden. EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP). Genomförandet av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik sker bl.a. genom gemensamma åtgärder. Sådana åtgärder finansieras vanligtvis från den gemensamma EU- budgeten, men även genom nationella bidrag. ambition är att fortsatt bidra till en snabb och effektiv GUSP. Gemenskapsfinansiering kommer även fortsättningsvis att vara huvudregeln för att finansiera gemensamma insatser. bör framhållas att GUSP-budgeten på europeisk nivå visat sig otillräcklig för att bemöta EU:s nya utmaningar. Rådet kan frångå huvudregeln om gemenskapsfinansiering genom ett enhälligt beslut. I sådana fall är den nationella finansieringen vanligtvis fördelad mellan medlemsstaterna antingen enligt en s.k. BNI- nyckel (dvs. betalning i proportion till respektive medlemsstats bruttonationalinkomst), eller som enskilda bidrag från medlemsstaterna. En utförlig redovisning av verksamhet och resultat av samarbetet inom har lämnats i regeringens skrivelse om det nordiska samarbetet (skr. 2002/03:90). har fortsatt att verka för att utveckla det nordiska samarbetet på de tre huvudområdena: samarbete inom , samarbete i Europafrågor och samarbete med närområdet. En ny strategi för det framtida nordiska samarbetet har lagts fast med en fokusering av verksamheten på ett begränsat antal områden. tillämpas en ny budgetprocess inom . Syftet är bl.a. att få en bättre politisk styrning av verksamheten. Erfarenheterna har varit positiva. I det budgetförslag som ministerrådet utarbetat för uppgår budgeten till . Det är en oförändrad budgetram i förhållande . andel av budgeten är . Den budgetmässiga tyngdpunkten ligger fortsatt på kultur, utbildning och forskning. Insatserna på närområdet blir oförändrade. Nordiska ministerrådets budget kommer, efter behandling i , att fastställas . Då kommer också prisomräkning att ske. och utveckling ().Sverige ger arbetet i hög prioritet. Medlemskapet i och arbetet inom organisationen är av direkt relevans för såväl den svenska ekonomiska politiken som många andra centrala politikområden. har anslaget beräknats till . Tabell 3.3 Härledning av anslagsnivå 2004-2006, för 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer Anvisat i 2003 års Förändring till följd av 1 budgetproposition betecknat som anslaget 5:3 Bidrag till vissa internationella organisationer anslag 5:4 , 5:5 och utveckling () och 5:3 Bidrag till vissa internationella organisationer slås fr. o. m. 2004 samman till anslaget 5:1 Bidrag till vissa internationella organisationer. 1Inklusive en minskning med 3000 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetproposition . 2Motsvarar 127 087 tkr prisnivå. 3Motsvarar 127 087 tkr prisnivå. Anslaget finansierar deltagande med svensk personal militärobservatörer, civilpoliser och andra experter - i fredsfrämjande verksamhet, främst inom ramen för (), , (), Europeiska unionen (EU) inklusive EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) och Nato/PfF, för att bidra till internationell krishantering, konfliktlösning och konfliktförebyggande verksamhet. Anslaget används även för särskilda insatser såsom stöd till studier, seminarier, konferenser och andra projekt inom krishantering, fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet. Stöd ges vidare till såväl svenska som utländska enskilda organisationer och institutioner som verkar inom dessa områden liksom inom folkrätt och mänskliga rättigheter. Den ökade efterfrågan på svensk medverkan i internationella fredsfrämjande insatser styrs till tid och omfång av faktorer som till största delen ligger utanför svensk kontroll. Anslagsförbrukningen är någorlunda förutsägbar vad gäller pågående uppdrag där redan medverkar. Däremot kan den variera kraftigt och mycket svårförutsägbart när det gäller nya insatser. Efterfrågan på svenska militärer samt poliser och annan civil personal, har ökat från FN:s, , EU:s och andra internationella aktörers sida. Inom ramen för EU:s säkerhets- och försvarspolitik (ESFP) har den operativa verksamheten inletts . Medlemsstaterna har hög politisk ambition att etablera EU som en aktör inom den fredsfrämjande verksamheten. Det kommer också i fortsättningen att ställa höga krav på resurser för svenskt deltagande. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 medverkan i internationella fredsfrämjande insatser och konfliktförebyggande verksamhet finansieras även genom anslag inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Detta gäller i synnerhet de betydande svenska bidragen med militära förband till olika fredsfrämjande truppinsatser. Internationellt bistånd, finansieras vissa insatser i utvecklingsländer och som är av civil karaktär. Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser Inom anslaget 5:2 finns följande bemyndiganderam. För internationella fredsfrämjande insatser föreslås regeringen få ikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjorda utestående förpliktelser innebär utgifter på högst i enlighet med följande tabell. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 3.5 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Syftet med den fredsfrämjande verksamheten är att bidra till krishantering, konfliktlösning och konfliktförebyggande, vilket även omfattar insatser till skydd av mänskliga rättigheter och humanitär verksamhet. Anslaget skall göra det möjligt att med bred geografisk spridning stödja konkreta fredsfrämjande insatser genom att på begäran av FN eller enligt beslut av eller EU eller annat bilateralt eller mellanstatligt organ ställa militärobservatörer, civilpoliser, experter m.fl. till förfogande för deltagande i fredsbevarande och annan fredsfrämjande verksamhet. Insatsernas karaktär kan variera från bl. a. medlings- och förhandlingsstöd, övervakningsverksamhet, förtroendeskapande åtgärder, skydd av mänskliga rättigheter och humanitär verksamhet, sanktionsövervakning till fredsframtvingande åtgärder. Fredsfrämjande truppinsatser finansieras över utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Att delta brett i FN:s fredsbevarande verksamhet kommer fortsatt att vara en viktig del av de svenska ansträngningarna att främja internationell fred och säkerhet. EU:s roll vad gäller frågor som rör krishantering, konfliktlösning och konfliktförebyggande verksamhet har ökat och kommer att fortsätta öka. Rådets nya organ och strukturer inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) har blivit alltmer operativt inriktade och det ställer ökade krav på . Utökat svenskt deltagande i insatser inom ramen för EU:s säkerhets- och försvarspolitik (ESFP), inklusive civil krishantering, kan bli aktuellt . bl.a. i södra och samt utvecklingen av organisationens civila snabbinsatsberedskap (REACT) ställer krav på svensk medverkan och resurser. har poliser fått en alltmer framträdande roll i fredsfrämjande insatser, vilket är en utveckling som har arbetat för. FN har genomfört ett antal komplexa fredsbevarande insatser i bl.a. och Kosovo där organisationen även påtagit sig ansvar för den civila administrationen under ett övergångsskede. I dessa men även i andra mer traditionella missioner spelar poliser en viktig roll, för att bidra till att upprätthålla lag och ordning, att utbilda lokal polis och bidra till att stärka rättsstaten. Erfarenheterna från de senaste årens komplexa fredsbevarande operationer visar också på ett behov av rättsvårdande personal utöver poliser, såsom åklagare, domare och kriminalvårdspersonal, för att bygga upp hela rättskedjan, liksom personal med kompetens inom mänskliga rättigheter och institutionsuppbyggnad. bör ha beredskap att bidra med personal även inom dessa kategorier. Vissa sådana insatser kan även finansieras över utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Det svenska deltagandet med såväl trupp, observatörer som poliser i förväntas vara fortsatt omfattande. FN:s fredsbevarande verksamhet är fortsatt stor på den afrikanska kontinenten och svenskt deltagande har utökats i bl.a. och i den internationella insatsen i . Beroende på utvecklingen i vissa afrikanska konfliktområden kan nya FN-insatser bli aktuella vilket skulle innebära efterfrågan på nytt svenskt deltagande. Vad avser förutses ett fortsatt omfattande internationellt engagemang i , vilket även det kan innebära ytterligare efterfrågan på svenskt deltagande. Situationen i är fortsatt instabil och det finns tankar om en multinationell närvaro på de ockuperade palestinska områdena. bör vidare ha beredskap för deltagande i insatser inom anslagets område i FN-mandaterat arbete med återuppbyggnaden av . För att förebygga väpnade konflikter, kommer att arbeta vidare med att i högre grad inrikta den fredsfrämjande verksamheten på konfliktförebyggande åtgärder, vilket innebär att stöd för särskilda insatser inom detta område fortsatt är aktuellt. En viktig svensk målsättning är att bidra till att öka regionala, interregionala och subregionala organisationers kapacitet att förebygga och hantera kriser och anslaget har alltmer kommit att användas för finansiellt stöd till sådana organisationer för kapacitetsuppbyggnad och konkreta krishanteringsinsatser. Ett exempel är bidraget till verksamheten för den inom ramen för ASEM-samarbetet upprättade stiftelsen . Anslaget finansierar dessutom svenska såväl som utländska elevers deltagande i förberedande kurser för FN-tjänstgöring som arrangeras i . Den nybildade (FBA) i , som bl.a. har i uppdrag att förbereda personal för deltagande i fredsfrämjande insatser, erhåller medel för verksamhet via anslaget. förutser regeringen att FBA kommer att befästa formerna för sina verksamheter; utbildning och samträning, metodutveckling och forskning, samt samverkan och samarbetsfrämjande insatser. Anslaget kommer även att utnyttjas till att finansiera den oberoende kommissionen om massförstörelsevapen som initierat i enlighet med regeringens skrivelse till 2000/01:2. kommer att inneha ordförandeskapet i den multilaterala exportkontrollregimen (). Kostnaderna för ordförandeskapet beräknas till . Som följd av en omfördelning inom utgiftsområde 5 samt överföring till utgiftsområde 1 sänks anslaget för 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 har anslaget beräknats till . Tabell 3.6 Härledning av anslagsnivå 2004-2006, för 5:2 Fredsfrämjande verksamhet Anvisat i 2003 års Förändring till följd av 1 budgetproposition betecknat som anslaget 5:6 Fredsfrämjande verksamhet 2 Pris och löneomräkning baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris och löneomräkning Anslaget används för kostnader för deltagande i samarbetet inom ramen för (samarbetsministrarna) och m.fl. samarbetsorgan samt för deltagande i vissa andra former av nordiskt samarbete, däribland det svensk-norska samarbetet. Från anslaget betalas även medel till . Bidraget används till allmänna verksamhet, för informationsverksamhet och kultur- och utbildningsinsatser. Bidraget har betydelse för att föreningen ska kunna medverka till att hålla samman olika projekt som genomförs i 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 samarbete med regeringen och . har enligt särskilt beslut disponerats för stöd till för drift av informationsverksamheten "i Fokus" i . Ett motsvarande medelsbehov förutses även . Genom avtal med har fortsatt att driva informationsverksamheten "i Fokus" i . Verksamheten har utvecklats väl och bidragit till att göra det nordiska samarbetet mer känt. Under det svenska ordförandeskapet i det nordiska regeringssamarbetet har haft en viktig roll som samarbetspartner och medorganisatör av olika initiativ i form av seminarier och konferenser. har anslaget beräknats till . Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivå 2004-2006, för 5:3 Nordiskt samarbete Anvisat i 2003 års Förändring till följd av 1 budgetproposition betecknat som 5:1 Nordiskt samarbete 2 anslag 5:17 och 5:1 Nordiskt samarbete slås samman till anslaget 5:3 Nordiskt samarbete. 3.8.45:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Anslaget finansierar verksamheten huvudsakligen på två områden. Det ena avser ekonomiskt bistånd och är författningsreglerat och efterfrågestyrt. Det omfattar tillfälligt ekonomiskt bistånd till nödställda svenska medborgare samt i vissa fall utländska medborgare fast bosatta i avseende kostnader i samband med hemresa, allvarliga sjukdoms- och olycksfall, dödsfall liksom bistånd åt brottsoffer samt i vissa fall rättskydd. Vidare belastas anslaget med kostnader för evakuering av svenska medborgare vid krig och oroligheter i omvärlden och för expertgruppen för identifiering av katastrofoffer utomlands. Det varaktiga biståndet till särskilt utsatta svenskar utomlands minskar och enligt den nya lag om konsulärt ekonomiskt bistånd som trädde i kraft kommer det varaktiga ekonomiska biståndet att avvecklas. De personer som erhåller sådant bistånd får dock fortsättningsvis behålla det. Det andra området avser täckande av kostnader för återförande till hemviststaten av barn som olovligen har förts bort eller kvarhållits i strid mot en vårdnadsrätt, kostnader som har till syfte att säkerställa rätten till umgänge med barnet samt kostnader för centralmyndigheten att anordna kurser och seminarier i syfte att informera om dessa frågor enligt Europa- och . Anslaget belastas även av kostnader för informationsinsatser till utlandsresenärer om vad en utlandsmyndighet kan och inte kan bistå svenska medborgare med utomlands. Anslaget belastas dessutom av rättegångs- och resekostnader i samband med att svenska staten stäms i ett ärende i . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Regeringens proposition 2002/03:69 om en Ny lag om konsulärt bistånd överlämnades till . Den nya lagen trädde i kraft . Mot bakgrund av att verksamheten är författningsreglerad och efterfrågestyrd kan anslaget behöva utnyttjas för kostnader som inte 2004 har anslaget beräknats till Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivå 2004-2006, för 5:4 Ekonomiskt bistånd enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Anvisat i 2003 års Förändring till följd av 1 statsbudget betecknat som 5:2 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. samt diverse kostnader för rättsväsendet. 1Inklusive en ökning med 3 000 tkr på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 25 003 tkr prisnivå. 3Motsvarar 25 003 tkr prisnivå. Anslaget finansierar () som ansvarar för den kontroll som föreskrivs i lagen (1992:1300) om krigsmateriel och lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden och av tekniskt bistånd med tillhörande förordningar, samt rådets förordning (EG) nr 1334/2000 av om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export av produkter och teknik med dubbla användningsområden. Inspektionen skall också vara nationell myndighet inom ramen för konventionen om förbud mot kemiska vapen (CWC). Inspektionen prövar förvaltningsärenden avseende kontroll av krigsmateriel och export av produkter och teknik med dubbla användningsområden. Inspektionen har till sitt förfogande det parlamentariskt sammansatta och det tekniskvetenskapliga rådet. Kostnaderna för verksamheten täcks av avgifter som redovisas mot särskild inkomsttitel på statsbudgeten. Avgiften tas ut av företag vars produkter omfattas av kontrollen över krigsmateriel och varor med dubbla användningsområden. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.12 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får har för avseende ISP haft följande invändning mot ledningens förvaltning: har brustit i sin budgetering och budgetuppföljning. Detta har medfört att de överträtt sina befogenheter genom att överskrida anslagskrediten avseende förvaltningsanslaget. Det är regeringens bedömning att ISP , trots en mycket ansträngd ekonomisk situation, har säkerställt att exportkontrollens syften uppnåtts samt att internationella åtaganden fullföljts. som tillståndsärendena rörande krigsmaterielexporten utgör en betydande del av verksamheten, ställer den tilltagande 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 internationaliseringen på såväl detta område som vad gäller produkter med dubbla användningsområden ökade krav på ISP:s verksamhet och kapacitet. Det intensifierade samarbetet över gränserna i kampen mot terrorism och för att hindra spridningen av massförstörelsevapen kommer att öka markant . Samarbetet inom de internationella exportkontrollregimerna visar en stadigt stigande trend alltsedan händelserna och deras påföljande internationella konsekvenser. I praktiken har detta bl.a. inneburit en ökning i mängden förslag på utökad kontroll av export av produkter med dubbla användningsområden för att stävja spridning av massförstörelsevapen till bl.a. ickestatliga aktörer. ISP:s aktiva deltagande i detta samarbete förväntas fortsätta i minst nuvarande omfattning. kommer arbetet att intensifieras ytterligare, då antar ordförandeskapet i en av de exportkontrollregimer (NSG) som innefattas av ansvarsområdet. ISP är i sin egenskap som nationell myndighet under CWC ålagd att medverka i ansträngningarna att skapa en ökad beredskap för att hantera incidenter med kemiska vapen i samt i strävandena att effektivt kunna delta i internationella insatser inom området. Arbetstrycket kommer att intensifieras . Omstruktureringen av svensk försvarsindustri fortsätter. Det konkreta samarbetet mellan industrier i de sex länder som omfattas av LoI- samarbetet (Letter of Intent) där ingår förväntas övergå i en operativ fas där ISP kommer att involveras i konkreta förhandlingar om exportkontrollfrågor. Fortsatta kontakter och förhandlingar med kommer att krävas för att värna ett smidigt transatlantiskt samarbete inom exportkontrollområdet. ISP:s uppdrag innefattar även att ha kapacitet för bilaterala kontakter med nyckelländer samt att föra dialog härom med blivande EU-medlemmar, särskilt de baltiska staterna. EU-arbetet omfattar både krigsmaterielområdet och exportkontrollen av produkter med dubbla användningsområden. Samarbetet mellan EU-staterna är även centralt inom exportkontrollregimerna bl.a. vad gäller gemensamma förslag och politiska överväganden. ISP bidrar med avgörande expertis i bedömningen och i vissa fall initiativtagande och presentation av dessa tekniska förslag. ISP är även ålagd att bidra till EU-arbetet med genomförandet av den gemensamma uppförandekoden för vapenexport samt strävandena att öka såväl öppenheten som samsynen kring en restriktiv politik vad gäller exporten av krigsmateriel från EU-området. EU- samarbetet på exportkontrollområdet och behovet av ISP:s expertis kommer att öka ytterligare . direkta engagemang vad gäller översynen och det pågående arbetet med FN:s vapenregister förutses kräva expertis från ISP. Omläggningen av ärendehanteringen till ett helt elektroniskt system kommer att fortsätta och kulminera . Nya steg kommer även att krävas på informationsområdet när exportkontroll appliceras på bl.a. immateriella överföringar och IT. har anslaget beräknats till . Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivå 2004-2006, för 5:5 Anvisat i 2003 års Förändring till följd av 1 budgetproposition betecknat som anslaget 5:15 . 2 Pris och löneomräkning baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris och löneomräkning 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 3.8.65:6 Forskning, utredningar och genomför också konferenser och seminarier. andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning 1 Anslagssparande beräknas tas i anspråk under innevarande budgetår. Anslagssparande vid utgången av beror dels på att beviljade bidrag (enligt förordningen 1993:983) inte har rekvirerats, dels på att organisationer återbetalat outnyttjade medel vid slutredovisningen av äldre projekt. Anslaget finansierar verksamhet som främjar svensk utrikespolitik, framför allt vad avser nedrustnings-, icke-spridnings- och säkerhetspolitik. Syftet är dels att ge stöd till organisationer m.fl. för att främja nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor, dels att finansiera särskilda forskningsaktiviteter vid () och (). Detta ska tillföra regeringen teknisk och vetenskaplig kunskap vid förhandlingar om nedrustning och ickespridning. Det finansiella stödet till organisationer och stiftelser på det säkerhetspolitiska området regleras genom förordningen (1993:983) om statligt stöd för information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling (jämte ändringar i förordningen 1996:824). Det är regeringens bedömning att den verksamhet som finansieras under anslaget 2004 fortsätter att vara relevant för svensk nedrustnings- och säkerhetspolitik. Intresset från svenska organisationer att söka bidrag enligt förordningen 1993:983 (stöd till information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling) är fortsatt högt. Avsatta medel för detta ändamål 2004 ligger på oförändrad nivå. Forskningsprogrammet vid UI, som kompletterar den forskning som bedrivs av UI:s tillsvidareanställda forskare, leder till publicering av rapporter och doktorsavhandlingar m.m. UI Säkerhetspolitisk forskning och seminarieverksamhet om europeisk säkerhet bedrivs också för interna behov inklusive utbytestjänstgöring i samarbete med . Det internationella arbetet med att stärka 1972-års B-vapenkonvention fortsätter . FOI medverkar i detta arbete, liksom i arbetet med att tillhandahålla ett verifikationslaboratorium för Organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW). Vidare bidrar FOI med expertis till svenskt deltagande i det internationella samarbetet för att nedrusta och förhindra spridning av kärnvapenmaterial och till förstöringsåtgärderna av kemiska vapen i . För har anslaget beräknats till . Tabell 3.15 Härledning av anslagsnivå 2004-2006, för 5:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning Anvisat i 2003 års Förändring till följd av 1 Pris och löneomräkning baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris och löneomräkning 2 Anslagsbeteckningen statsbudget. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 3.8.75:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Anslaget finansierar vetenskaplig forskning i konflikt- och samarbetsfrågor av betydelse för internationell fred och säkerhet.