prop · GS032 · 2004-09-16 00:00:00 — I syfte att uppmärksamma och kartlägga ungdomars bostadsbehov avser regeringen att tillsätta en nationell bostadssamordnare. Samordna- ren bör ha till uppgift att kartlägga hinder för ungdomar att skaffa sig ett eget boende. Hinder kan uppstå vad avser utbudet av lämpliga bostäder, regler kring rätten att teckna hyreskontrakt, tillgänglighet med mera. Samordnaren bör överlägga med aktörerna på bostads-, bygg-, finans- och kreditmarknaderna liksom med kommunerna. kartlägga och sprida kunskap om framgångsrika initiativ, privata såväl Sådana initiativ kan omfatta allt från särskilda pilot- projekt till bostadsförmedlingarnas sätt att arbeta. också se över behovet av nationell övergripande information om lediga bostäder som ungdomar kan efterfråga, och vilka former som kan över- vägas för en sådan tjänst. För att underlätta ungdomars tillträde till äldre och billigare bostäder i det befintliga bostadsbeståndet bör samordnaren vidare se över vilka insatser som behövs för att stimulera omflyttning och därmed få igång flyttkedjor. Målgruppen för samordnarens arbete är i första hand unga personer men de förslag på åtgärder som bostadssamordnaren kommer fram till kan också komma andra grupper till del. verka med den verksamhet som bedrivs på uppdrag av regeringen för att minska hemlösheten i . Det är viktigt att förslag till nya eller för- ändrade regler inte innebär alltför stora tröskeleffekter i samband med att en viss åldersgräns passeras. Samordnaren skall samverka med ungdomars egna organisationer och nätverk, , kommunerna, Bygg- kostnadsforum, och Byggsamordnaren samt med i den del som gäller översynen av unga hus- hålls möjligheter att förvärva eller hyra en egen bostad. Bostadssamordnaren bör bedriva sin verksamhet Bostadssamordnaren beräknas medföra kostnader Regeringen föreslår i budget- propositionen att bostadssamordnarens verksamhet finansieras genom att anslaget 31:3 minskas med mot- 12.4.2 Pilotprojekt för bra och billiga bostäder Regeringens bedömning: Byggkostnadsforum bör inom ramen för sitt nuvarande uppdrag när det gäller bidrag till pilotprojekt, i högre grad beakta behovet att få fram bra och billiga bostäder som är avsedda för och anpassade till de behov och krav som ungdomar har. Bakgrund: fick i uppdrag att inrätta ett Bygg- kostnadsforum (BKF). BKF skall verka för en ökad effektivitet och lägre kostnader i byggande och boende genom att fungera som en kunskaps- och idébank för byggherrar, kommuner, myndigheter och byggentrepre- Syftet är att förmedla kunskap om byggprojekt eller byggprocesser som leder till att man kan bygga billigt, utan att försämra kvalitén eller BKF ger bland annat stöd till pilotprojekt som utvecklar nya sätt att få ner boendekostnaderna vid nybyggnad av hyres- BKF fördelar till sådana pilotpro- BKF gör också utvärderingar och tar fram dokumentation om pro- jekt som kan tjäna som goda exempel. Skälen för regeringens bedömning: Genom att stimulera till ett ökat bostadsbyggande generellt så utökas bostadsbeståndet. också förutsättningar för omflyttningar inom beståndet, vilket innebär att ungdomar via flyttkedjor kan komma över äldre och billigare lägenheter. BKF kan i sin verksamhet fylla en mera direkt funktion i regeringens strävanden att förbättra ungdomars situation på bostadsmarknaden. Inriktningen är att verka för att långsiktigt få ner boendekostnaderna i de bostäder som byggs, utan att kravet på tillgänglighet åsidosätts. Reger- ingen anser att BKF i sin fortsatta verksamhet i högre grad bör beakta ungdomars möjligheter till eget boende och avser därför att komplettera riktlinjerna för BKF:s verksamhet. BKF bör därmed i sin bidragsgivning beakta projekt som syftar till att få fram goda och billiga bostäder som är avsedda för unga personer och som är anpassade till denna målgrupps behov och krav. Det är viktigt att BKF beaktar erfarenheterna från tidigare verksamhet och pilotprojekt. Denna åtgärd finansieras inom ram på utgiftsområdet 18 Samhällspla- nering, bostadsförsörjning och byggande. 12.4.3 Förutsättningar för unga hushåll för att förvärva eller hyra en egen bostad Regeringens bedömning: Särskilda åtgärder för att underlätta ungdo- mars tillträde till bostadsmarknaden bör vidtas. Som ett första steg bör ungdomars förutsättningar att förvärva eller hyra en egen bostad ses över. Skälen för regeringens bedömning: Även om byggandet av lägen- heter stadigt ökar ligger nyproduktionsnivån fortfarande på en för låg nivå för att säkerställa balans på bostadsmarknaderna, särskilt i landets tillväxtregioner. Antalet kommuner med bostadsbrist ökar kraftigt. Enligt bostadsmarknadsenkät bedömer nu mer än var tredje kommun att det råder bostadsbrist på den lokala bostadsmarknaden. Situationen är särskilt problematisk i landets tre storstadsregioner och flertalet högskoleorter, där hög tillväxt, befolkningsökning och nettoin- flyttning bidrar till bostadsbristen. Totalt sett bor av befolk- ningen i kommuner där det råder bostadsbrist. Där det är bostadsbrist är det vanligtvis en särskilt stor brist på små och medelstora hyresrätter. Som en följd av detta hör ungdomar och yngre familjer till de grupper som drabbas hårdast av bostadsbristen. Även i de kommuner där det finns lediga bostäder är det ofta brist på bostäder för yngre, eftersom de lediga bostäderna är för stora eller för dyra. På bostadsmarknader som kännetecknas av bostadsbrist tenderar omsättningen av attraktiva mindre lägenheter vara låg, vilket ytterligare försvårar för ungdomar att etablera sig på bostadsmarknaden. Det är mot denna bakgrund som regeringen har priori- terat insatser som främjar ett ökat byggande av studentbostäder och mindre hyresbostäder. Stöd till byggande av studentbostäder har bidragit till att åstadkomma drygt 14 000 studentrum på landets högskoleorter, och investeringsstödet och stimulansen för byggande av mindre hyreslä- genheter börjar nu få effekt även på byggandet av vanliga hyreslägenhe- ter. Insatserna för att öka nyproduktionen fortsätter att vara ett av reger- ingens viktigaste medel för att råda bot på bostadsbristen. är det angeläget att även yngre hushåll kan efterfråga bostä- der bland övriga upplåtelseformer. Hyresrätten, som har ett högt servi- ceinnehåll och som inte ställer krav på kapitalbindning utgör ett av de Prop. 2004/05:2 mest attraktiva och rationella boendealternativen särskilt för yngre hus- Bristen på hyreslägenheter gör dock att alternativet att köpa en bostad ibland kan vara det enda som är tillgängligt på marknaden. Även i andra fall kan det vara ett bra alternativ att bo i ägd bostad. För många unga hushåll som inte är etablerade på bostadsmarknaden är det dock svårt, eller förknippat med stora uppoffringar, att förvärva en egen bostad. I storstadsområdena krävs det ofta ett betydande sparkapital för att kunna lägga den kontantinsats som krävs även vid köp av en mindre bostad. Detta utestänger många ungdomar från andra upp- låtelseformer än hyresrätt. Regeringen anser mot denna bakgrund att det är angeläget att, som ett komplement till de ansträngningar som redan görs för att öka bostadsbyggandet, vidta åtgärder för att underlätta ung- domars tillträde till bostadsmarknaden. I ett första steg bör en översyn göras av möjligheterna att i vissa fall förvärva eller hyra en egen bostad, till exempel genom direkta statliga lån, bidrag eller statliga kreditgaran- tier. Även andra insatser, som till exempel utbildningspaket för bostads- köpare eller försäkringslösningar anpassade till ungdomars situation bör studeras. Hyreslägenheternas hyror har ökat i snabb takt . Detta har lett till att många fastighetsägare, och då även de allmännyttiga bostadsföretagen, har utformat speciella villkor för att någon skall komma i fråga för ett hyreskontrakt. Villkoren kan avse krav på fast anställning, krav på en minsta årsinkomst och liknande. Regeringen har därför för avsikt att låta undersöka förutsättningarna för att inrätta någon form av hyresgaranti som skall kunna uppväga att villkoren för att få ett hyreskontrakt inte uppfylls. Uppdraget skall utföras inom ramen för verksamhet och rapporteras . Regeringen avser att åter- komma till frågan om ungdomars tillträde till bostadsmarknaden i bud- getpropositionen . 12.5Insatser för hälsa och trygghet för alla ungdomar Det stora flertalet ungdomar mår bra. ökar utsattheten och ohälsan hos vissa grupper av ungdomar. En ökande andel ungdomar vitt- nar om stress, huvudvärk, ångest, sömnbesvär och svårigheter att klara vardagen. Flickor i alla åldrar uppger i högre grad än pojkar att de mår sämre än vad pojkar uppger. Den ekonomiska utsatthet, svaga framtidstro och ojämlikhet som ofta följer med arbetslöshet och låg utbildning kan också ge upphov till sämre hälsa bland många ungdomar. Regeringen avser därför att genomföra insatser för att förebygga och motverka psykisk ohälsa bland ungdomar. Ungdomar har rätt till en uppväxt fri från alkohol och narkotika. har trenden mot ökad alkoholkonsumtion bland yngre ung- domar brutits. Detsamma gäller för narkotikaanvändningen bland de yngre åldersgrupperna. Denna positiva utveckling visar att de insatser som gjorts har givit resultat och bör fortsätta och utvecklas. Det krävs också kraftfulla insatser för att bryta trenden mot ökad alkoholkon- sumtion bland äldre ungdomar. En trygg och säker sexualitet är en viktig förutsättning för hälsa och Prop. 2004/05:2 välfärd. Unga homo- och bisexuella och transpersoner (s.k. hbt-grupper) befinner sig i en särskilt utsatt hälsosituation, bland annat på grund av diskriminering och fördomar. Sexuella riskbeteenden och förekomsten av sexuellt överförbara sjukdomar har också ökat bland ungdomar. Utveck- lingen kräver fortsatt uppmärksamhet. Alltför många ungdomar begår brott eller utsätts för brott. För att bekämpa brotten måste orsakerna till brott bekämpas. Det krävs lång- siktiga insatser för att motverka diskriminering och andra orsaker till socialt utanförskap. Även påföljdssystemet för unga lagöverträdare skall utvecklas, liksom stödet för unga brottsoffer. Framgångsrika verksam- heter för ungdomar i riskmiljöer måste ges ekonomiska förutsättningar för långsiktig överlevnad och utveckling. Olika former av ohälsa, otrygghet och utsatthet uppträder ofta tillsam- mans och har en tendens att förstärka varandra. Regeringen vill särskilt betona vikten av att insatser för att främja hälsa och trygghet bland ung- domar tar sin utgångspunkt i livssituationen och miljön i sin helhet. 12.5.1Insatser för förbättrad psykisk hälsa Regeringens bedömning: I arbetet med att förbättra ungdomars lev- nadsvillkor bör insatser som skapar bättre förutsättningar för god psykisk hälsa och välbefinnande hos ungdomar prioriteras. I detta sammanhang avser regeringen att -låta analysera ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska hälsan, -initiera en översyn av möjligheterna att skapa ett enhetligt natio- nellt system för att följa upp ungdomars hälsa , samt att -verka för att behovet av fortsatta satsningar på barn och ungdomar med psykisk ohälsa lyfts fram i den överenskommelse om insatser för personer med psykisk sjukdom eller psykiska funktionshinder som regeringen avser att teckna med och , inom ramen för den nationella hand- lingsplanen för hälso- och sjukvården 20052007. Skälen för regeringens bedömning De flesta ungdomar i mår bra och ser med tillförsikt på livet. Även i internationella jämförelser har svenska ungdomar en god fysisk och psykisk hälsa. Andelen ungdomar som upplever olika former av psy- kisk ohälsa eller psykosomatiska besvär har dock ökat. I avsnitt 13.1.2 i denna proposition redogör regeringen närmare för utvecklingen på områ- Det finns flera möjliga orsaker till den försämrade självupplevda häl- san bland ungdomar. Situationen för ungdomar varierar också kraftigt. Ökningen av självrapporterad psykisk ohälsa i form av oro, ängslan, ned- stämdhet etcetera har varit särskilt markant bland unga kvinnor. minering på grund av bland annat kön, etnisk eller kulturell bakgrund, sexuell läggning eller eventuella funktionshinder leder till att många ungdomar mår dåligt. Undersökningar i och tyder på att unga homosexuella, bisexuella och transpersoner i många avseenden har sämre hälsosituation än heterosexuella ungdomar. utsätts för sexuella trakasserier och våld av såväl vuxna som andra ung- Ungdomar med utländsk bakgrund som lever i ekonomiskt utsatta familjer riskerar att drabbas av ett dubbelt utanförskap på grund av språk- förbistring och fördomar. Det finns också ett starkt samband mellan å ena sidan barns och ungdomars fysiska och psykiska hälsa och å andra sidan föräldrars sociala och ekonomiska situation. Fysisk inaktivitet och dåliga kostvanor medför att övervikt och fetma bland barn och unga ökar, vilket i sin tur kan vara en grogrund för både fysisk och psykisk ohälsa. Förklaringar till den ökade ohälsan bland ungdomar kan bland annat sökas i att riskgrupperna har ökat i storlek, och att riskgruppernas situa- tion har försämrats genom ökade ekonomiska klyftor eller andra sam- Ökad arbetslöshet eller förändringar i utbildningssy- stemet kan ha givit upphov till osäkerhet och högre prestationskrav. annan förklaring kan vara att massmedia, reklam och det sexualiserade offentliga rummet skapar orealistiska krav och förväntningar hos ung- En överdriven fokusering på utseende och prestation kan också bidra till att olika former av ätstörningar ökar bland barn och unga. finns också flera möjliga förklaringar till det förändrade sökbeteendet av psykisk vård bland barn och ungdomar. Bristen på epidemiologiska data över tid försvårar dock analysen av vilka förändringar som skett i barns och ungdomars psykiska hälsa och vilka orsakerna är. Inriktningen för regeringens framtida arbete Ungdomars tillgång till välfärd är ett av de två föreslagna övergripande målen för den nationella ungdomspolitiken. Förutsättningar för en god hälsa är kanske den mest grundläggande aspekten av välfärd. utvecklingen mot en ökad psykisk ohälsa och ökande psykosomatiska symptom ett allvarligt hinder för ungdomars välfärd. levd psykisk ohälsa bland ungdomar kan också ha allvarliga långsiktiga konsekvenser både för de drabbade individerna och för samhällseko- Ungdomars psykiska hälsa bör därför lyftas fram som ett priorite- rat område i regeringens arbete för ungdomar . avsnitt 13.1.2 i denna proposition redogör regeringen för de omfattande insatser som redan inletts på området. Regeringen avser att fortsätta att utveckla sitt arbete för att hindra och förebygga ökningen av psykisk ohälsa, främst psykosomatiska besvär, Kunskapsinhämtningen på området har hög prioritet. Ojämlikheter i hälsa såväl mellan könen som mellan ungdomar med olika bakgrund skall motverkas. Regeringen anser det viktigt att följa utvecklingen av levnadsvillkoren Regeringen har därför givit olika myndigheter uppdrag som rör hälsosituationen för dessa ungdomar. utvärderingen av dessa uppdrag avser regeringen att överväga vilka eventuellt ytterligare åtgärder som det kan finnas behov av.. som påbörjats för att uppmärksamma negativa effekter av sexualiseringen av det offentliga rummet bör fortsätta. De former av psykisk ohälsa och psykosomatiska besvär som ökar bland ungdomar (negativ stress, ängslan, oro, ångest, huvudvärk och sömnsvårigheter) är ofta reaktioner på levnadssituationen och livsmiljön. Ätstörningar, övervikt, fysisk inaktivitet samt missbruk av alkohol och narkotika utgör riskfaktorer för såväl psykisk som fysisk ohälsa, men kan också vara symtom på andra fysiska eller psykiska problem. för och orsakerna till psykisk ohälsa kan skilja sig åt mellan pojkar och Kunskapen om vilka faktorer i livssituationen som ungdomarna upplever som stress- eller ångestskapande är dock bristfällig och behöver Åtgärder för att minska ungdomars psykiska ohälsa bör i för- sta hand inriktas på att eliminera orsakerna, i andra hand på att lindra Att stärka ungdomars tilltro till förmågan att själva och till- sammans med andra påverka sin vardag är viktigt för att motverka och förebygga psykisk ohälsa. Viktiga målgrupper för arbetet Forskning tyder på att det finns ett starkt samband mellan föräldrars soci- ala och ekonomiska status å ena sidan och barns och ungdomars fysiska och psykiska hälsa å andra sidan. Ungdomar som är arbetslösa eller har dålig ekonomi uppger oftare att de är mindre nöjda med sin hälsa eller att de har sämre livskvalitet än andra ungdomar. utsatta situationer bör därmed ges hög prioritet i regeringens, myndighe- ters och kommuners arbete på området. Att vara barn eller ungdom i en familj med missbrukande eller psykiskt sjuka föräldrar utgör också en riskfaktor för psykisk ohälsa. Denna grupp bör ges fortsatt uppmärksam- Stress och symptom på stress hör till de vanligaste och snabbast ökande formerna av psykisk ohälsa bland ungdomar. Den grupp som i stor utsträckning upplever stress är inte helt identisk med den som drab- bas av dålig hälsa eller upplever en låg livskvalitet i andra sammanhang. Unga kvinnor, ungdomar födda utomlands, ungdomar som bor i storstä- der och elever i gymnasieskolan anger i högre utsträckning att de upple- ver stress än andra ungdomar. Det finns anledning att misstänka att ökningen av upplevd stress till delar kan ha andra och mindre kända orsaker än övriga former av psykisk ohälsa. mar i hbt-grupperna bör också ges fortsatt uppmärksamhet. ansökte sammanlagt 8 568 minderåriga barn och ungdo- mar om asyl i . Av dessa var 561 utan medföljande legal vård- nadshavare, s.k. ensamkommande barn. De ensamkommande barnen och ungdomarna är främst pojkar i övre tonåren. Cirka en tredjedel är flickor. har ungefär hälften av de ensamkommande barnen beviljats uppehållstillstånd i . Nyanlända unga invandrare och ensamkommande barn skiljer sig i flera avseenden från andra grupper avseende förutsättningar för en god livssituation. bör därför uppmärksammas ytterligare. Det kan i detta sammanhang nämnas att regeringen bereder förslag angående ett förbättrat mottagande av ensamkommande barn. Oavsett om den unga personen kommer utan legal vårdnadshavare, som ung vuxen flykting eller tillsammans med någon anhörig och får uppehållstillstånd, är det ofta en lång väg kvar innan man lärt sig det nya språket, inhämtat eventuellt försprång som jämnåriga har i skolan och Prop. 2004/05:2 känner sig hemma i . En del av dessa ungdomar har också med sig traumatiska upplevelser som måste bearbetas och riskerar som invandrare att mötas av fördomar, diskriminering och rasism. Ungdomar, oavsett etnicitet och kultur, som lever med sin familj behöver hantera krav och förväntningar hemifrån. Om familjens synsätt på exempelvis barnuppfostran inte överensstämmer med majoritetsbefolkningens, ökar risken för problem. I vissa fall kan ungdomar fara mycket illa och upp- leva sig svikna av både familjen och samhället. Formerna för samhällets bemötande och stöd till ensamkommande unga flyktingar och till nyan- lända unga invandrare bör uppmärksammas och utvecklas. De så kallade hedersrelaterade brotten som främst drabbar flickor och unga kvinnor skall ges fortsatt uppmärksamhet. Särskilt fokus bör även ges till skolans arbete för att stödja elever som flyttat till i skol- åldern. Även utvecklingen av arbete bör ges fortsatt upp- märksamhet. Barn i asylprocessen är ett prioriterat område för reger- ingen. Det pågår ett kontinuerligt utvecklingsarbete för att förbättra asyl- processen utifrån ett barnperspektiv. Kunskap om utifrån stress och andra reaktioner på förändringar i livs- miljö bland ungdomar bör sammanställas. Syftet är att få en samlad bild av vilka faktorer i ungdomars livsvillkor som kan antas ligga bakom ökningen av stress och stressrelaterade symptom. Den kunskap om orsa- ker till och konsekvenser av den försämrade situationen som genererats i det pågående arbetet inom olika samhällssektorer och inom forskningen skall sammanställas. Eftersom skolan är en arbetsplats för de flesta ung- domar, bör betydelsen av stressfaktorer i skolmiljön uppmärksammas särskilt i arbetet. Åtgärder för att eliminera orsakerna samt förstärkningar i samhällets stöd till de drabbade ur ett helhetsperspektiv bör tas fram. I arbetet bör ungdomars egna erfarenheter på området tas till vara , till exempel genom en ungdomsreferensgrupp. Insatsen bör finansieras inom förvaltningsanslag. Nationell hälsostatistik om ungdomar I samband med den översyn av behovet av och möjligheterna att skapa samlad statistik om utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor som avi- seras i kapitel 7 bör möjligheterna att skapa ett enhetligt nationellt system för att följa upp ungdomars hälsa ses över. Ungdomsmottag- ningar och studentmottagningar utgör en viktig källa till sådan kunskap. Översynen bör bland annat baseras på resultaten av det pågående arbetet på vid som syftar till att utveckla metoder för att återkommande mäta barns och ungdomars psy- kiska hälsa. Insatsen bör finansieras inom förvalt- ningsanslag. Nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården Den psykiatriska vården har varit ett högprioriterat område i den nuva- rande nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149), i vilken barn och unga har identifierats som en särskilt viktig målgrupp. Regeringen avser även fortsättningsvis att verka för att satsningar på barn och ungdomar med psykisk ohälsa lyfts fram inom den överenskommelse om insatser för personer med psykisk sjuk- dom eller psykiska funktionshinder som regeringen avser att teckna med och . Överenskommel- sen sker inom ramen för fortsättningen av den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården 20052007. Det finns bland annat behov av förebyggande av psykisk ohälsa genom ett tidigt och adekvat stöd. Ett sätt att stärka denna process kan vara att utveckla det förebyggande ar- bete som utförs vid ungdomsmottagningarna. Barn och ungdomar med psykisk ohälsa kan komma i kontakt med flera olika verksamheter och huvudmän, vilket ställer krav på att utveckla samarbete och samordning utifrån barn och ungdomars specifika behov. Med utgångspunkt från årliga redovisning av den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården måste vidare vårdinnehållet för barn och ungdo- mar med psykiska problem och missbruk ges fortsatt uppmärk- samhet, liksom samordningen mellan barn- och ungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin. Regeringen anser att det är av yttersta vikt att ansträng- ningar görs för att motverka psykisk ohälsa bland barn och ungdomar genom att stärka såväl pågående verksamheter som nya initiativ som syftar till att barn och unga kan få ett samlat och tidigt stöd. Stöd till föreningslivets arbete Mer än tre fjärdedelar av ungdomarna i är medlemmar i någon förening. Detta gäller såväl pojkar som flickor. Ungdomsorganisatio- nerna har tillsammans mer än 700 000 medlemmar. Föreningslivet finns överallt där ungdomarna finns i skolan, i bostadsområden, i storstädernas förorter och på landsbygden. Föreningarna möter och engagerar ungdo- mar i deras vardagsmiljö, och har också förmågan att förändra den. Där- igenom utgör föreningarna, särskilt ungdomars egna organisationer, en viktig kraft för att förbättra även ungdomars förutsättningar till en god hälsa. Regeringen har avsatt ur Allmänna arvs- fonden till stöd för föreningslivets arbete med att motverka och före- bygga psykisk ohälsa, samt utveckla metoder för att bearbeta problem när de redan uppstått. Stöd skall bland annat utgå till projekt som syftar till att stärka ungdomars tilltro till förmågan och möjligheten att själva och tillsammans med andra påverka sin vardag, och till metodutveck- lingsarbete för att förebygga negativ stress på lokal nivå. Projekt där engagerade vuxna tillsammans med ungdomar utvecklar metoder för att bearbeta och motverka problem när de redan uppstått, bör få stöd, liksom projekt som utvecklar samverkan mellan olika sociala aktörer, offentliga samhällsorgan och ideella organisationer. Insatser mot ungdomars bruk av alkohol och narkotika