prop · GR0360 · 2004-03-10 00:00:00 — Arbetet med att uppfylla de militära kapacitetsmålen från De kvantitativa målen för de fyra prioriterade civila om- rådena (polis, stärkande av rättsstaten, civil förvaltning och räddningstjänst) som sattes upp i Feira har uppfyllts. beslutet om att inrätta en europeisk försvarsmaterielbyrå har grunden lagts för att ytterligare utveckla och förstärka försvarsmateriel- samarbetet inom EU. Unionen bekräftade sin bestämda avsikt att samarbeta med EU höll en fortsatt hög profil under kommissionen för de mänskliga rättigheterna och FN:s general- församling vid behandlingen av resolutionsförslag kring frågor om Särskilda dialoger om mänskliga rättigheter hålls I kontakterna med dessa och andra länder fortsatte det aktiva arbetet för dödsstraffets avskaffande eller dess EU fortsatte även att spela en mycket aktiv roll i arbete med utarbetande av en konvention om funktionshindrades Riktlinjer avseende barn och väpnade konflikter antogs. EU har ett väl utvecklat samarbete inom ramen för konventionen mot EU fortsatte att uppmana de stater som inte är parter till konventionen att ansluta sig. En viktig fråga för EU är fortsatt att de kemiska vapnen i förstörs inom överenskomna tidsramar. gav också stöd till insatser för att bekämpa okontrollerad spridning av lätta vapen i , , och . var starkt engagerat i de förhandlingar som ledde till antagandet av ett nytt protokoll, om s.k. explosiva lämningar av krig, till vapenkonvention (CCW). Syftet med avtalet är att stärka skyddet för civila som drabbas av krig genom att stater förbinder sig att Skr. 2003/04:60 röja efter en konflikt. EU arbetade aktivt provstoppsavtalets EU var också en viktig aktör i det arbetet som ledde till antagandet av en uppförandekod mot spridning av ballistiska missiler. Flera viktiga framsteg gjordes i utvecklingen av samarbetet kring EU:s uppförandekod för vapenexport. En ny gemensam militär lista antogs och en användarhandbok utarbetades för att underlätta tillämpningen av koden. Genom antagandet av en gemensam ståndpunkt avseende vapen- förmedling har medlemsstaterna åtagit sig att inkludera licensiering av denna verksamhet i sina respektive nationella regelsystem. EU bidrog aktivt till införandet av s.k. catch-all-mekanism i tre av de fyra inter- nationella exportkontrollregimer som söker begränsa spridningen av varor som kan användas för att tillverka massförstörelsevapen och missiler. En sådan bestämmelse innebär ökade möjligheter att kontrollera produkter som inte redan inkluderats i regimernas kontrollistor. genomfördes den andra revideringen av kontrollistorna i för- ordningen om kontroll av varor med dubbla användningsområden. Nya riktlinjer för konsulärt samarbete och bistånd till EU-medborgare vid kriser i tredjeländer antogs. Målsättningen är att förbättra skyddet av medlemsstaternas medborgare i länder där risk för deras säkerhet kan uppkomma. Olika samlokaliseringsprojekt när det gäller utlandsmyndig- heter i tredje land diskuterades, bl.a. frågan om diplomatisk repre- sentation i nya huvudstad. Arbetet för ökat fokus på rättssäkerhetsfrågorna inom EU och FN fortsatte. Förhandlingsarbetet inom WTO om utvecklingsdagordningen från (DDA), eller Doharundan, präglades i stor utsträckning av ministermötet i . Avsikten var att vid mötet göra en halvtidsöversyn och fatta beslut om riktlinjer för förhandlingar om främst jordbruk, industrivaror samt om de fyra s.k. Singaporefrågorna, d.v.s. förenkling av handels- procedurer, insyn i offentlig upphandling, handel och konkurrens samt handel och investeringar. Beslut skulle också fattas om att förbättra ett antal särbestämmelser för . Mötet avbröts dock när mötes- ordföranden inte längre ansåg att det fanns förutsättningar att nå enighet. har agerat aktivt både inom och utom EU för att de förhandlingarna ska återupptas möjligt med utgångspunkt från de framsteg som trots allt gjordes vid ministermötet. Rådet antog slutsatser på grundval av ett meddelande från kommissionen om hur EU ska agera för att bidra till att förhandlingarna återupptas. Det innebär bl.a. en ökad flexibilitet beträffande de fyra s.k. Singaporefrågorna, vilket länge drivit. Meddelandet innehöll också förslaget om en höjd ambitionsnivå i förhandlingarna om industrivaror och tjänster, vilket eftersträvat mot bakgrund av våra stora export- och import- intressen. hade vi önskat att meddelandet gått längre på jord- bruksområdet då detta är en så central fråga i förhandlingarna. antogs en förordning som innebär ett gradvis införande av motåtgärder mot den amerikanska skattelagen Extra Territorial Income Act (). På förslag av tog kommissionen fram ett förslag till kontaktpunkt för information till u-landsexportörer och en webbtjänst Skr. 2003/04:60 lanseras . var pådrivande vid utarbetandet av de råds- slutsatser om främjande av grundläggande arbetsvillkor som antogs . Förordningen för det allmänna preferenssystemet förlängdes . Mot bakgrund av att många andra länder trappat upp antalet frihandelsförhandlingar är det viktigt att konkurrensläget för europeiska företag inte försämras. EU:s restriktiva hållning till nya bila- terala frihandelsavtal håller på att luckras upp efter ministermötet i . Detta välkomnas av som anser att regionala och bilaterala avtal kompletterar de multilaterala frihandelsansträngningarna inom WTO. WTO och Dohaförhandlingarna har högsta prioritet, men måste kompletteras med en nysatsning på bilaterala och regionala frihandelsavtal. En offensiv satsning på regionala och bilaterala avtal måste vara inriktad på att motverka protektionism och stötta den multilaterala processen inom WTO. inleddes den andra fasen i förhandlingarna om ekonomiska partnerskapsavtal (EPA) med AVS- länderna (, och ). Tullsamarbetet mellan och utvidgades i syfte att möjliggöra samarbete inom ramen för det av initierade globala säkerhets- initiativ för sjöcontainrar. Kommissionens överträdelseärenden, bl.a. mot , drogs tillbaka. antog propositionen om politik för global utveckling. I propositionen slås fast att bör arbeta aktivt för en bättre samstämmighet i EU:s politik i relation till utvecklingsländer och för att utvecklingsaspekter beaktas inom alla . Samarbetet inom EU präglades fortsatt av uppföljningen av världs- konferensen om utvecklingsfinansiering i . Medlems- staterna är som helhet på väg att genomföra åtagandena inklusive etappmålet om av BNI i bistånd () individuellt och i genomsnitt till 2006. Rådet antog rådsslutsatser om avbindning av bistånd, och kommissionen ombads utarbeta förslag inför genomförandet. Framsteg i arbetet för att öka effektiviteten gjordes. Införandet av bl.a. landstrategier och årsrapporter bidrog till ökad samordning och samstämmighet. Rådet har dock understrukit vikten av fortsatta ansträngningar för att förbättra effektiviteten. , partnerskapsavtalet mellan EU och AVS-länderna, trädde i kraft . inleddes diskussionen angående kom- missionens förslag att införliva finansieringsinstrumentet för utvecklings- samarbetet med AVS-länderna, den s.k. Europeiska utvecklingsfonden () i den reguljära EU-budgeten. Fonden styrs f.n. av en särskild budgetförordning. Även upprättandet av en ny samarbetsform för att bidra till konflikthanteringsinsatser i inleddes. Förslaget innebär stöd till det afrikanska ramverk med operationella strukturer för konflikt- hantering som är under utveckling. Stödet till fredsbevarande insatser av- ses finansieras genom . har förespråkat ett närmare samarbete mellan ECHO och humanitära FN-organ. Kommissionen och FN undertecknade en sådan ramöverenskommelse. fortsatte sin uppmuntran Skr. 2003/04:60 till ECHO att utveckla sitt arbete i övergången från katastrofförhållanden till mer långsiktig utveckling. Unionens makrofinansiella stöd komplet- terar anpassningsprogram som stöds av och har framförallt utgått till reformländer i samt till . fattades beslut om stöd till , samt och . En halvtidsöversyn av Europeiska () långivning till tredjeland genomfördes. Ett resultat av denna översyn var att på ett tydligare sätt inkluderas i bankens utlåning. Efter en utvärdering av EIB:s lånefacilitet för Medelhavsutlåningen rekommend- erade kommissionen att inrätta en ny utvecklingsbank. och en rad andra medlemsstater ifrågasatte dock behovet. Man enades istället om att förstärka den nuvarande faciliteten inom ramen för EIB:s verksamhet och att göra en ny översyn . EU:s bilaterala och regionala förbindelser Tekniska anpassningar av i samband med utvidgningen har överenskommits. För den nordliga dimensionen i unionens externa förbindelser antogs en andra handlingsplan som bl. a. omfattar särskilt fokus på och på arktiska frågor. EU och fortsatte arbetet i strävan att utveckla ett strategiskt partnerskap. påbörjades den nya transitregimen från , genom , till övriga . Läget i ägnades stor uppmärksamhet. EU gav fortsatt stöd till skyddet av de observatörer från , som verkar i . EU:s relationer med var fortsatt ansträngda. Ett toppmöte mellan EU och länderna i västra hölls i . Toppmötet fastslog att det inte är en fråga om länderna på västra kommer med i EU utan när. Takten bestäms av ländernas egen vilja och förmåga att genomdriva nödvändiga reformer. inlämnade en ansökan om EU-medlemskap . har för avsikt att lämna in en ansökan om medlemskap 2004. För och , i likhet med andra Balkanländer, är samarbetet med krigs- förbrytartribunalen (ICTY) en avgörande fråga i EU-närmandeprocessen. Situationen i stod högt på dagordningen under många EU-möten . Ett omfattande förberedelsearbete har pågått i EU inför återuppbyggnadsfasen i . Konflikten mellan israeler och palestinier har fortsatt att stå i fokus för EU:s ansträngningar till en fredlig utveckling i . Den europeiska gemenskapen tillhör de få givare övriga är arabstaterna och som givit den palestinska myndigheten direkt budgetstöd. EU satte in en krishanteringsstyrka i för att bringa fred. Detta skedde i . EU fort- satte att nära följa utvecklingen i . Den svenske kabinetts- sekreterares uppdrag som EU-ordförandeskapets särskilde representant i , och fortsatte . Till följd av kriget i och dess förspel har Skr. 2003/04:60 tillståndet i och framtiden för den transatlantiska relationen stått i fokus. Relationen har dryftats bilateralt mellan europeiska ledare och med ame- rikanska motparter. antog en "transatlantisk deklaration". Syftet var att lyfta fram vikten av en stark transatlantisk länk utifrån flera aspekter säkerhetspolitiska, ekonomiska och handels- politiska. Det helt dominerande temat i EU:s relationer med har varit EU:s kritik mot eventuella kärnvapenprogram. Relationerna mellan och fördjupades , och publicerade ett policydokument om EU. fortsatte att genom EU driva frågor om de mänskliga rättigheterna i . har även genom EU drivit frågan om mänskliga rättigheter i , i synnerhet kvinnornas rättigheter, samt understrukit vikten av en samordning av insatserna inom utvecklingssamarbetet. beslutade att med omedelbar verkan införa skärpta sanktioner mot . Detta var en reaktion på arresteringen av oppositionsledaren samt den allmänt försämrade situationen i landet. antogs en ändring av det s.k. moder/dotterbolagsdirektivet. Syftet med direktivet är att företag som finns i olika medlemsstater inte ska beskattas mer än en gång i ett EU-land. Kravet på ett innehav av kapitalet i ett annat företag kommer att sänkas successivt till . omfattas även ekonomiska föreningar, sparbanker och ömsesidiga försäkringsbolag av direktivet. Kommissionen föreslog att även det s.k. fusionsdirektivet ska ändras. Syftet är att uppdatera, klargöra och bredda direktivets tillämpningsområde. Flera nya företagsformer ska omfattas, bl.a. de s.k. europabolagen och de europeiska kooperativa föreningarna. Det klargörs också att direktivet kan tillämpas vid ombildning av en filial till ett dotterbolag. Diskussionen om skattepaketets tre delar avslutades. Sparande- direktivet om automatiskt utbyte av information och ränta/royalty- direktivet, som undanröjer källskatter antogs. Likaså en politiskt bindande uppförandekod för att snedvridningar som kan bli följden av skadlig skattekonkurrens mellan medlemsstaterna. Ingen enighet upp- nåddes i översyn av de reducerade skattesatserna och nollskattesatserna på momsområdet. Däremot antogs direktivet om att undvika dubbel moms för gas och el vid gränsöverskridande handel. Andra förslag som diskuterades på momsområdet rörde reducerade skattesatser för post- tjänster och regler för beskattning av resebyråer och researrangörer. Kommissionen lade fram ett åtgärdsprogram inom fyra områden; förenkling, modernisering och en mer enhetlig tillämpning av gällande regler samt en förstärkning av det administrativa samarbetet. Ett direktiv om ökad harmonisering av energibeskattningen kunde slutligen antas efter nära arbete. Direktivet avser oljor, el, kol och naturgas. fortsatte att verka för att nå en så restriktiv EU-budget som Budgeten omfattade ca i s.k. åtagande- bemyndiganden och ca i betalningsanslag. innebar en ökning i förhållande till budget för åtaganden och en ökning för betalningar. jordbrukspolitiken uppgick till . En tredjedel upptogs av olika former av strukturstöd såsom regional- och arbetsmarknadsstöd. Kommissionens årliga rapport över återflödet till medlemsstaterna visade att det totala återflödet till års EU-budget uppgick till 1 vilket motsvarar . en ökning i förhållande till EU-budget med , Det svenska nettobidraget uppgick enligt kommissionens beräkningar till , vilket Åtgärder mot fusk och andra oegentligheter Kommissionens lade fram en utvärderingsrapport om Europeiska byrån för bedrägeribekämpning () som inte innehöll förslag till förändring av byråns uppgifter. Kommissionens arbete med reform- eringen av den finansiella styrningen och kontrollen av EU-medlen Verksamhetsrapporterna har blivit utförligare. av miniminormer för intern kontroll inom kommissionens samtliga riktade dock fortsatt kritik mot svagheterna i redovisningssystemet. jordbruksområdet förekommer fortfarande väsentliga fel i betalningarna. tillhör de länder som sköter sig bra och behandlas i princip inte alls i årsrapporten. Kraven på det statistiska systemet att leverera bra indikatorer för att följa genomförandet av bl.a. Lissabonstrategin präglade arbetet. ordning som reglerar de statistiska territoriella enheterna inom EU Förordningen om det europeiska nationalräkenskapssystemet ändrades för att insamlingen av uppgifter ska ske snabbare. förordning antogs som reglerar beräkningarna av arbetskostnadsindex. Nya variabler infördes i förordningen om arbetskraftsundersökningar för att möta kraven på uppföljning av sysselsättningen inom EU. antogs en ny förordning om gemenskapsstatistik över inkomst- och Beslut togs även om att utveckla gemenskaps- statistiken över vetenskap och teknik, ersätta delar av den stålstatistik som tidigare samlades in för den numera upplösta samt rapportering inom luftfartssektorn. En omdiskuterad fråga var om endast gemenskapen har behörighet att förhandla om och ingå internationella avtal som rör domstols behörighet samt erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område eller om behörigheten är delad med medlemsstaterna. yttrande från väntas klargöra behörighetsfrågan. Diskussionerna fortsatte kring förslagen om en europeisk exekutions- titel för obestridda fordringar samt direktivet om ersättning till Beredningen av ett förslag till förordning som ska reglera vilket lands lag som ska gälla i tvister som inte har anknytning till avtalsförhållanden (s.k. II-förordningen) påbörjades. ett direktiv som innehåller minimiregler som ska garantera att parter i gränsöverskridande tvister behandlas på samma sätt som om de var bosatta i den medlemsstat där rättegången ska äga rum. även att anta förslaget till förordning om föräldraansvar som bl.a. behandlar frågor om vårdnad om barn, umgänge med barn och barns boende (s.k. nya II-förordningen). undertecknade konventionen om behörighet, tillämplig lag, erkännande, verkställighet och samarbete i frågor om föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn. Polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete Arbetet på narkotikaområdet resulterade först och främst i en överenskommelse om kriminalisering och påföljder för olaglig narkotika- En ömsesidig utvärdering om brottsbekämpningens roll i kampen mot narkotikahandel genomfördes. Vidare fattades beslut om placerande av narkotikasambandsmän i samt om utbildning för tjänstemän i rättsvårdande, narkotikarelaterade yrken. Åtgärder mot terrorism gavs fortsatt hög prioritet. utveckla de nya medlemsländernas kapacitet på området uppmärk- Det straffrättsliga samarbetet präglades av uppföljningen av åtgärds- programmet för att genomföra principen om ömsesidigt erkännande. Rambeslutet om frysning av egendom och bevismaterial antogs och rådet nådde en principöverenskommelse om ömsesidigt erkännande på bötes- Rambeslutet om förverkande har varit föremål för intensiva Kommissionen har tagit initiativ till ett rambeslut om ett europeiskt bevisupptagningsbeslut när det gäller föremål, handlingar och uppgifter som ska användas i brottmål. antog även rådet rambesluten om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi, om skydd för miljön genom strafflagstiftning samt om korruption i den privata sektorn. lingarna om förslag till rambeslut att ingen ska åtalas eller dömas två gånger för samma gärning (ne bis in idem-principen) har pågått . Förslag till rambeslut om bestraffning av fartygsföroreningar presen- terades och diskussioner fortsätter . Rådet enades även om huvuddragen i förslaget om att inrätta en gemensam byrå med uppgift att förbättra samordningen av medlems- staternas praktiska gränssamarbete. Målsättningen är att byrån ska kunna inleda sin verksamhet . 2003/04:60 (TIS) sattes i drift . Visering, asyl, invandring och annan politik som rör fri rörlighet för personer I arbetet med att skapa ett gemensamt europeiskt asylsystem antog rådet direktiv om miniminormer för mottagandevillkor av asylsökande och den s.k. Dublinförordningen med kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan. För- handlingar har även fortsatt om förslag till miniminormer för när med- borgare i tredjeland och statslösa personer ska betraktas som flyktingar eller alternativt skyddsbehövande samt förslag om miniminormer för medlemsstaternas asylprocedurer. Kommissionen inledde arbetet med att utarbeta ett förslag till en ny europeisk flyktingfond som planeras vara i funktion och sträcka sig till 2010. bekräftade att migrationsfrågor, som återtagande- avtal, biometrisk information samt förhållandet mellan laglig och olaglig migration, har högsta politiska prioritet. En politisk överenskommelse nåddes om unionsmedborgare och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorium. Rådet har även antagit direktiv om rätt till familjeåterförening, direktiv om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares rättsliga ställning samt direktiv om stödåtgärder vid återsändande med flyg. Inom ramen för åtgärder mot olaglig invandring arbetades ett förslag fram till förordning om inrättande av ett nätverk av sambandsmän för invandring. Rådet kom även överens om förslag till direktiv om tillfälligt uppehållstillstånd för offer för medhjälp till olaglig invandring och människohandel som samarbetar med myndigheterna. Arbetet med att öka harmoniseringen av viseringspolitiken har fortsatt bl.a. genom antagande av ett stort antal rättsakter. Som exempel kan nämnas beslut om att möjliggöra utfärdande av gruppviseringar vid gränsen och att förenkla viseringshanteringen för deltagare i i . Rådet nådde en politisk överenskommelse om två förslag som innebär att medlemsstaterna ska införa biometriska kännetecken som ansiktsbild och fingeravtryck i handlingar för visering och uppehållstillstånd på ett har- moniserat sätt. Frågan om upprättandet av en gemensam viserings- databas, , har varit föremål för diskussion. antog kommissionen bestämmelser för hur den så kallade gemenskapsmekanismen för räddningstjänst ska användas på EU-nivå. Ett arbete inleddes för att ta tillvara lärdomar av de omfattande skogs- bränderna i , liksom från tidigare erfarenheter av stora katastrofinsatser, och att föreslå åtgärder för att förbättra gemenskapsmekanismen och medlemsstaternas samarbete på räddningstjänstområdet. Rådet antog nya sysselsättningsriktlinjer . Dessa är färre, enklare och mer resultatorienterade än tidigare, och ska i princip ligga fast under (2003-2006). Fokus ligger på att uppnå Lissabonmålen till 2010. De tre övergripande målen är full sysselsättning, förbättrad kvalitet och produktivitet i arbetet samt ökad social sammanhållning och en arbets- marknad öppen för alla. Riktlinjerna omfattar flera politikområden som främjar full sysselsättning: bl.a. aktiva arbetsmarknadsåtgärder, entre- prenörskap, utveckling av humankapitalet, ett ökat arbetskraftsutbud samt ökad jämställdhet och integration på arbetsmarknaden. riktlinjerna understryker även i högre grad vikten av att fler aktörer involveras i genomförandet av strategin. En högnivågrupp för syssel- sättning under ledning av (f.d. statsminister i ) fick i uppdrag att föreslå konkreta åtgärder som mest direkt kan inverka på genomförandet av sysselsättningsstrategin. sammans med de nationella handlingsplanerna för sysselsättning, utgör underlag till den gemensamma sysselsättningsrapporten inför vår- Den fokuserar på fyra områden ökad anpassnings- barhet, ökat arbetskraftsutbud, investeringar i humankapital samt effektivare genomförande av reformer. Arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor Flera direktiv antogs, bl.a. avseende arbetstagarinflytande i europeiska kooperativa föreningar och om hälsa och säkerhet vid exponering för buller i arbetet. Rådet uppnådde enighet om direktivet avseende exponering för elektromagnetiska fält. arbets- och anställningsvillkor i bemanningsföretag kunde däremot inte Asbestdirektivet ändrades för att beakta förbudet av användning och utsläppande på marknaden av asbest . rekommendation om att främja egenföretagares säkerhet och hälsa. beslutade rådet att inrätta ett socialt trepartstoppmöte för tillväxt Toppmötet ska fungera som samrådsorgan mellan rådet, kommissionen och arbetsmarknadens parter. rådet och kommissionen en gemensam rapport om pensioner och Nya tvååriga nationella handlingsplaner mot fattigdom och social utestängning utarbetades. Handlingsplanerna kommer att ligga till grund för en gemensam rapport inför vårtoppmötet . enades om att förlänga programmet för att förebygga våld mot barn, ungdomar och kvinnor och för att skydda våldsoffer och riskgrupper Diskussionerna om samordning av systemen för social Fokus låg på förmåner vid invaliditet och ålderdom. Rådet enades om innehållet i en ny version av förordning (EEG) nr 1408/71 och om att införa ett europeiskt sjukförsäkringskort Ett förslag om att utvidga reglerna till att omfatta tredjelands- Arbetet med ett nytt direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer, som ersätter samtliga direktiv om ömsesidigt erkännande av examens- och kompetensbevis, har pågått . Kommissionen presenterade ett meddelande om hur EU ska möta det ökande behovet av arbetskraftsinvandring och verka för Rådet delade kommissionens bedömning att redan pågående Skr. 2003/04:60 processer, såsom sysselsättningsstrategin, borde utnyttjas i detta arbete. antogs en ny svensk lag om förbud mot diskriminering även utanför arbetslivet och högskolan. Den nya lagen är ett led i genom- förandet av två direktiv om likabehandling. Arbetet inom ramen för EU:s femte handlingsprogram för jämställdhet inriktades särskilt på temat Kvinnor i beslutsfattande ställning. Inom ramen för EU:s uppföljning av handlingsplanen från , togs nio indikatorer fram för att följa upp arbetet med att få in fler kvinnor i ledande positioner, främst inom olika institutioner med stor betydelse inom området ekonomisk makt.