prop · GS031 · 2004-09-20 00:00:00 — Utgiftstaken skall och målet om två procents överskott i de offentliga finanserna i genomsnitt över en konjunkturcykel ligger fast. Den starkare konjunkturen har ännu inte lett till ökad efterfrågan på arbetskraft. De åtgärder som regeringen föreslog kompletteras nu med ytterligare insatser. Den största delen av insatserna genomförs . De nya förslagen omfattar åtgärder för att minska arbetslösheten, förbättra välfärden, stärka kommunernas ekonomi, stärka miljö- styrningen, öka företagens konkurrenskraft samt höja hushållens köpkraft och avkastning på arbete. Rättvisan och solidariteten skall öka så att det stigande välståndet och den goda tillväxten i ekonomin kommer alla till del. Regeringen föreslår en rad satsningar på framför allt barnen och barnfamiljerna. Men det handlar också om insatser för att öka jämställdheten mellan kvinnor och män, om resurser för att stärka välfärden och om att med kraft bekämpa diskriminering. En rättvis och effektiv välfärd är en avgörande förutsättning för ett i långsiktig tillväxt och utveckling. Satsningar på arbete, tillväxt, miljö och välfärd går hand i hand. Det är ingen tillfällighet att , tillsammans med andra nordiska välfärdsländer, tillhör de främsta i flera internationella undersökningar om levnads- standard och tillväxtförutsättningar. Men för att behålla tätpositionen måste välfärden ständigt utvecklas och förbättras. Ett ytterligare steg tas i kompensationen av egenavgifterna till pensionssystemet. Grundavdraget höjs som ett led i den gröna skatteväxlingen. Förändringar föreslås i arvs- och gåvoskatten som underlättar för företag och företagare. Fortsatta åtgärder föreslås för minskad ohälsa i arbetslivet, ökad integration, mer resurser till forskning och utveckling och bättre tillgång till riskkapital för småföretag. Flera av dessa förslag var föremål för diskussion inom ramen för tillväxtsamtalen med arbetsmarknadens parter. Goda framtida livsvillkor för våra barn och barnbarn kräver ansvar för miljön. Den gröna skatteväxlingen fortsätter. Höjda skatter på miljöbelastande verksamhet växlas mot sänkta skatter på arbete. Omställningen av till ett ekologiskt hållbart samhälle fortsätter. Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- kratiska regeringen, och Miljö- partiet. Den internationella konjunkturnedgång som började har vänts till en återhämtning. har den fortsatt och breddats till att omfatta flertalet regioner och sektorer. Liksom tidigare är tillväxten stark i och stora delar av , men även i euroområdet ses tydliga tecken på att konjunkturen vänt uppåt. Företagens investeringar utvecklas starkt. Detta tyder på ökad optimism om den framtida utvecklingen. Sammantaget bedöms den breddade inter- nationella uppgången leda till fortsatt draghjälp för svensk export såväl som . I har stabiliseringspolitiken börjat läggas om i en mindre expansiv riktning. har bland annat arbetsmarknadsläget förbättrats avsevärt , vilket förväntas leda till en fortsatt gynnsam utveckling av privat konsumtion. De stora underskotten i offentliga finanser utgör ett orosmoment . Efter med svag tillväxt börjar euroområdet reagera positivt på den internationella uppgången. året tog exporten fart, trots en betydande förstärkning av euron. Detta avspeglas i en vändning i företagens investeringar och en försiktig återhämtning i hushållens konsumtion. I fortsätter den starka utvecklingen med en mycket snabb tillväxt i framför allt och . Även har noterat goda tillväxttal. Mot bakgrund av den japanska ekonomins strukturella problem är det dock tveksamt om utvecklingen kommer att bestå på . Svensk ekonomi har utvecklats starkt . Preliminär statistik visar att BNP var högre än . Produktiviteten förbättrades avsevärt. I industrin var produktiviteten högre än . En mycket god exportutveckling medverkar till en beräknad BNP-tillväxt på i kalenderkorrigerade termer. Fler arbetsdagar medför emellertid att den faktiska BNP-tillväxten uppgår till . väntas en något svagare exportutveckling, som den inhemska efterfrågan ökar allt starkare och bidrar till att BNP ökar . Hushållens konsumtionsutgifter fortsätter att öka. har detta särskilt gällt för sällanköpsvaror. Hushållens efterfrågan stimuleras framöver av skattesänkningar, fortsatt låga räntor och en god förmögenhetsställning. Investeringskonjunkturen har stärkts . Ett högt kapacitetsutnyttjande, låga räntor och en förbättring av vinstläget talar för att näringslivets investeringar ökar. De statliga satsningarna i infrastrukturen bidrar också till ökade investeringar. som den svenska ekonomin utvecklas gynnsamt förväntas det även vid utgången av 2005 finnas betydande lediga resurser i ekonomin, särskilt på arbets- marknaden. Förutsättningarna för en fortsatt hög BNP-tillväxt även efter 2005 är därmed goda. 3,5 (2,9) 1Bidrag till BNP-tillväxten. 2Av BNP-tillväxten 2004 förklaras av att det är fler vardagar än . Rensat för denna kalendereffekt beräknas tillväxten till 2004. beräknas kalendereffekten bli försumbar. Källor: och . Förändring från föregående år i procent, om ej annat anges Hushållens nettosparkvot, nivå3 Tysk ränta 10-års statsobligation1 Svensk ränta 10-års statsobligation1 2Procent av arbetskraften. 3Exklusive sparande i avtalspensioner. 4Procent av BNP. Källor: , , och . 1.2.2.1 Den kommunala sektorn En sund ekonomi i den kommunala sektorn är avgörande för välfärdens kärna vården, skolan och omsorgen. Trots kommunala skatte- höjningar motsvarande och en blygsam konsumtionsutveckling väntas kommunsektorn uppvisa ett negativt resultat. Kommande år väntas den kommunala sektorn uppvisa överskott, bland annat till följd av en god inkomstutveckling. Skatter och statsbidrag väntas öka med 2005, varav utgörs av ökade statsbidrag. Tabell 1.3a Kommunsektorns finanser Anm.: Statsbidragen och skatterna redovisas tillsammans eftersom effekten av reformer som påverkar skatteunderlaget neutraliseras genom justeringar av statsbidragen. Källor: och . I tabell 1.3b redovisas större satsningar och tillskott åren 20042006. I beloppen ingår förslag i budgetpropositionen och av fattade beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. Utöver de satsningar som redovisas i tabellen sker andra ökningar, främst i de riktade bidragen, till exempel för skolsatsning, läkemedel och miljöinvesteringar i offentliga lokaler. De satsningar regeringen föreslår medverkar till att stärka sysselsättning och kvalitet i kommunernas verksamheter. Tabell 1.3b Vissa tillskott till kommunsektorn 1 I de generella bidragen ingår tillskott för inkomstutjämning, vårdgaranti samt den höjning av det generella bidraget 2006 som aviserades i vårpropositionen. Efterfrågan på arbetskraft är fortsatt svag. Det tar tid innan en förbättrad konjunktur slår igenom på arbetsmarknaden. har produktiviteten och medelarbetstiden per sysselsatt ökat. Tabell 1.4 Sysselsättning, arbetslöshet, löne- och produktivitetsutveckling Anm.: I fördes anställda i kyrkan över från kommunala myndigheter till näringslivets tjänstesektor först . Till följd av detta är antalet sysselsatta i offentlig sektor överskattat, och antalet anställda i näringslivet underskattat, med ca 22 000 personer 2000. 2Reguljärt sysselsatta i åldern 2064 i procent av befolkningen i den åldersgruppen. 3I procent av arbetskraften. 4Årlig procentuell förändring. Källor: , , och . Det är en utveckling som gör rikare och friskare. betyder den positiva utvecklingen på dessa områden att förbättringen på arbetsmarknaden fördröjs. Den internationella lågkonjunkturen har medverkat till att målet om 80 procents reguljär sysselsättning inte nås . Först väntas den starkare konjunkturen medverka till att sysselsättningen stiger. Sysselsättningsutvecklingen stimuleras av de inkomstskattesänkningar och höjda statsbidrag som föreslås i denna proposition. Den reguljära sysselsättningsgraden för personer i åldern väntas uppgå till 2005. Sysselsättningsmålet ligger dock fast. Ett ökat utbud av arbetskraft tillsammans med den svaga sysselsättningstillväxten har medfört att den öppna arbetslösheten har fortsatt att stiga . väntas antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program öka, vilket medför lägre öppen arbetslöshet. En fortsatt hög ambitionsnivå i arbetsmarknadspolitiken , som sysselsättningen ökar, innebär att arbetslösheten fortsätter att minska . Om sysselsättningen utvecklas annorlunda än i prognosen kommer volymen i de arbetsmarknadspolitiska programmen att anpassas för att balansera utbud och efterfrågan. 1.2.2.3 Utvecklingen på medellång sikt På är det svårt att förutsäga konjunktursvängningar. Beräkningar bygger i stället på en bedömning om att det finns outnyttjade resurser i svensk ekonomi som kan tas i anspråk utan att det uppstår inflationsdrivande löne- ökningar. BNP kan därmed öka något snabbare Tabell 1.5 Sysselsättning och arbetslöshet uppdelat på kön Anm.: I fördes anställda i kyrkan över från kommunala myndigheter till näringslivets tjänstesektor först . Till följd av detta är antalet sysselsatta i offentlig sektor överskattat, och antalet anställda i näringslivet underskattat, med ca 22 000 personer 2000. 2I procent av arbetskraften. även efter 2005 än vad som uppskattas vara möjligt på lång sikt. Som en följd av detta utvecklas sysselsättningen väl och den öppna arbetslösheten minskar till 2007. Den reguljära sysselsättningsgraden för personer i åldern beräknas stiga och uppgå till 2007. För att illustrera osäkerheten i de bedömningar som ligger till grund för det så kallade basalternativet redovisas två alternativa scenarier. I lågtillväxtalternativet antas oljepriset stiga till per fat och ligga kvar där . Ett högre oljepris jämfört med bas- alternativet dämpar såväl den globala som den inhemska konjunkturen. I högtillväxtalternativet antas arbets- marknaden och lönebildningen fungera bättre än i basalternativet. Arbetskraftsutbudet antas öka väsentligt snabbare och den potentiella tillväxt- takten är därmed högre. BNP och sysselsättningen kan därmed stiga snabbare än i basalternativet utan att inflationen överstiger mål på . Regeringens sysselsättningsmål om en reguljär syssel- sättningsgrad på för personer i åldern uppnås i detta scenario 2007. Tabell 1.6 Kalkyl på medellång sikt BNP, procentuell förändring 1 Reguljärt sysselsatta i åldern 2064 i procent av befolkningen i den åldersgruppen. Källor: och . Finanspolitikens främsta uppgift är att lägga grunden för uthålligt hög tillväxt och full sysselsättning genom att upprätthålla sunda offentliga finanser. Därmed skapas förutsättningar för att utveckla välfärden och förhindra nedskärningar i sämre tider då välfärdssamhällets skyddsnät behövs som mest. Två övergripande budgetpolitiska mål styr regeringens budgetpolitik: överskottsmålet för de offentliga finanserna och utgiftstaket för staten. 1.3.1Överskott i de offentliga finanserna gäller ett överskottsmål för de offentliga finanserna på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Det innebär att statsskulden kan minska som andel av BNP som nödvändiga tillgångar byggs upp inom det allmänna pensionssystemet. Med överskottsmålet skapas en buffert för att möta de framtida demografiska påfrestningarna på de offentliga välfärdssystemen. Överskotts- målet innebär också en betryggande marginal till underskottsgränsen på av BNP i EU:s . Överskottsmålet är formulerat som ett genomsnitt över en konjunkturcykel. Med utgångspunkt från det övergripande målet anger regeringen i budgetpropositionen preciserade överskottsmål för nästkommande budgetår. Det preciserade överskottsmålet bestäms med hänsyn till konjunkturläge och resursutnyttjande i svensk ekonomi. Det innebär att det finansiella sparandet kan variera mellan åren. Ett lägre sparande i en lågkonjunktur kan bidra till att mildra konjunktursvackan. Det omvända gäller i ett konjunkturläge med högt resursutnyttjande. Ett högre offentligt sparande dämpar då risken för överhettning. Sedan överskottsmålet började gälla 2000 har saldot i offentliga finanser varit klart bättre än EU-genomsnittet. I takt med att högkonjunkturen övergick i lågkonjunktur minskade överskotten. Som ett genomsnitt uppgick överskottet i de offentliga finanserna åren . Euro- området uppvisade ett underskott på . förväntas överskottet överträffa det uppsatta målet om . Mot bakgrund av det alltjämt låga resursutnyttjandet i svensk ekonomi vore det riskabelt att i inledningen av konjunktur- återhämtningen strama åt ekonomin. En alltför snabb återgång till överskott kring och däröver skulle riskera att hämma den ekonomiska återhämtningen. Den uppåtgående konjunkturen måste utnyttjas för att varaktigt Tabell 1.7 Offentliga finanser Källor: och . Om inte syssel- sättningen och arbetsutbudet ökar blir det svårare att på nytt bygga upp en buffert inför nästa lågkonjunktur. Rensat för kalendereffekten väntas tillväxten något överstiga tillväxten . föreslås det preciserade överskottsmålet fastställas till av BNP. Om den ekonomiska återhämtningen sker snabbare än vad som prognostiseras kommer regeringen att föreslå ett högre sparande . Det övergripande målet om 2 procents överskott i genomsnitt över en konjunkturcykel ligger fast. Budgetpolitikens främsta styrinstrument är utgiftstaken. De årliga statliga utgifterna får inte överstiga den nivå till vilket utgiftstaket är bestämt. För att undvika underskott och stora nedskärningar i välfärden får de offentliga utgifterna inte överskrida en nivå som är långsiktigt hållbar. Utgiftstaken förhindrar att tillfälligt högre inkomster används för varaktigt högre utgifter. Därmed minskar risken för stora nedskärningar i sämre tider. Välfärden blir mer förutsägbar och trygg. Utgiftstaket har bidragit till att jämfört med många andra länder har starka offentliga finanser trots en utdragen inter- nationell lågkonjunktur. Utgiftstaket har sedan det infördes klarats samtliga år. Om utgiftstaket skulle vara hotat kommer regeringen att vidta åtgärder, främst i form av senareläggningar av utgifter . För att hantera risken för ett överskridande av utgiftstaket avser regeringen vidta ett antal åtgärder som syftar till att den totala nettoförbrukningen av anslagsbehållningarna ej får överstiga noll kronor. Det handlar om åtgärder för att få myndigheter att som huvudregel vare sig utnyttja krediter eller ingående anslagssparande samt att medel som står till regeringens disposition som huvudregel inte får användas. beräknas budgeteringsmarginalen uppgå till ca och 2006 till ca . En allt större andel äldre i befolkningen riskerar att leda till en växande utgiftskvot. För att undvika underskott i de offentliga finanserna och stora nedskärningar i välfärden i takt med att andelen äldre blir fler är det viktigt att sysselsättningen ökar. Med en stark tillväxt och sysselsättningsutveckling stärks den offentliga sektorns inkomster. Hur stora offentliga utgifter som ekonomin kan bära, utan att stora underskott uppstår eller kraftiga nedskärningar blir nödvändiga, är bland annat avhängigt ekonomins potentiella produktionsförmåga. Ett högt arbetsutbud och snabb produktivitetsutveckling medger högre ambitioner i välfärdspolitiken och på andra utgiftsområden, medan en lägre produktions- förmåga tvingar fram en mer dämpad utgiftsutveckling. Mot den bakgrunden är det rimligt att utgiftstaken fastställs utifrån en bedömning av den potentiella nivån av BNP. Svensk ekonomi har genomgått en rad institutionella förändringar. Det finns anledning att närmare analysera hur dessa förändringar har påverkat den svenska ekonomins potentiella produktions- förmåga. Regeringen har för avsikt att låta genomföra en sådan analys under det närmaste året. I avvaktan på denna vill regeringen inte lämna ett förslag om utgiftstakets exakta nivå uttryckt i miljarder kronor . Regeringen avser därför att i budgetpropositionen lämna förslag om utgiftstak för såväl 2007 som 2008. Utgiftstaket har uppgått till en i stort sett oförändrad andel av potentiell BNP. Med ett antagande om en nominell ökning av potentiell BNP innebär denna princip en ökning av utgiftstaket från 2006 till 2007. Ytterligare skäl att avvakta med ett förslag om utgiftstakets exakta nivå är att regeringen överväger att införa ett system med en så kallad sysselsättningsmarginal 2007. En utgångspunkt för regeringens över- väganden om utgiftstaken är att utgifterna skall hållas på en nivå som är förenlig med målet om ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Diagram 1.1 Utgiftstaken i kronor * Preliminärt utgiftstak . Anm.: För att skapa jämförbarhet över tiden har utgiftstaken korrigerats för tekniska förändringar som föranlett justeringar av utgiftstaket samt för en redovisningsförändring av stödet till kommunerna (se avsnitt 4.1.1). Diagram 1.2 Utgiftstaken i procent av BNP * Preliminärt utgiftstak . Anm.: För att skapa jämförbarhet över tiden har utgiftstaken korrigerats för tekniska förändringar som föranlett justeringar av utgiftstaket samt för en redovisningsförändring av stödet till kommunerna (se avsnitt 4.1.1). Stabila priser är en förutsättning för en ekonomisk politik för hög tillväxt och full sysselsättning. Stabila priser ökar möjligheterna att föra en politik som ger ökad rättvisa och mer resurser till välfärden. har lagt fast att den övergripande uppgiften för penningpolitiken är prisstabilitet. bedriver på denna grund penningpolitiken självständigt. definierar prisstabilitet som att ökningen av konsumentprisindex skall begränsas till med en tolerans på uppåt och nedåt. Regeringen stöder penningpolitikens inriktning och står bakom inflationsmålet. Inflationen har hållits nere av en stark produktivitetsutveckling och ett relativt lågt resursutnyttjande. Därtill har priserna på många importerade varor fallit kraftigt. Höga oljepriser har dock påverkat utvecklingen i motsatt riktning . väntas importprisernas inflationsdämpande effekt vara mindre. börjar de lediga resurserna på arbetsmarknaden successivt tas i anspråk. Sammantaget bedöms det underliggande inflationstrycket förbli lågt och endast stiga långsamt från en mycket låg nivå . Den underliggande inflationen, mätt med UND1X, bedöms uppgå till i slutet av . Under de närmast följande åren förutses inflationen ligga i linje med inflationsmålet. 1.4.1.1 Räntan och kronan Den amerikanska har höjt styrräntan med 0,5 procent- enheter till . De internationella marknadsräntorna har efter en uppgång åter sjunkit tillbaka och ligger på en låg nivå. återhämtade sig aktiebörserna kraftigt. De höga oljepriserna har påverkat aktiebörserna negativt och börsuppgången under inledningen av 2004 har urholkats. Under inledningen av 2004 sänkte räntan med sammanlagt till rekordlåga mot bakgrund av det låga inflationstrycket. Låga räntor och åter- hämtningen på börserna skapar gynnsamma förutsättningar för en konjunktur- återhämtning. Diagram 1.3 Bostadsräntor, 3 mån och () Källa: EcoWin. Kronan försvagades fram och har därefter förstärkts. Diagram 1.4 Kronans utveckling mot TCW-index Källa: EcoWin. En väl fungerande lönebildning är av avgörande betydelse för en god samhällsekonomisk utveckling. Löneökningar inom de samhälls- ekonomiska ramarna möjliggör lägre arbetslöshet, högre sysselsättning och växande produktion. Det ger i sin tur utrymme för en förbättrad välfärd. De senaste årens utveckling visar att ett ökat ansvarstagande av arbetsmarknadens parter leder till rimliga nominella löneökningar som i sin tur skapar gynnsamma förutsättningar för en god reallöneutveckling. Den nominella löneöknings- takten har varit ungefär hälften så hög som , som reallöneutvecklingen varit betydligt bättre. Arbetsmarknadens parter har ett gemensamt ansvar för att förändringar av relativlöner sker inom ramen för det totala löneutrymmet. Ett fortsatt ansvarstagande från arbetsmarknadens parter är avgörande för den framtida sysselsättnings- och välfärdsutvecklingen. Arbetsmarknaden är fortfarande starkt könsuppdelad. Kvinnors lön är av mäns lön. Om hänsyn tas till kvinnors och mäns olika fördelning efter ålder, utbildnings- nivå, sektor, arbetstid och yrkesgrupp minskar skillnaden men kvinnors lön är fortfarande av mäns lön. Därutöver arbetar många kvinnor ofrivilligt deltid som kvinnor lägger mer tid på obetalt arbete. Denna skeva fördelning av betalt och obetalt arbete förstärker inkomst- skillnaderna mellan kvinnor och män. Lönediskriminering av kvinnor måste upphöra. Lönediskriminering på grund av kön är förbjuden enligt lag. Kvinnor och män skall ha möjlighet att bidra till arbetslivet på lika villkor. Osakliga löneskillnader på grund av kön utgör ett hinder för tillväxt. Arbetsmarknadens parter är ansvariga för lönebildningen och har därför ett stort ansvar för att bekämpa löne- diskrimineringen. I pågår arbetet med att ta fram en nationell handlingsplan mot könsdiskriminerande löneskillnader mellan kvinnor och män. I arbetet mot löne- diskriminering är arbetsmarknadens parter viktiga aktörer. Arbetet med handlingsplanen genomförs i dialog och process med parterna. Handlingsplanen har en bred ansats för att omfatta områden som direkt och/eller indirekt påverkar de könsrelaterade löneskillnaderna. Förutom jämställdhetslagen handlar det till exempel om lönebildningen, anställningsformer, föräldraförsäkring, inflytande och utbildning. Den långsiktiga ambitionen är att all köns- diskriminering på arbetsmarknaden skall upphöra. 1.5Fler jobb och uthållig tillväxt Målet för den ekonomiska politiken är uthålligt hög tillväxt och full sysselsättning. Det skapar förutsättningar för bättre livskvalitet och en rättvis välfärd. Tillväxten i har varit högre än i många jämförbara länder. Förutsättningarna är goda att behålla en hög tillväxttakt framöver. Men det krävs att fler arbetar samt ökade investeringar och innovationer så att produktiviteten fortsätter att öka snabbt. Grunderna i regeringens tillväxtpolitik är goda möjligheter till arbete, studier och entreprenörskap samt att alla människor deltar i produktionen efter sin förmåga och får möjligheter att försörja sig själva och ta del av det stigande välståndet. Trygga människor skapar tillväxt. Människor som är trygga vågar prova nya saker och orkar ställa om till nya förhållanden. Sambanden mellan trygghet, jobb och tillväxt, mellan utveckling, jämlikhet och rättvisa, är starka. Med fler i arbete ökar tillväxten, liksom resurserna att förbättra välfärden med. Och välfärden ger i sin tur den trygghet som behövs i en snabbt föränderlig ekonomi. En hög tillväxt ger ökade resurser till hushållen och välfärden och skapar större möjligheter till utjämning mellan olika grupper i samhället. Rätt utformad är skola, vård, omsorg och andra delar av välfärden tillväxtskapande. Den gemensamma välfärden behöver ständigt utvecklas och förbättras. Behov, inte inkomst eller social bakgrund, skall styra fördelningen av bland annat sjukvård, utbildning och den inkomsttrygghet som socialförsäkringarna ger. Med de rättigheter välfärden ger följer också skyldigheter, både för samhället och för den enskilde. För att välfärden skall uppfattas som rättvis krävs att alla bidrar efter förmåga och att alla får del av den efter behov. En solidariskt finansierad välfärd ger rätt till trygghet men kräver också att vi alla anstränger oss och är beredda att ställa om när samhället förändras. Med en bra välfärd som grund underlättas omställning i olika skeden av livet. Välfärden vilar på att så många som möjligt skall kunna försörja sig genom eget arbete. Arbetslösheten är för hög. Syssel- sättningen måste öka, såväl bland män som kvinnor. Alldeles för många människor är i behov av socialbidrag för sin försörjning. För att även på lite skall ha råd med en bra välfärd måste fler arbeta. Alla behövs i arbetslivet. Tillväxtpolitiken har ett dubbelt uppdrag. På kort sikt måste arbetslösheten pressas tillbaka. Men också utbudet av arbetskraft måste öka så att flaskhalsar i ekonomin förhindras när efterfrågan och sysselsättningen tar fart. Ytterst är välfärden beroende av att sysselsättningen ökar i näringslivet.