prop · GR031d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Vidare har regeringen givit i uppdrag att kartlägga forskning om demokrati, förvaltnings- och folkrörelsefrågor. Uppdraget skall redovisas . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen tog initiativ till ett samarbete mellan regeringen, företrädare för kommuner och landsting samt vissa berörda myndigheter i syfte att vidta åtgärder som kan minska hoten mot förtroendevalda. Bland annat har handboken mot demokratin tagits fram. En uppföljning av detta arbete kommer att starta . Offentlighet för partiers och valkandidaters intäkter Det är av flera skäl viktigt att allmänheten kan få insyn i hur de politiska partierna finansierar sin politiska verksamhet och hur de personer som driver en s.k. personvalskampanj finansierar sina kampanjer. Regeringen har därför beslutat om att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att överväga hur allmänhetens insyn i politiska partiers och valkandidaters intäkter skall öka (dir. 2002:83 och 2003:66). Utredaren skall redovisa sitt arbete . Inför kommande regeringskonferens inom EU har utarbetat en promemoria (Ds 2003:36) där demokratifrågorna har en viktig roll. En skrivelse planeras att lämnas till . För att öka kunskapen om dessa demokratifrågor har via bl.a. (dir. 2001:35) genomfört informationsinsatser för att väcka debatt och engagemang. Inom deltar bl.a. i genomförandet av rekommendationen om participation of citizens in local public life samt i arbetet med att ta fram rekommendationer för standards för elektronisk röstning. har även deltagit i ett flertal internationella konferenser kring demokrati och mänskliga rättigheter, bl.a. inom Östersjöstaternas råd och FN. Insatser inom ramen för den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna Regeringen överlämnade skrivelsen 2001/02:83 En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna till . I skrivelsen presenteras ett stort antal initiativ som regeringen avser att vidta (20022004) som handlingsplanen gäller. För att öka kunskapen om de mänskliga rättigheterna gav regeringen 2003 olika myndigheter och allmänna försäkringskassor i uppdrag att utbilda sin personal om mänskliga rättigheter eller att förstärka befintlig utbildning. har en del av dessa uppdrag återrapporterats till regeringen. Av rapporterna framgår att en rad myndigheter har genomfört utbildningar och andra aktiviteter på olika teman inom området för de mänskliga rättigheterna. Den hemsida som regeringen inrättade 2002 är en viktig kanal för information om de mänskliga rättigheterna. har hemsidan kompletterats med ytterligare material, såsom dokument från internationella organisationer, information om regeringens arbete inom området och om aktuella händelser såväl i som i utlandet. Hemsidan har i genomsnitt 9 000 besökare . Den nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna och skriftlig information om hemsidan skickades ut till ca 900 organisationer och myndigheter. Regeringen lämnade också stöd till och medverkade i MR- dagarna 2002 samt i Skolforum och Bok- och biblioteksmässan. Vidare har den nya myndigheten för levande historia, som inrättats under , en viktig roll bl.a. i att sprida kunskap om demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen (se nedan under Insatser utanför politikområdet, Statliga insatser). Det internationella intresset för nationella handlingsplaner för mänskliga rättigheter tilltar. Re- geringen har deltagit i internationella sammankomster kring sådant arbete samt även tagit emot ett stort antal besök från utländska institutioner och myndigheter som velat ta del av de svenska erfarenheterna. Instrument om mänskliga rättigheter och rättsväsendet Regeringen har påbörjat översättningen till svenska av för rättsväsendet relevanta internationella dokument inom området för de mänskliga rättigheterna. slutredovisade också sitt uppdrag att kartlägga rättsfall där svenska domstolar tillämpat bestämmelserna i 2 kap. regeringsformen och den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. I rapporten lämnades också en redogörelse för de svenska målen vid den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Arbetsgruppen för mänskliga rättigheter Den interdepartementala arbetsgrupp som tillsattes 2000 med uppgift att utarbeta förslag till en nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna fick förlängt uppdrag och nya arbetsuppgifter. vidgades arbetsgruppens mandat ytterligare. Mandatet omfattar nu att samordna, stödja och komplettera fackdepartementens arbete med mänskliga rättigheter, att följa upp handlingsplanen och se till att den utvärderas, att utgöra ett forum för information och diskussion om det internationella arbetet med mänskliga rättigheter samt att vid behov medverka i samordning och planering inför förhandlingar i internationella fora. Insatser för att utveckla och stärka demokratin görs inom ett stort antal andra politikområden, t.ex. barnpolitiken, ungdomspolitiken, utbildningspolitiken, handikappolitiken, integrationspolitiken, kulturpolitiken, storstadspolitiken, jämställdhetspolitiken, rättsväsendet, folkrörelsepolitiken, forskningspolitiken, mediepolitiken, förvaltningspolitiken, miljöpolitiken och utrikespolitiken. Nedan redovisas endast några av de insatser som har koppling till målet för politikområde Demokrati. Stora insatser har genomförts för att stärka barns och ungdomars inflytande i den politiska processen. har särskilt prioriterat frågor kring ung- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 domars inflytande och delaktighet inför riksdagsvalet och det parallella skolvalet. Inom skolan sker stora satsningar för att öka elevernas kunskaper kring mänskliga rättigheter och demokratifrågor och för att stärka elevernas eget inflytande i skolan. Inom har en arbetsgrupp tillsatts med uppdrag att lämna förslag om ett tydligare och ökat reellt elev- och föräldrainflytande i förskola, skola och vuxenutbildning . En viktig demokratifråga för personer med funktionshinder är tillgängligheten till lokaler, verksamhet och information. tillgänglighetscenter har därför på regeringens uppdrag tagit fram Riktlinjer för en tillgänglig statsförvaltning Mot full delaktighet och jämlikhet för människor med funktionshinder, utgivna . I arbetet med att stärka inflytandet för medborgare med utländsk bakgrund beslutade regeringen bl.a. direktiven till en integrationspolitisk maktutredning (dir. 2000:57, 2001:111). inrättades under den nya myndigheten för levande historia. Myndighetens uppdrag är att främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Forumet skall ha som övergripande mål att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde och skall bedriva utåtriktad verksamhet över hela landet. Storstadspolitikens arbete med bl.a lokala utvecklingsavtal har bidragit till att stärka den lokala demokratin i storstädernas socialt och ekonomiskt utsatta stadsdelar. I flera stadsdelar engagerades t.ex. inför valet demokratiinformatörer för att öka valdeltagandet, vilket också resulterade i ett högre valdeltagande i de aktuella stadsdelarna. I har arbetet med lokala utvecklingsavtal bidragit till införandet av stadsdelsråd till vilket de boende röstar fram företrädare för invånarna i stadsdelen. Det jämställdhetspolitiska arbetet är intimt kopplat till demokratifrågorna, t.ex. frågan om könsrepresentationen i olika beslutande organ. Bekämpandet av antidemokratiska rörelser och arbetet mot diskriminering fortsätter. Både polisen och åklagarväsendet ägnar fortsatt uppmärksamhet åt brott med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska eller homofobiska inslag. Folkrörelsepolitiken spelar en viktig roll för demokratiutvecklingsarbetet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 visade en omfattande undersökning av föreningslivet i (Föreningslivet i , rapport 98). Som redovisats under avsnitt 4.4 så spelar forskningspolitiken en viktig roll för bl.a. kunskapen kring demokratins tillstånd. slutredovisades det forskningsprogram för offentlig sektor (FOS) som inleddes . utvärdering har presenterats i rapporten och nyorientering inom offentlig sektor utvärdering av ett forskningsprogram (Rapport 2003/03). Medier har en central funktion när det gäller informationsförmedling och debatt. Målet för mediepolitiken är att stödja yttrandefrihet, mångfald och oberoende. En viktig förutsättning för demokratin är att dagstidningar, radio, TV och Internet finns tillgängliga i hela landet. Även förvaltningspolitiken spelar en viktig roll för demokratipolitiken. På regeringens uppdrag genomförde Statskontoret och en undersökning om medborgarnas syn på offentlig förvaltning. Det var den första medborgarundersökningen med ett förvaltningspolitiskt perspektiv som täckte ett flertal statliga myndigheter med medborgarkontakter såväl som kommunala verksamheter. Demokratiarbetet är nära kopplat till arbetet med miljöpolitiken och en hållbar utveckling där formerna för medborgarnas inflytande över politiska beslut på olika nivåer blir allt viktigare. Demokratins institutioner ger oss de redskap vi behöver för att värna de kollektiva nyttigheter kunskap, hälsa och miljö som utgör grunden för en hållbar och progressiv samhällsutveckling. Insatser för att utveckla och stärka demokratin utgör även en viktig hörnsten i det internationella utvecklingsarbetet. överlämnade regeringen till propositionen 2002/03:122 Gemensamt ansvar politik för global utveckling. Propositionen föreslår en sammanhållen svensk politik för global utveckling. Politiken föreslås utgå från alla människors lika värde och rättigheter och bör genomsyras av dels ett rättighetsperspektiv inklusive demokrati och mänskliga rättigheter, och dels de fattigas perspektiv. De mänskliga rättigheterna skall respekteras av alla delar av den offentliga förvaltningen, och insatser för att förbättra kunskapen och medvetenheten om rättigheterna har genomförts av en rad myndigheter inom olika politikområden. Som exempel kan nämnas att utbildningar om de mänskliga rättigheterna har genomförts på flera håll inom rättsväsendet och totalförsvaret. Dessutom har en rad myndigheter, bl.a. , fått i uppdrag att definiera sin roll som sektorsansvariga för handikappfrågor och arbeta för att tillförsäkra människor med funktionshinder delaktighet och jämlikhet i samhället. Insatser av andra aktörer Ett stort antal aktörer bidrar till att utveckla och stärka demokratin. Kommuner och landsting arbetar med att utveckla nya modeller för att involvera medborgarna i den demokratiska processen. och har en stor verksamhet kring demokratifrågorna. Folkrörelserna och andra medborgarsammanslutningar har viktiga funktioner i demokratiutvecklingsarbetet och i arbetet för att stärka mänskliga rättigheter. På lokal, regional och nationell nivå finns ett stort antal organisationer och institut som på olika sätt arbetar med att belysa demokratifrågorna. Det svenska demokratiutvecklingsarbetet påverkas även av ett stort antal internationella organisationers verksamheter, inte minst arbetet inom EU och . Målet för politikområdet är att folkstyrelsen skall värnas och fördjupas. Demokratin genomgår stora förändringar. Det är svårt att exakt ange vilka effekter de statliga insatserna har haft på demokratin. Dock visar bl.a. utvärderingen av utvecklingsarbetet Tid för demokrati att stödet till olika demokratiprojekt varit mycket framgångsrikt. Måluppfyllelsen är starkt beroende även av statliga insatser inom andra politikområden samt av andra aktörer än staten. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen anser att de insatser som gjorts inom politikområdet har bidragit till att värna och fördjupa folkstyrelsen. Många insatser inom politikområdet är emellertid av sådan art att man knappast kan förväntas se effekter i det korta perspektivet. Genom att värna tryck- och yttrandefriheten samt utöva tillsyn över den offentliga förvaltningen bidrar Justitiekanslern till att folkstyrelsen värnas och fördjupas. Omval genomfördes i kommun med anledning av felaktigheter i röstmottagningen. De statliga kostnaderna för valadministrationen i samband val uppgick till ca . genomförs en nationell folkomröstning om införandet av euron. Valdeltagandet i folkomröstningen är inte känt när denna proposition beslutas och redovisas . Vad avser förberedelsearbetet för folkomröstningen kan följande särskilt poängteras. Information om omröstningsförfarandet har sänts ut 4.7Resultat för verksamhetsområdet till alla röstberättigade tillsammans med röst- Målet för verksamhetsområdet och deltagande är att medborgarnas deltagande i de allmänna valen och i övriga politiska processer skall öka. Vidare skall de allmänna valen och folkomröstningar genomföras med maximal tillförlitlighet och effektivitet. Det är svårt att göra en samlad bedömning av om deltagandet i de politiska processerna har ökat eller inte. () studie av föreningslivets utveckling i visar att antalet partimedlemmar, både passiva och aktiva, har minskat kraftigt . SCB:s analys visar att trofastheten är markant högre bland de äldre partimedlemmarna och detta leder till ökad medelålder i medlemskåren. Några påtaliga skillnader mellan män och kvinnor finns dock inte, andelen partimedlemmar är dock större bland män. genomfördes allmänna val till , och kommunfullmäktige. Valdeltagandet minskade i alla valen. I vissa områden med jämförelsevis lågt valdeltagande, t.ex. i , ökade emellertid valdeltagandet i detta val. En utförlig redovisning av förberedelsearbetet och genomförandet av val lämnades i budgetpropositionen . Vidare har lämnat en rapport om erfarenheterna års val (Rapport 2003:1 Erfarenheter från valen ). Sammanfattningsvis kan konstateras att valadministrationens förberedelsearbete och genomförande fungerade väl. Dock har valförfarandet på ett fåtal platser i landet varit föremål för dis- har tagit fram flera olika informationsbroschyrer som riktar sig till allmänheten bl.a. "Bra att veta om valet". Broschyren har översatts till 14 olika språk och skickats ut till bl.a. kommuner och föreningar bildade på etnisk grund. På återges broschyrens text i översättning till ytterligare tre språk. Broschyren har också tagits fram i en "lättlästversion" som skickats ut till ca 4 000 mottagare. Till synskadade har tagits fram särskilt informationsmaterial i form av kassetter och punktskrift. Ett flertal handledningar som riktar sig till valförrättare och andra som deltar i folkomröstningsarbetet har också tagits fram. Merparten av det producerade materialet finns också återgivet på . För att kunna ge en bra service till allmänheten har inrättat ett tillfälligt särskilt mottagningsställe med eget telefonnummer och egen mailbox och som enbart handhar expedieringen av begärelser om duplettröstkort till dem som av olika anledningar saknar röstkort och brevröstningsmaterial till den som avser att rösta från utlandet. Information om vart den som vill veta mer om hur man röstar i folkomröstningen ska vända sig har lämnats genom inslag i början av spelfilmer på landets biografer, inslag i olika TV- och radiokanaler och i olika tidningsannonser samt på . Avseende förtidsröstningen har bl.a. avtal slutits med . Vidare har i sitt löpande arbete bl.a. följt den nationella och internationella utvecklingen av elektronisk röstning (Rapport om e-röstning, 2003) samt utsett nya ledamöter till . Regeringens utvecklingsarbete för folkstyrelsen Tid för demokrati har avslutats och utvärderats. Det övergripande målet för Tid för 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 demokrati var att öka medborgarnas medvetenhet om den demokratiska processen samt att öka medborgarnas deltagande i den demokratiska processen och då särskilt i valen. Utvecklingsarbetet innehöll tre delar ett nationellt rådslag om demokrati och delaktighet, stöd för demokratiutveckling samt uppmärksammandet av 80- årsjubileet av den allmänna rösträtten. Det nationella rådslaget innehöll bl.a. remitteringen av slutbetänkande En uthållig demokrati (SOU 2000:1). Slutrapporten skickades till ca 1400 remissinstanser varav 501 av dessa var enskilda medborgare. Stödet för demokratiutveckling reglerades av förordningen (2000:648) om statliga projektbidrag för utvecklingsarbete för den svenska folkstyrelsen. Av ca 1200 ansökningar beviljades 142 projekt stöd för sammanlagt ca . Projekten hade en stor geografisk spridning och riktade sig till ett flertal olika målgrupper. Uppmärksammandet av den allmänna rösträtten innehöll ett stort antal aktiviteter såsom seminarier och publicerandet av magasinet Röster och forskarantologin . In- formation spreds till skolor och organisationer. Kostnaderna för denna del av utvecklingsarbetet uppgick till ca . Hemsidan har spelat en viktig roll i alla delar av utvecklingsarbetet och kommer att leva kvar efter Tid för demokrati. har hemsidan ca 180 besökare, ca 10 förfrågningar som rör demokrati och ca 1 800 prenumeranter av nyhetsbrevet. Utvecklingen av hemsidan har för åren 20002002 kostat ca . Utvecklingsarbetet har utvärderats av . Utvärderingen Demokrati tar tid visar bl.a. att stödet till olika demokratiutvecklingsprojekt varit mycket framgångsrikt. Nästan samtliga projekt har uppfyllt uppställda mål i det enskilda projektet och gentemot målen i Tid för demokrati. Projekten uppvisar en stor mångfald som väsentligt bidragit till det lokala demokratiarbetet i . Projekten har bl.a. syftat till att stimulera arbetet med lokal demokrati, integration och demokrati samt jämställdhet och demokrati. Flera av projekten har även haft koppling till andra av regeringens satsningar såsom t.ex. storstadssatsningen. Utvärderingen visar på att projektdeltagarna har blivit mer aktiva i olika demokratiaktiviteter efter att ha deltagit i projekten. Bland annat svarade drygt en tredjedel av de tillfrågade projektledarna att de uppskattar att projekten lett till att projektdeltagarna i större utsträckning röstar i valen. Särskilt bra resultat i detta avseende visar projekt som riktat sig till personer med utländsk bakgrund. Utvärderingen visar vidare att av projekten har bedrivits i samverkan mellan flera aktörer och att två tredjedelar av projekten har fortsatt, om än i modifierad version, efter projekttidens slut. Ut- värderingen betonar särskilt vikten av långsiktighet i demokratiarbetet för att inte gå miste om mer djupgående effekter av demokratiutvecklingsprojekten. I utvärderingen konstaterades även att demokratimagasinet Röster, som uppmuntrat gymnasieungdomar att rösta i valen fått ett gott genomslag. En tredjedel av de intervjuade lärarna uppgav att magasinet användes i samhällskunskapsundervisningen. Utvärderingen av hemsidan visar att den står sig väl i konkurrensen på nätet och att det finns all anledning att utveckla hemsidan ytterligare. har inlett sitt arbete med planeringen av satsningen på mångvetenskaplig demokratiforskning. Bland annat har en bred kartläggning av demokratiforskningen påbörjats (se även avsnitt 4.5). Målet om ett ökat valdeltagande uppnåddes inte vid allmänna val. Valdeltagandet sjönk dock inte lika mycket i valen till kommun- och som i riksdagsvalet. Trots ett sjunkande valdeltagande tyder utvärderingen av Tid för demokrati på att regeringens insatser haft positiva effekter på medborgarnas intresse för att delta i valen. Av den analys av valdeltagandet allmänna val som genomfört framgår att den röstberättigades demografiska tillhörighet samt sociala och ekonomiska ställning är avgörande för röstbenägenheten. Benägenheten att rösta stiger också bl.a. med graden av föreningsaktivitet, tilltron till andra människor, politiskt intresse, partidentifikation samt beroende på i vilken utsträckning man ser röstandet som en medborgerlig dygd. Analysen visar vidare att de invandrade personer som blivit svenska medborgare, och därmed röstberättigade i riksdagsval, tenderar att rösta i högre utsträck- ning också i kommunalvalen jämfört med personer med utländskt medborgarskap. Resultaten bekräftar det mönster som är känt från tidigare studier, nämligen att socioekonomisk ställning och grad av etablering i samhället har en positiv inverkan på röstbenägenheten. Detta understryker vikten av en demokratipolitik som syftar till att motverka skillnader i politiskt deltagande mellan olika grupper i samhället. En utförlig redovisning av analys planeras att presenteras . Vidare kan nämnas att universitets uppdrag att följa upp och utvärdera information som har lämnats, av de politiska partierna och andra uppgiftslämnare, till invandrare inför valet inte är avrapporterat. I uppdraget ingår bl.a. att analysera effekterna av informationen när det gäller valdeltagandet bland invandrare. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Trots vissa mindre brister i valförfarandet är regeringens bedömning att de statliga insatserna kan sägas ha uppnått målet om att de allmänna valen skall genomföras med maximal tillförlitlighet och effektivitet. Än är det för tidigt att uttala sig om i vilken grad målet avseende folkomröstningens genomförande uppnåtts. För att ytterligare säkerställa en väl fungerande valadministration i samband med kommande val så föreslår regeringen att ges en permanent medelsförstärkning (se även avsnitt 4.10). utvärdering av Tid för demokrati visar att utvecklingsarbetet har haft många positiva effekter på demokratiarbetet runt om i landet. Regeringen bedömer att de insatser som gjorts inom verksamhetsområdet bidragit till att förbättra förutsättningarna för att medborgarnas deltagande i de politiska processerna skall öka. Demokratiutvecklingsarbetet är dock ett långsiktigt arbete där effekterna främst kan visa sig på . Regeringen föreslår därför att en ny demokratisatsning initieras (se även avsnitt 4.10). Än går det inte att dra några slutsatser avseende påbörjade arbete med att stimulera mångvetenskaplig demokratiforskning. Även insatser inom andra politikområden bidrar direkt eller indirekt till att öka medborgarnas deltagande i de politiska processerna. Detta gäller t.ex. insatser inom jämställdshets-, ung- doms-, storstads- och integrationspolitiken. Vidare har andra aktörer än staten viktiga roller för att måluppfyllelsen skall uppnås. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 4.8Resultat för verksamhetsområdet , yttrandefrihet och en rättssäker förvaltning Målet för verksamhetsområdet , yttrandefrihet och en rättssäker förvaltning är att värna integriteten, yttrandefriheten samt rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Genom sin tillsynsverksamhet, bevakning på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området, reglering av skadestånd och andra ersättningsanspråk mot staten samt genom sin funktion beträffande övervakningskameror bidrar Justitiekanslern till att målen uppfylls. En utförligare resultatredovisning sker under avsnittet Budgetförslag. Vad avser Justitiekanslerns årsredovisning har inte haft några invändningar. Datainspektionen har fått en invändning i revisionsberättelsen från på grund av att inspektionen överskridit sin anslagskredit. I sitt yttrande till regeringen med anledning av invändningen anger inspektionen brister i faktureringsrutinerna som orsak till överskridandet. För att undvika ett upprepande avser inspektionen att utvidga sitt avtal om ekonomiadministrativt stöd från Kammarkollegiet till att även omfatta faktureringsfunktionen. Re- geringen vill inskärpa vikten av att den interna styrningen och kontrollen sker på tillfredsställande sätt och utgår från att inspektionen vidtar de åtgärder som krävs för att förbättra rutinerna. Av revisionsberättelsen för framgår att bedömer att myndighetens årsredovisning i allt väsentligt är rättvisande. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 4.10.1 46:1 Allmänna val och demokrati2 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Från anslaget betalas statens kostnader för valsedlar och annat valmaterial samt ersättningar till vissa myndigheter, och kommunerna för biträde i samband med allmänna val. Vidare ingår satsning på mångvetenskaplig demokratiforskning.