prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — Den skall även syfta till att öka intresset för fortsatta studier inom områden som matematik, naturvetenskap och teknik. Delegationen har också möjlighet att på eget initiativ stimulera utvecklingsarbete genom att t.ex. anordna seminarier, sprida information om intressanta utvecklingsarbeten och forskningsresultat. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Satsningen på IT i skolan (ITiS), som pågått , avslutades . Kommunerna har ett arv i form av kompetensen i arbetslag och i handledargruppen, en stärkt infrastruktur och ett påbörjat förändringsarbete. De aktiviteter som ägt rum inom ITiS och andra tidsbegränsade projekt bör nu integreras i skolans löpande IT-verksamhet. Det är angeläget att alla får grundläggande kunskaper om IT och hur IT kan användas. Drygt halva lärarkåren har genomgått kompetensutvecklingsprogrammet inom ITiS men alla personalkategorier behöver även fortsättningsvis utveckling och stimulans i sitt arbete. Det gäller framför allt många skolledare som behöver kompetensutveckling för att kunna leda de utvecklingsprocesser som påbörjats i skolan. Pedagogisk användning av IT, arbete i arbetslag och skolutveckling har initierats genom ITiS. En utvärdering av ITiS genomförs av högskolorna i och . Preliminära rapporter visar, tillsammans med erfarenheterna under satsningen, att skolledarna, lärarutbildningarna och de kommunala beslutsfattarna är tre nyckelgrupper för en fortsatt utveckling av IT-användandet i skolan. Vidare framgår bland annat att den kompetensutvecklingsmodell som ITiS använt sig av har varit mycket framgångsrik. Det gäller såväl arbetet i arbetslag som betydelsen av en pedagogisk handledare. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Ett viktigt skäl för att fortsatta främja insatser för IT-användningen i skolan är att säkra den positiva IT-utvecklingen inom skolsektorn. har länge haft en framskjuten position både när det gäller tillgången till och användningen av datorer i skolan. En välutbildad befolkning med IT-kompetens är en avgörande faktor för både näringslivets konkurrenskraft och den offentliga sektorns utveckling. har Myndigheten för skolutveckling det sammanhållande nationella ansvaret för fortsatta insatser och för att stimulera utveckling av användningen av IT i skolan. Myndigheten har fått i uppdrag att ta tillvara, utveckla och sprida de erfarenheter som finns från ITiS-satsningen och europeiska skoldatanätet. 6.1.10 Kultur, läsning och språkutveckling Regeringens satsning på Kultur i skolan har pågått , där har fördelats på flera utvecklingsprojekt. kommer regeringen att sprida erfarenheter och resultat från de olika projekten. En rapport av hela satsningen Kultur i skolan kommer att sammanställas och spridas till alla skolor. Redovisningarna skall både ge en bild av vad som görs samt inspirera till fortsatta insatser inom kommuner, skolor och högskolor. Regeringen avser att fortsatt stödja arbetet med kultur och estetik i skolan, vilket har stor betydelse för alla elevers möjlighet att ta till sig kunskap och att utvecklas. Ytterst berör detta frågor som yttrandefrihet, bildning och demokrati. Fortsatta insatser kommer bl.a. att avse ett utvecklingsarbete med lärarutbildningar och rektorsutbildningar. Det behövs även nya mötesplatser för att lärare, lärarutbildare, kulturpedagoger, kulturarbetare m.fl. skall få tillfällen att utbyta erfarenheter och skapa nätverk. Insatser för kultur, läsning och språkutveckling är av stor vikt för förbättrade resultat på alla nivåer i skolväsendet. Inte minst för stödet till 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 elever med utländsk bakgrund är kopplingen till tionen och motverka avhopp. läsning och bibliotek väsentlig. skyldighet att ge alla elever som inte når målen i Den pedagogiska miljön från förskolan till ett ämne ett skriftligt omdöme i årskurs 9 gymnasieskolan är avgörande för elevens språk- respektive specialskolans årskurs 10. Behovet av orientering och urval i också elever som hoppar av språkstudierna tidi- informationsfloden tillsammans med det ut- gare i eller specialskolan. ökade antalet medier bidrar också till att öka Regeringen gör bedömningen att pedagogiskt kravet på väl fungerande skolbibliotek. Myndigheten för skolutveckling kommer att språklärare i både och gymnasie- skolan är nödvändiga insatser för att stärka språ- Språkrum har arbetat med att stödja förskolors och skolors arbete med språk- Regeringen har vidare tillsatt en utredning för utveckling med inriktning på förbättrade lös- att göra en översyn av tillträdesreglerna till högre En annan uppgift för projektet utbildning (dir. 2003:38). är att stärka och utveckla skolbibliotekens peda- se över bestämmelserna om meritvärdering mot Språkrum samarbetar med kommu- bakgrund av hur dagens bestämmelser påverkar ner, läsrörelsen, lärarstudenter, rektorer m.fl.. elevernas prestationer i gymnasieskolan. Ett utvecklings- och forskningsprojekt kommer detta sammanhang av vikt att bestämmelserna också att redovisas där om meritvärdering kan bidra till att elever i utvecklingsområden identifieras och förslag på gymnasieskolan uppmuntras att välja kurser i fortsatta insatser inom området behandlas. matematik och språk i större utsträckning än Myndigheten skall bedriva ett fortsatt arbete för Förslagen skall redovisas . att ta tillvara de erfarenheter man fått om språkutveckling, förbättrande läs- och skriv- miljöer och skolbibliotekens pedagogiska roll. 6.1.11 Yrkesutbildning på gymnasienivå På regeringens uppdrag har under tre år arbetat med kvalitetsförbättrande insatser för har en praxis som innebär att fri- Satsningen har varit bred och stående skolor som bedriver delar av undervis- 335 gymnasieskolor har varit representerade vid ningen på engelska även för elever som inte har engelska som modersmål godkänns. het om behovet och värdet av samverkan mellan ge kommunala skolor möjligheter att bedriva en skola och arbetsliv har förverkligandet av sam- motsvarande undervisning har regeringen beslu- hällets intentioner haft uppenbara svårigheter på tat att inrätta en fyraårig försöksverksamhet med lokal och regional nivå. Det finns , enligt engelskspråkig undervisning i . regeringens uppfattning, ett stort behov av att gå söksverksamheten trädde i kraft Dels behövs ytterligare insatser som 2003 och innebär att en kommun får anordna syftar till att öka rekryteringen till och utbudet delar av undervisningen på det engelska språket. av grundläggande yrkesutbildning av hög kvali- Försöksverksamheten är öppen för samtliga tet, dels behövs åtgärder som syftar till att sti- skolor som vill delta. mulera och underlätta samverkan mellan skol- huvudmän och arbetslivets företrädare. Regeringen anser att språkens ställning i skolan behöver stärkas. För en liten nation med stort internationellt utbyte både kulturellt och ekonomiskt är goda språkkunskaper för alla elever av särskild betydelse. När det gäller situationen för språkvalen i och gymnasieskolan krävs olika insatser för att höja motiva- Ett statligt stöd för arbetsplatsförlagd utbildning (APU) utomlands infördes inför . Stödet till APU utomlands kompletterar det EU-stöd som ges till utlandspraktik inom . Omkring 450 elever på yrkesinriktade gymnasieprogram praktiserar utomlands genom . APU utomlands, som omfattade ytterligare omkring 300 elever, medger kortare praktikperioder än Leonardoprogrammets minimum samt ger möjlighet att praktisera i länder utanför . I regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning och i budgetpropositionen (prop. 2002/03:1) betonade regeringen att skall sträva efter en utökning av verksamheten för att kunna erbjuda en utlandsperiod till fler elever. har beviljat bidrag till 350 elever för i genomsnitt tre veckors APU utomlands . I utvecklingsplanen och i budgetpropositionen aviserades även ett nytt initiativ för att utveckla gymnasieutbildningar med yrkesinriktning genom internationellt samarbete. fick i uppdrag att utreda förutsättningarna för samarbete med utvecklingsländer för gymnasieskolans program med yrkesämnen. ansåg i sin rapport att goda förutsättningar för samarbete finns, men att ytterligare utvecklingsarbete behövs för att finna lämpliga former. Myndigheten för skolutveckling har regeringens uppdrag att bedriva utvecklingsverksamhet framöver och utifrån erfarenheterna som görs under arbetets gång utforma ett förslag till hur en framtida reguljär verksamhet bör utformas. Utvecklingsarbetet skall genomföras i samarbete med , Sida, Internationella programkontoret för utbildningsområdet samt andra aktörer med erfarenhet av liknande verksamhet. Myndighetens förslag skall lämnas . Lärande i arbetslivet () Regeringen beslöt att genomföra en försöksverksamhet med att förlägga en utökad del av utbildningen på de yrkesinriktade programmen i arbetslivet. Syftet med försöksverksamheten är att möta arbetslivets förändrade kompetensbehov, att ge arbetslivet möjlighet att påverka utbildningens innehåll och genomförande samt att ge elever som vill det möjlighet att genomföra en större del av utbildningen på en arbetsplats. Utbildningen genomförs på en arbetsplats under sammanlagt minst och följer en särskild kursplan. Försöket avsåg elever som påbörjat sin utbildning före 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2003 och varje studieplats berättigade till ett statsbidrag om . Försöket kommer att utvärderas av Myndigheten för skolutveckling . Intresset för att delta i försöksverksamheten har inte fullt ut motsvarat regeringens förväntningar. Antalet rekvirerade platser har inte nått taket på 2 000 platser. Regeringen har ändå bedömt det vara värdefullt att förlänga försöket för att vinna fler och djupare erfarenheter av hur samverkan med arbetslivet kan utformas i den framtida gymnasieskolan. Skolor som har upparbetade kontakter med företag som kan erbjuda platser inom Lärande i arbetslivet bör också få utnyttja dessa . Regeringen har därför beslutat att förlänga försöket till att avse utbildning som påbörjats före . Erfarenheterna visar att ersättningen per elevplats inte varit en avgörande faktor för deltagande. Det särskilda bidraget för elevplatser som tilldelats en skolhuvudman kommer därför inta att utgå efter . Regeringen avser att inrätta en yrkesutbildningsdelegation med representanter för arbetsmarknadens parter och utbildningssystemet. Det övergripande syftet med delegationens arbete är att verka för en höjd kvalitet i gymnasieskolans yrkesinriktade utbildningar och därigenom bidra till en ökad rekrytering till dessa. I arbetet skall ingå att på olika nivåer bistå med råd och information i syfte att stärka regional samverkan och samarbete mellan olika skolhuvudmän och arbetslivet. Därmed skapas förutsättningar för ett brett utbud av yrkesutbildningar över hela landet. Delegationen skall också medverka till att aktuell kunskap och lärande exempel sprids till den lokala nivån och att identifiera och analysera framgångsfaktorer respektive hinder för en positiv utveckling på området. Delegationen skall arbeta fram till och med . Europeiskt och nordiskt yrkesutbildningssamarbete Utbildningsministrarna i 31 europeiska länder antog den s.k. Köpenhamnsdeklarationen om ett närmare europeiskt yrkesutbildningssamarbete. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 gavs ett antal prioriterade områden, som följs upp i den s.k. Köpenhamnsprocessen. Det yttersta syftet med arbetet är att höja kvaliteten i den europeiska yrkesutbildningen och att främja rörlighet mellan länderna. En viktig del av arbetet handlar om att främja öppenhet och insyn i ländernas system för grundläggande yrkesutbildning och att skapa förutsättningar för erkännande av yrkesutbildningar och utbildningsbevis mellan länderna. Det nätverk av nationella referenscentrum för yrkesutbildning som byggts upp i har här en viktig roll. Ett nationellt referenscentrum för yrkesutbildning inrättades inom . Centrumets uppgift är att på olika sätt främja rörlighet på den europeiska arbetsmarknaden för yrkesutbildade. har man inom centrumet utvecklat en webbplats med information om svensk yrkesutbildning på grundläggande nivå samt tagit fram beskrivande betygsbilagor till alla yrkesinriktade studievägar i gymnasieskolan. Webbplatsen är nu publicerad på . Kommissionen lanserade vägledningsportalen PLOTEUS där man kan söka utbildningar i 30 europeiska länder. Portalen återfinns på . Vidare pågår arbete med att skapa ett system för överföring av studiemeriter inom grundläggande yrkesutbildning, som en motsvarighet till det europeiska meritöverföringssystem, som redan finns inom högre utbildning (European , ECTS). Inom de nordiska länderna finns lång erfarenhet av en gemensam arbetsmarknad och av erkännande av övriga länders yrkesutbildningar och kvalifikationer. I syfte att dra nytta av dessa erfarenheter i EU-samarbetet har ett nordiskt samarbetsprojekt inrättats. En arbetsgrupp har fått i uppgift att kartlägga hur erkännande av yrkesutbildning fungerar inom , vilka eventuella hinder för erkännande som fortfarande finns och vilken utveckling som skulle vara nödvändig för att detta förfaringssätt för erkännande skulle kunna fungera i ett vidare europeiskt sammanhang. 6.1.12 Programinriktat individuellt program Individuella program i gymnasieskolan skall utformas utifrån den enskilda elevens behov. Kommuner har full frihet att välja hur programmen skall organiseras och hur lokala resurser Regeringen bedömer att detta i vissa fall har medfört en alltför låg ambitionsnivå. I utvecklingsplanen betonar regeringen vikten av att vissa förändringar bör göras för att öka möjligheterna för samtliga elever att följa undervisningen på ett programinriktat individuellt program (PRIV). tillsatte regeringen en arbetsgrupp med uppdrag att föreslå möjliga lösningar för att öka förekomsten av PRIV. Arbetsgruppen har i en rapport lämnat förslag som innebär en utveckling av gymnasieskolans individuella program. Arbetsgruppens förslag är avsett att tillämpas innan de eventuella ändringar som föranleds av förslagen från (dir. 2000:35) träder i kraft. Arbetsgruppens förslag har remissbehandlats. Flertalet remissinstanser är positiva till huvudtankarna i rapporten och anser att arbetsgruppens förslag kan ge PRIV-eleverna en starkare ställning och ökade möjligheter att få en gymnasieutbildning med en långtgående individuell utformning av studierna. Remissinstanserna är delade i fråga om när genomförandet bör ske. Regeringen överväger lämplig tidplan. 6.1.13Särskilda utredningar inom skolområdet 2000 (dir. 2000:35) hade som huvudsakligt uppdrag att utreda och lämna förslag till en framtida utformning av gymnasieskolans studievägsutbud. I uppdraget ingick bl.a. att utifrån en analys av samhället och arbetsmarknadens förändring samt behovet av en breddad rekrytering till högskolan överväga vad som kan göras i programmens uppbyggnad för att minska avhoppsfrekvensen och den sociala och könsmässiga snedrekryteringen till olika utbildningsvägar. Kommitténs betänkande Åtta vägar till kunskap (SOU 2002:120) har remissbehandlats och förslagen bereds i . Kommittén föreslår att förändringarna av gymnasieskolan skall införas successivt med start ett i alla gymnasieskolor . En kraftig majoritet av de remissinstanser som yttrat sig över förslag, anser att det behövs för kursplanearbete, kompetensutveckling Regeringen delar denna syn och avser att överlämna en proposition om gymnasieskolan . Regeringen förordar ett ikraftträdande . (dir. 1999:15) överlämnade sitt betänkande Skollag för likvärdighet och kvalitet (SOU 2002:121). Betänkandet har remissbehandlats tillsammans med en departementsskrivelse från som innehåller förslag till en lag på vuxenutbildningsområdet, Stöd till vuxnas lärande (Ds 2002:66). Remisstiden gick ut . betänkande innehåller förslag till en ny skollag. Några av de bärande principerna i förslaget är följande: -Enhetliga bestämmelser oavsett huvudman. -Omfattande avreglering av kommunala skolor. -Tydliga ansvarsförhållanden för rektor, lärare och huvudman. -Ökad rättssäkerhet och större inflytande för eleverna. -Bestämmelser som syftar till god arbetsmiljö och trygghet i skolan. -Förskolan blir en egen skolform. -får möjlighet att förelägga en skolhuvudman att fullgöra sina åligganden vid vite. Regeringen avser att återkomma till med anledning av skollagskommitténs betänkande under /05. Genomförandet av de nya skollagsbestämmelserna bör i relevanta delar samordnas med införandet av den nya gymnasieskolan, som förordas ske . Viktiga principiella förslag som rör förskolan kommer att presenteras i en särskild förskoleproposition. Regeringen överväger också att lägga förslag till i ett antal brådskande frågor . Det kan gälla bl.a. förslagen i betänkandet Visstidsutbildning vid statliga resurscentrum (SOU 2002:106) och vissa frågor som aviserats i regeringens utvecklingsplan och som ingår i regeringens kvalitetsprogram för skolan. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Möjligheten till entreprenadavtal i gymnasieskolan är begränsad till skillnad från vad som gäller för vuxenutbildningen. Avtalet får endast avse undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil. Det är dessutom endast en enskild fysisk eller juridisk person som får ingå ett sådant entreprenadavtal med kommunen, vilket utesluter att kommuner ingår entreprenadavtal med varandra. Det sistnämnda är något som kommunerna ofta framhåller som en önskvärd möjlighet. har översiktligt behandlat entreprenader i skolan men ansåg att frågan är så komplicerad att den behöver utredas i särskild ordning. Regeringen avser att låta en särskild utredare göra en bred genomlysning av frågan om entreprenader i gymnasieskolan. Direktiv till utredningen utarbetas i . Försöksverksamheten med utbildning utan timplan i innebär en fullständig befrielse från den nationella timplanens uppdelning per ämne och ämnesgrupp. Timplanedelegationen (dir. 1999:50) har som uppgift att leda, stödja och utvärdera försöket. Skolor inom försöksverksamheten omfattas av övriga bestämmelser som gäller för . Det innebär bl.a. att timplanens bestämmelser om totalt garanterat antal timmar för () gäller inom försöksverksamheten, att skolor som deltar i försöksverksamheten skall arbeta enligt läroplanen och de kursplaner för ämnen och ämnesgrupper, som finns i timplanen samt att eleverna skall få såväl en väl avvägd total skoltid i som väl avvägda läsår och skoldagar. Försöket, som omfattar 79 kommuner och knappt 900 kommunala grundskolor, är femårigt och pågår . Timplanedelegationen skall lämna ett delbetänkande och ett slutbetänkande . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För att förbättra förutsättningarna för elever med funktionshinder har ett genomgripande reformarbete skett . Bland de större reformerna kan nämnas samlandet av de specialpedagogiska frågorna inom en myndighet ; reformeringen av lärarutbildningen så att alla blivande lärare får kunskaper i specialpedagogik; bildandet av som har det samlade ansvaret för specialskolan för döva eller hörselskadade elever; satsningen för att öka personaltätheten i skolan; olika kompetensutvecklingsinsatser samt regeringens kvalitetsprogram för skolan. Dessutom har fått ett sektorsansvar inom handikappolitiken. Utgångspunkten är att personer med funktionshinder har samma rättigheter och skyldigheter som andra medborgare i samhället. Utredningen om Visstidsplaceringar (dir. 2002:36) redovisade sitt slutbetänkande, Visstidsutbildning vid statliga resurscenter (SOU 2002:106) . I betänkandet föreslår utredaren hur visstidsutbildning vid de två statliga resurscentren, Resurscenter syn och Resurscenter tal och språk, kan organiseras. Utgångspunkten i betänkandet är den enskilda elevens behov. Efter avslutat remissförfarande bereds betänkandet i . Regeringen avser att återkomma till med förslag . Utredningen om läromedel för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder (dir. 2001:65) lämnade sitt slutbetänkande, Läromedel specifikt (SOU 2003:15), . Utredningens slutsatser är att ansvaret för läromedelsförsörjningen bör samordnas till en särskild instans som förutsätts arbeta på ett flexibelt sätt i nära samverkan med andra aktörer på området liksom den kommersiella marknaden. Regeringen delar utredningens uppfattning att det är viktigt att samarbetet mellan staten och läromedelsproducenterna tydliggörs. Regeringen bedömer dock att det nya uppdraget kan utvecklas och tydliggöras inom ramen för . Regeringen avser att förändra Specialpedagogiska institutets uppdrag gällande läromedelsåtagandet. Regeringen tillsatte en parlamentarisk utredning med uppgift att ge förslag till hur utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning kan förbättras (dir. 2001:100). Kvaliteten i utbildningen skall öka, liksom samverkan mellan elever med och utan utvecklingsstörning. Den s.k. presenterade ett delbetänkande som beskriver utbildningen för elever med utvecklingsstörning, bl.a. i en internationell jämförelse (SOU 2003:35). I ett tilläggsdirektiv angav regeringen att kommitténs fortsatta arbete främst skall avse den del i uppdraget som syftar till att förbättra kvaliteten i utbildningen för elever med utvecklingsstörning i såväl särskolan och särvux som övriga skolformer. Författningsförslag skall enligt tilläggsdirektivet endast lämnas för det alternativ som innebär att särskolan och särvux kvarstår som egna skolformer. Kommitténs slutbetänkande redovisas . Resultatredovisning och analys av barn- och ungdomsutbildningen finns även redovisade i regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2002/03:102). Av- snittet behandlar resultaten på den kommunala nivån. De statistiska uppgifterna i detta avsnitt är främst hämtade ur rapportserie Barnomsorg, skola och vuxenutbildning i siffror 2003. Rapporten finns på (). /03 gick 96 613 barn i förskoleklass, vilket är en minskning med ca 3 000 barn jämfört med föregående år. Andelen sexåringar i förskoleklassen var av alla sexåringar 2002/03. förväntas antalet barn i förskoleklass minska eftersom antalet sexåringar fortsätter att minska. Av alla barn i förskoleklass fanns i verksamhet i enskild regi samt vid fristående eller internationell skola. Antalet årsarbetare minskade jämfört med föregående år. Personaltätheten mätt i antalet årsarbetare per 100 elever var 8,0 för /03 jämfört med 8,2 föregående läsår. För uppskattas den genomsnittliga kostnaden per elev öka jämfört med , från per elev till per elev. Enligt utvärdering av det första bidragsåret (2001/2002) för statsbidraget för personalförstärkning i skola och fritidshem har kommunerna satsat relativt hög andel av resurserna på just förskoleklassen. Det totala antalet elever i har ökat , och uppgick under /03 till 1 057 225 elever. Antalet grundskoleelever som /03 fick sin undervisning i fristående skolor var 57 637, vilket är en ökning med 6 556 elever jämfört med föregående läsår. Detta innebär att av alla grundskoleelever undervisades i fristående skolor. Koncentrationen av fristående skolor är särskilt stor i landets tre storstäder med kranskommuner. Antalet tjänstgörande lärare omräknat till heltidstjänster ökade jämfört med föregående läsår och uppgick under /03 till totalt 83 379 anställda. Lärartätheten, beräknad som antalet lärare per 100 elever uppgick /03 till 7,9 vilket är en förbättring i jämförelse med föregående läsår. Av de tjänstgörande lärarna hade pedagogisk utbildning, vilket är en liten minskning jämfört med föregående läsår. I de kommunala skolorna varierade lärartätheten mellan kommuner från 6,8 till 10,8 lärare per 100 elever. Lärartätheten i de fristående skolorna var 7,6. utvärdering av regeringens personalförstärkningssatsning visar att den totala personaltätheten i har ökat med motsvarande 2 454 heltidstjänster, till en utökad kostnad av . I 49 kommuner redovisas en minskad personaltäthet i . Resterade kommuner redovisar ökad personaltäthet. Kommunerna har prioriterat att satsa resurser för att öka personaltätheten i framför andra verksamhetsformer. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16