prop · GR03102 · 2004-05-06 00:00:00 — Mellan 1995, året innan utjämningssystemet infördes, och 2004 har skillnaden mellan lägsta och högsta kommunalskattesats2 minskat från till . Det finns olika sätt att mäta spridningen i kommunalskatt. I tabell 2.2 redovisas skattesatserna 1995, 2003 och 2004 samt vissa spridningsmått. Att även 2003 redovisas beror på att skillnaden mellan högsta och lägsta skattesats då var något lägre jämfört med . Tabell 2.2 Kommunala skattesatser Skillnaden mellan högsta och lägsta skattesats (variationsvidden) som nämnts ovan är ett, om än grovt spridningsmått. Ett annat mått är den genomsnittliga avvikelsen. Genom att beräkna absolutvärdet för skillnaden mellan varje kommuns skattesats och medelvärdet och därefter summera skillnaderna samt dividera summan med antalet kommuner, erhålls den genomsnittliga avvikelsen. Måtten visar att spridningen i kommunalskatt har minskat . Även om skillnaden mellan lägsta och högsta skattesats ökade något , visar den genomsnittliga avvikelsen på en fortsatt minskning av spridningen även mellan dessa år. Att spridningen har minskat beror främst på att skatten har höjts i kommuner med låg skatt, men skatten har höjts även i andra kommuner. Skattehöjningarna beror i stor utsträckning på att landstingsskatten har höjts. fanns det flera kommuner med en sammanlagd kommunalskatt i intervallet (lägst skatt hade ). ligger den kommun som har lägst skatt på () och endast ett fåtal kommuner har en skatt som understiger . fanns det endast en kommun med en skatt som översteg , medan det 2004 finns flera kommuner i intervallet . Som framgår av tabell 2.2 är den högsta skattesatsen (). 2 Med kommunalskatt avses sammanlagd skatt till både kommun och landsting. Kostnadsutveckling i olika verksamheter Skr. Kommunernas nettokostnader ökade . Skillnaderna i kostnadsutveckling mellan olika verksamheter är dock relativt stora. (Kostnadsuppgifter på verksamhetsnivå publiceras ). Tabell 2.3 Procentuella förändringar av kostnaden för några av kommunernas verksamheter Källa: Vad kostar verksamheten i din kommun, och . För utbildning, barnomsorg och äldreomsorg påverkas kostnads- utvecklingen bland annat av de demografiska förändringarna. Förändringen av kostnaderna för landstingens verksamheter redovisas endast eftersom verksamhetsindelningen ändrades . Det är kostnaden för specialiserad vård samt tandvård som ökar snabbast. För fylligare beskrivning av orsakerna till kostnadsförändringarna hänvisas till respektive verksamhetsavsnitt i skrivelsen. Tabell 2.4 Procentuella förändringar av nettokostnaden för några av landstingens verksamheter, 2002 Nettokostnader i löpande priser Övrig hälso- och sjukvård Kommuner och landsting är ägare till drygt 1 500 företag. För att ett företag skall räknas som kommun- eller landstingsägt skall av röstetalet innehas av kommunen eller . minskade antalet kommunägda företag med 24 till 1 423. Antalet landstingsägda företag 2002 var 116, vilket var en ökning med 26 jämfört med . Omsättningen i de kommun- och landstingsägda företagen har ökat , men sjönk omsättningen till . företagens omsättning minskade med medan de Skr. 2003/04:102 landstingsägda företagens omsättning ökade . Tabell 2.5 Kommunägda och landstingsägda företag Omsättning, miljoner kr Källa: Den offentliga sektorn. Bokslut för , . Drygt hälften av de kommunägda företagen var verksamma inom fastighetsförvaltning. Det näst största verksamhetsområdet var energi och vattenförsörjning som uppgick till av antalet företag. Företagens betydelse för kommunernas ekonomi är stor. En kommun eller ett landsting som äger ett företag som ger vinst kan ta del av denna vinst och satsa på verksamheten, medan en kommun kan tvingas ge ägartillskott till ett förlusttyngt bolag. Företagens resultat påverkar därmed kommunernas ekonomi och verksamhet. är det 28 kommuner som har ett negativt resultat före extraordinära poster i kommunen men som har ett positivt resultat före extraordinära poster i kommunkoncernen. I tabellen nedan visas koncernernas respektive kommunernas resultat före extraordinära poster. Diagram 2.10 Kommunernas och koncernens resultat före extraordinära poster, miljarder kronor i löpande priser Kommunkoncernernas resultat före extraordinära poster uppgick till 10,9 miljarder kronor 2002, att jämföra med kommunernas resultat, som var De 116 landstingsägda företagen hade en sammanlagd förlust på . Detta är en ökning av förlusten som då var . finns inom transport och kommunikation. verksamheten var kollektivtrafikverksamhet. har landstingen börjat ombilda delar av sjukvården till Skr. 2003/04:102 företag. Från att det 1999 fanns fyra landstingsägda hälso- och sjukvårdsföretag har antalet stigit till 13 företag 2002. Hälso- och sjukvårdsföretagen är personalintensiva. Av totalt 27 973 anställda i landstingsägda företag 2002 arbetade i sjukvårds- (Källa: Den offentliga sektorn. Bokslut för , SCB) 2.5Kommunala köp av verksamheter Kommunerna bedriver i stor utsträckning sin verksamhet i egen regi. Av de totala verksamhetskostnaderna 2002 på härrörde av köp från olika entreprenörer (köp mellan kommuner ingår inte här). I jämförelse med 2001 innebar det en ökning med . svarade den totala entreprenadverksamheten för , och har sedan ökat till 2002. De områden där entreprenadverksamheten främst har ökat och är omsorgen om äldre och funktionshindrade samt utbildning. Köp av verksamhet, som andel av de totala driftskostnaderna, har ökat kontinuerligt, från 2002. Jämförs enskilda kommuner är det stor skillnad på hur vanligt det är att köpa verksamhet i stället för att utföra den i egen regi. förekommer entreprenader i gruppen större städer och i synnerhet bland kommunerna i . har andelen köp av förskoleverksamhet och skolbarnomsorg ökat från . Motsvarande siffror för individ- och familjeomsorgen är 2002. Tabell 2.6 Kommunernas köp av verksamhet 2002 Miljoner kronor och procent Källa: Den offentliga sektorn. Bokslut för , . Även Räkenskapssammandraget för kommuner 2000 och 2002, . 1 Köp och försäljning av verksamhet från andra kommuner är nettoredovisad (exkluderad). I tabellen finns transaktioner mellan kommuner och kommunalförbund redovisade. Det nuvarande utjämningssystemet för kommuner och landsting infördes , tillsammans med ett nytt generellt statsbidrag. I systemet ingår även särskilda införanderegler. Utjämning sker genom att kommuner och landsting med en skattekraft (beskattningsbar inkomst per invånare) över genomsnittet och/eller goda strukturella förutsättningar, beträffande befolkningsstruktur, sociala förhållanden och bebyggelsestruktur m.m., betalar en utjämningsavgift till staten. Kommuner och landsting med en skattekraft som är lägre än genomsnittet och/eller som har sämre strukturella förutsättningar erhåller ett utjämningsbidrag från staten. I tabellen nedan redovisas omfördelningen i de olika delarna av utjämningssystemet . Den största omfördelningen sker inom inkomstutjämningen. För enskilda kommuner kan dock kostnads- utjämningen vara av större betydelse. Tabell 2.7 Omslutning i det kommunala utjämningssystemet Tabell 2.8 visar inkomstutjämningens omfördelningseffekter mellan olika landsdelar. Kommunerna och i betalar netto ca i avgifter i inkomstutjämning. Störst bidragsmottagare netto är kommunerna och landstingen i , såväl i kronor som i kronor per invånare. Tabell 2.8 Omfördelning i inkomstutjämningen Kostnadsutjämning för verksamhet enligt lagen om stöd och service Kostnadsskillnaderna mellan kommuner för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) är mycket stora. har statsbidrag om utgått till kommuner som haft höga kostnader för verksamhet enligt LSS. Statsbidragen har varit tillfälliga i avvaktan på ett nationellt utjämningssystem. infördes ett nytt nationellt system för kostnadsutjämning avseende verksamhet enligt LSS. Precis som i det ordinarie kostnadsutjämningssystemet beräknas en standardkostnad för varje kommun. Beroende på hur den enskilda kommunens standardkostnad avviker från den för landet genomsnittliga standardkostnaden per invånare lämnas ett bidrag eller betalas en avgift. Diagram 2.11 Nettokostnad för verksamhet enligt LSS samt antal personer som får verksamhet (exklusive råd och stöd) Antal personer (exklusive råd och stöd) När beslutade om LSS-reformen beräknades kostnaderna till ca . efter reformens införande uppgår nettokostnaderna till nästan . Kostnadsökningen var , medan antalet personer med insatser enbart ökade med . 2.7Utvecklingen av anslag som i sin helhet går till kommuner och landsting I Statskontorets rapport till kommuner och landsting (2003:5) görs en kartläggning och analys av statsbidragsgivningen till kommuner och landsting. Det utgår bidrag till kommuner och landsting från ett stort antal anslag. Kartläggningen avseende visar att det utgick bidrag från 127 anslag. Vissa av dessa bidrag var generella och andra var på olika sätt villkorade. I rapporten görs en uppdelning av statsbidragen i tre kategorier. Kategori 1 består av de anslag som i sin helhet är avsedda för Skr. 2003/04:102 kommuner och landsting. Kategori 2 omfattar anslag där delar av anslaget är avsett för kommuner eller landsting. Kategori 3 innehåller anslag där det inte finns särskilt avsatta medel för kommuner eller landsting, men där det finns registrerade utbetalningar till kommuner eller landsting. I kategori 1 var det 2001 19 anslag i åtta olika utgiftsområden från vilka det utgick ca . utgick det från motsvarande anslag ca . Summan av anslagen i kategori 1 utgjorde av samtliga anslag till kommuner och landsting 2001, enligt Statskontorets rapport. Tabell 2.9 Utvecklingen av anslag som i sin helhet går till kommuner och landsting UO 16 Utbildning & UO 17 Kultur, UO 9 Hälsovård, Källor: Statskontoret (rapport 2003:5) och . Förändringen av UO 16 beror till största delen på att ett särskilt statsbidrag till kommuner som har maxtaxa i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg infördes och detta uppgår till ca 2003. Även anslaget Bidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem har ökat med nästan mellan de två åren. Ökningen av UO 8 beror till största delen av att antalet mottagna flyktingar ökade . Minskningen av anslagen på UO 25 kan förklaras av att staten tog över kostnadsansvaret för den s.k. momsavgiften (-31,) samt ökat utjämningsbidrag (+5,4 Skr. 2003/). Ökningen av utjämningsbidraget motsvaras av en lika stor ökning av den utjämningsavgift kommuner och landsting betalar till staten. Ökningen av anslagen på UO 9 beror på att kostnaderna för läkemedelsförmånerna fortsätter att öka , bl.a. beroende på att befolkningen blir äldre och att det finns läkemedelsbehandling för sjukdomar och tillstånd som har saknat behandlingsmöjligheter. En ytterligare viktig orsak är att det kommer nya och effektivare läkemedel som ersätter andra behandlingsmetoder. Dessa nya läkemedel har ofta ett betydligt högre pris och genererar därför högre kostnader. För att kunna bedöma effektiviteten i bidragsgivningen i form av statsbidrag måste resurstillskotten ställas mot uppnådda effekter på verksamheten. Detta görs i många fall av verksamhetsmyndigheterna och uppföljningen av vissa satsningar redovisas i respektive verksamhets- avsnitt i denna skrivelse. 2.8Särskilda insatser 2003 för att hjälpa de ekonomiskt svagaste kommunerna och landstingen Kommundelegationen arbetet med att följa upp överenskommelserna avslutat lämnade Utredningen om uppföljning av Kommun- delegationens ärenden sitt betänkande Efter Kommundelegationen - hur gick det? (SOU 2003:68). Sammanlagt 36 kommuner och 4 landsting beviljades 2000 ett villkorat stöd. Enligt överenskommelsen skulle de sänka sina bruttokostnader och uppnå en ekonomi i balans 2002. Utredarens uppdrag var bl.a att. följa genomförandet av åtgärdsplaner samt utvecklingen i berörda kommuner och landsting. Hela 34 kommuner och 2 landsting har klarat av överenskommelsen och fått sina bidrag utbetalda. De 2 kommuner och 2 landsting som inte klarat att uppnå överenskommelsen fick sina överenskommelser förlängda och skall uppnå en ekonomi i balans senast i bokslutet . Några viktiga faktorer för att nå framgång med arbetet att nå en ekonomi i balans har varit probleminsikt, det politiska och administrativa ledarskapet, politiskt samförstånd, information, ekonomisk uppföljning, uthållighet, samverkan och tydliga ekonomiska spelregler. Stöd till kommuner och landsting med kraftig befolkningsminskning Åren 20012004 utgår ett omställningsbidrag till landsting med kraftig befolkningsminskning. fick sju landsting dela på . Bidraget utgår med per invånare för varje procentenhet som minskningen överstiger . utgår även ett stöd till kommuner med kraftig befolkningsminskning. fick 104 kommuner dela Bidraget utgår med per invånare för varje procentenhet som minskningen överstiger under en Skr. 2003/04:102 tioårsperiod. Ett tillfälligt statsbidrag till förebyggande hiv/aidsverksamhet i storstads- regionerna har funnits . beviljade regeringen bidrag på sammanlagt för hiv-preventivt arbete som fördelades till tre kommuner och tre landsting. Regeringen beviljade sammanlagt i bidrag till kommuner och landsting i syfte att främja samverkan mellan kommuner och/eller landsting med befolkningsminskning, varav betalades ut och resten betalas ut . utbetalades till kommuner för kostnader till följd av översvämningar. och sammanställer statistik över det totala antalet anställda i kommuner respektive landsting per . Diagram 2.12 Antal årsarbetare i kommuner och landsting Antalet sysselsatta i kommunsektorn uppgick till 846 000 års- Skr. 2003/04:102 arbetare och nådde därmed upp till samma nivå som 1993. 19931997, minskade antalet anställda bl.a. som en följd av de försämrade ekonomiska förutsättningarna. har syssel- sättningen ökat med motsvarande 50 000 årsarbetare. har kommunernas och landstingens köp av tjänster ökat. Framför allt utvecklingen av entreprenader inom vård och omsorg samt skolor som drivs av andra än kommuner påverkar antalet anställda i kommunsektorn utan att verksamhetens omfattning påverkas. har kommunernas kostnader för köp utveckling som inte visas i diagrammet ovan. Sysselsättningsutvecklingen påverkas även av att delar av verksamheten som tidigare bedrevs i förvaltningsform i stället organiseras i bolagsform Antalet anställda i kommunala och landstings- kommunala bolag har dock inte förändrats nämnvärt . Ett annat mått på sysselsättning är sysselsättningsgrad och utvecklingen av denna i den kommunala sektorn visas i diagrammet nedan. Diagram 2.13 Genomsnittlig överenskommen sysselsättningsgrad Källor: och . Timanställda ej inräknade. Den genomsnittliga sysselsättningsgraden har ökat till av heltid. Detta beror på att kvinnor i mindre utsträckning än tidigare är anställda på deltid. Skillnaden mellan män och kvinnor har i genomsnittlig överenskommen sysselsättningsgrad 2002 minskat från ca 8 till . Mäns sysselsättningsgrad har varit ungefär oförändrad på medan den för kvinnor ökat från till . Sjukfrånvaron har ökat markant på hela arbetsmarknaden under de Ökningen har varit speciellt stor bland kommuner och landsting, vilket lett till en debatt om orsaker och möjliga sätt att försöka Skr. 2003/04:102 bryta den negativa utvecklingen. Diagram 2.14 Andel sjukfrånvarande per sektor Procent av arbetad tid Källa: SCB:s arbetskraftsundersökning. Att sjukfrånvaron är högre bland äldre än bland yngre är ett välkänt och naturligt faktum. Dessutom har kvinnor högre sjuktal än män generellt. En del av förklaringen till de olika utvecklingstendenserna mellan arbetsmarknadens sektorer kan alltså bero på skillnader i ålders- och könsfördelning. I en rapport från (Hög sjukfrånvaro - en statistisk synvilla, ) uppskattas att huvuddelen () av skillnaden i sjukfrånvaro mellan privat och sektor 2002 beror på dessa faktorer. hade dock kommun- och landstingssektorn lägre sjukfrånvaro än privata sektorn om man korrigerar för skillnader i ålders- och könsfördelning. En könsuppdelning av statistiken visar att för kvinnor har skillnaden som beror på andra faktorer än de ovan beskrivna ändrats betydligt. hade kvinnor i kommunala sektorn lägre sjukfrånvaro än kvinnor i den privata sektorn medan man 2002 hade högre frånvaro. Regionala skillnader i sjukfrånvaro Nivån på sjukfrånvaron uppvisar stora skillnader när man jämför olika delar av landet. Detta gäller såväl för hela arbetsmarknaden som för kommunsektorn. Generellt har kommuner och landsting i norra delen av landet högre sjuktal än i söder. Dessa skillnader förklaras inte av olikheter i ålders- eller könsfördelningen hos personalen. För att underlätta jämförelser inom kommunsektorn och även gentemot andra dela av arbetsmarknaden, trädde en lag i kraft som gör det obligatoriskt för arbetsgivare med mer än tio anställda att redovisa ett antal nyckeltal som speglar sjukfrånvaron. Dessa nyckeltal skall sedan publiceras i årsredovisningarna från Skr. 2003/04:102 respektive arbetsgivare och öka möjligheterna att jämföra och analysera orsakerna till de uppmätta skillnaderna. Diagram 2.15 Sjukfrånvaro bland kommunanställda 2002 Kostnad för heltidssjukskrivna / lönesumma 2002 4,1 - (60) 3,6 - (55) 3,3 - (56) 2,9 - (59) 1,9 - (60) Det råder fortfarande brist på utbildad personal inom utbildningssektorn men läget har förbättrats jämfört . Anledningen är minskade behov av personal inom grundskola och vuxenutbildning, sämre ekonomi inom kommunsektorn och viss överströmning från andra sektorer, t.ex. av utbildade inom teknik och naturvetenskap. Arbetslösheten bland utbildade lärare är marginell och examinationen från lärarhögskolorna är, trots en viss ökning , otillräcklig i förhållande till behoven. För att täcka lärarbehovet anställs i stället I gymnasieskolan saknar var fjärde heltidsanställd lärare behörighet och bland deltidslärarna är ungefär hälften obehöriga Skr. 2003/04:102 enligt en rapport från . För att stimulera akademiker verksamma både inom och utanför skolan till att komplettera sina tidigare utbildningar till en fullständig lärarexamen och därmed underlätta rekryteringen av nya lärare, pågår en försöksverksamhet i samverkan mellan kommuner och högskolan. Projektet lärarutbildning () har pågått och har omfattat 200 studenter. Syftet var främst att ge fler anställda inom skolan behörighet i de matematiska och naturorienterade ämnena. Satsningen har följts av Kompletterande lärarutbildning (KUT) som pågår och omfattar 300 studenter. Efterfrågan på arbetskraft har avtagit påtagligt inom sjukvård och omsorg, och de tidigare höga bristtalen har dämpats. intas dock sex av de sju första platserna i en rangordning över bristindex av yrken inom denna verksamhet, och i samtliga av dessa fall är det fråga om specialistläkare och sjuksköterskor, alltså yrken med krav på högskolekompetens. Däremot har bristen på arbetskraft inom vissa gymnasieyrken framför allt undersköterskor dämpats på riksnivå men finns fortfarande delvis kvar i storstadsområdena, främst i . Ett kvarstående problem är dock att av de anställda undersköterskorna/omvårdnadspersonalen saknar formell utbildning motsvarande omvårdnadsprogrammet. Det finns 290 kommuner och 20 landsting. Den senast tillkomna kommunen är som bildades . Studie av kommuners och landstings organisations-, styr- och verksamhetsformer () har på uppdrag av regeringen studerat kommuners och landstings förnyelsearbete. Uppgifter har samlats in genom en enkät som besvarats av samtliga landsting och av 288 av 290 kommuner. Resultaten presenterades i en rapport som innehåller uppgifter om politisk organisation, samarbetsformer, valstatistik samt intern kontroll och revision. Jämförelser görs med ett liknande material som samlades in av Statskontoret föregående mandatperiod (Den lokala demokratins utveckling och funktionssätt, SCB 2003). Av rapporten framgår bl.a. att det efter valet finns omkring 66 500 förtroendeuppdrag i kommunerna och ca 7 100 förtroendeuppdrag i landstingen.3 För kommunernas del är det en 3 Ett förtroendeuppdrag har de som är ledamöter och ersättare i fullmäktige, nämnder och fullmäktigeberedningar samt revisorer och revisorsersättare. minskning från föregående mandatperiod med cirka 1700 uppdrag. 2003/04:102 Svenska Kommunförbundets, och Justitie- departementets rapport Det nya seklets förtroendevalda Om politiker antal och representativitet i kommuner och landsting 2003 finns även uppgifter om antalet förtroendevalda 2003. Antalet förtroendevalda i kommunerna är ungefär 42 200 och i landstingen omkring 4 600. SCB:s studie visar vidare att andelen kommuner som använder sig av kommundelsnämnder har sjunkit. uppgav sju kommuner att de har en heltäckande uppdelning i kommundelsnämnder. Det var nästan en halvering jämfört med då tretton kommuner hade en heltäckande uppdelning i kommundelsnämnder. samverkan blir allt vanligare. Andelen kommuner med gemensam nämnd ökade från till . Andelen kommuner som ingick i kommunalförbund ökade från till . Antalet landsting som ingick i kommunalförbund ökade från fyra till tolv , vilket delvis kan förklaras av bildandet av kommunala samverkansorgan (Den lokala demokratins utveckling och funktionssätt, SCB 2003). Från kan kommuner och landsting bilda gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet, t.ex. rörande hälso- och sjukvård, tandvård, socialtjänst, missbrukarvård samt stöd och service till vissa funktionshindrade. Landsting och kommuner måste samverka inom länets gränser. Den gemensamma nämnden ingår i en av de samverkande kommunernas eller landstingens organisation. Någon ny juridisk person bildas inte.4 Från kan kommuner och landsting samverka med arbetsförmedling och försäkringskassa inom rehabiliteringsområdet genom finansiell samordning. Målgruppen för samordningen är människor med behov av samordnande rehabiliterings- insatser från flera av de samverkande parterna.5 Regionala självstyrelseorgan och samverkansorgan Försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning fortsätter i och . Regeringen har givit respektive Statskontoret i uppdrag att utvärdera försöksverksamheten. Uppdraget skall redovisas senast . Kommunala samverkansorgan kan bildas fr.o.m. med stöd av lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen. Samverkansorganet utgörs av ett kommunalförbund där länets samtliga kommuner är medlemmar. Även kan ingå, men det är inget krav. Det finns samverkansorgan i åtta län. Samverkansorganen får överta vissa regionala utvecklingsfrågor från länsstyrelserna, som att utarbeta regionala utvecklingsprogram samt att prioritera bland åtgärder vid upprättande av länsplaner för regional infrastruktur. Lag (2003:192) om gemensam nämnd inom vård och omsorgsområdet. Lag (2003:1210) om finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. statliga uppgifterna har samverkansorganen även övertagit uppgifter och Skr. 2003/04:102 verksamheter från landstingens regionala enheter och från de regionala kommunförbunden (Nya samverkansorgan Regionfrågans utveckling i landet 2003, och ). Modern informationsteknik har skapat nya förutsättningar för utveckling av den offentliga förvaltningen. Många kommuner och landsting arbetar för att ta fram offentliga elektroniska tjänster, t.ex. gymnasieansökningar och tidbokningar via Internet, elektroniska journaler inom sjukvården samt information om den demokratiska beslutsprocessen på sina webbplatser. Bredbandsutbyggnaden sker i snabb takt över hela landet. Utbyggnaden av bredband bidrar till ökad samverkan mellan kommuner, t.ex. avseende gemensam drift av telefonitjänster, webbplatser och geografiska informationssystem (GIS). Samverkan mellan såväl kommuner och landsting som statliga myndigheter är en viktig förutsättning för utvecklingen av 24-timmarsmyndigheten. Statskontoret har tagit initiativ till en samverkansgrupp med företrädare för ett tiotal kommuner. I gruppen förs bl.a. samtal om elektroniska tjänster till medborgare och företag som kräver samverkan mellan enskilda kommuner samt mellan kommuner och statliga myndigheter.