prop · GR031d26 · 2004-01-01 00:00:00 — Utredningen skall också belysa sommarstoppets effekter på olika segment av fiskeflottan och då särskilt det småskaliga, kustnära fisket, samt belysa de ekonomiska effekterna av ett slopat sommarstopp, bl.a. eventuella minskningar av kostnader för A-kassan. Utredningen skall redovisas . Det svenska miljömålsarbetet kommer också att ha en stor betydelse för en ekologiskt hållbar utveckling som skapar förutsättningar för den svenska fiskerinäringen. Detta gäller såväl de rent fiskerelaterade målen som de miljörelaterade. Fiskeresurserna skall i enlighet med försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen förvaltas på ett långsiktigt hållbart sätt så att de nyttjade fiskbestånden befinner sig inom säkra biologiska gränser och mellanårsvariationerna enbart är naturligt betingade. Den gemensamma fiskeripolitiken reglerar de huvudsakliga delarna i fiskeriförvaltningen. Emellertid finns ett visst utrymme att nationellt förstärka vissa regler, vilket kan bidra till måluppfyllelsen. Den beslutade utflyttningen av trålgränserna m.m. som syftar till att minska trålfiskets inverkan på lekplatser för sill och strömming, att minska uttaget av ungfisk samt att minska fiskeridödligheten för all bottenfisk i kustzonen är ett exempel på detta. Förändrade regler för den gemensamma fiskeripolitiken får även effekter på fiskeri- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Det är väsentligt att den svenska fiskerikontrollen håller hög nivå och kan utvecklas i takt med gemenskapens ökade krav, särskilt mot bakgrund av att den svenska fiskerikontrollen skall utvärderas . Enligt regeringens bedömning har de mål som uppsatts för kontrollverksamhet i huvudsak uppnåtts. Åtgärder har vidtagits för att förhindra att de svenska fiskekvoterna skall överskridas och har förbättringar i kvotuppföljningen skett, vilket bl.a. resulterat i att endast ett överskridande har ägt rum. Regeringen gör bedömningen att målet för fiskerikontroll i stort synes ha uppnåtts. har dock haft problem med att nå målen inom alla segment av fiskerikontrollen. Inom kontrollverksamheten för fisket har vissa mål ej uppnåtts. Detta tyder på, enligt regeringens bedömning, att det finns behov av att myndigheternas styrning ytterligare förbättras. Fiskbeståndens tillstånd ställer allt större krav på kontrollmyndigheternas förmåga att genomdriva såväl den nationella som den gemensamma fiskeripolitiken. Kontrollsystemet måste därför enligt regeringens mening utvecklas ytterligare för att förhindra överträdelser av fiskeriföreskrifter. Mot den bakgrunden anser regeringen att det är angeläget att fortsatta ansträngningar görs för att uppnå målen i alla delar. har särskilda insatser också gjorts för att utveckla informationsutbytet mellan och . Regeringen anser att denna myndighetssamverkan måste fördjupas ytterligare och förutsätter ett fortsatt kontinuerligt utvecklingsarbete för informationsutbytet mellan myndigheterna. Vidare innebär EU:s kommande utvidgning att flertalet östersjöstater omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken, vilket kommer att ställa högre krav på samordning och samverkan vad gäller bl.a. fiskerikontrollen i . Detta aktualiserar behov av skilda åtgärder, som t.ex. utbildnings- och stödinsatser, i syfte att utveckla anslutningsländernas fiskerikontroll. Vidare kan det finnas skäl att vidareutveckla samarbetsformerna för att hantera den nya situationen i . Grundläggande insatser för hela fisket är fiskeriforskningen och särskilt beståndsuppskattningen. Den vetenskapliga rådgivningen ligger till grund för såväl fastställandet av kvoter som införandet av fiskeregler. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 nationella samarbete som krävs för att erhålla tillförlitligt underlag sker till stor del inom () med deltagande från samtliga kuststater runt , och övriga delar av nordöstra . bidrar såväl med expertis som med data från undersökningar avseende torsk, lax, sill och skarpsill i och /samt räka, havskräfta och hummer i /. Pågående förhandlingar inom ramen för () inkluderar fiskesektorn. Från svensk sida eftersträvas en ökad liberalisering av tullar och icke-tariffära handelshinder, i synnerhet avseende export. Dessutom verkar för en reducering och en eliminering av subventioner som är skadliga för handeln eller fiskbestånden. Till följd av den låga genomförandetakten av strukturprogrammen har den finansiella ramen inte utnyttjats fullt ut och möjlighet har funnits att bevilja stöd till majoriteten av de investeringar som enligt gällande regelverk och program varit stödberättigade. Detta låga nyttjande har medfört att man fått en svagare programstyrning av de åtgärder som genomförts, dvs. att beviljandet inte nödvändigtvis avser åtgärder som är högst prioriterade enligt programmet. I stället har programmen haft en efterfrågestyrd inriktning. Detta medför också att strukturstödets effekter är svåra att utvärdera än så . kan man dock konstatera att strukturstödet haft en stor betydelse för att kunna genomföra erforderliga strukturanpassningar avseende fiskeansträngningen, dvs. skrotning av fartyg. De riktade skrotningskampanjer som genomförts visar på hur en styrning uppnår positiva effekter. har på detta sätt kunnat styra vilka fartyg som företrädesvis bör skrotas. skall en halvtidsutvärdering göras av programmen där de kvalitativa och kvantitativa indikatorerna följs upp. Resultatet av utvärderingen kan leda till att vissa förändringar av programmen genomförs . Beståndssituationen, införande av gränsvärden för dioxin och diskussionerna om torskfiskestopp har påverkat verksamheten inom fiskerinäringen. Förutom en låg investeringsvilja på grund av osäkerhetsfaktorer har man kunnat se en minskad efterfrågan på fisk i . uppger att deras torsk- finns en tendens inom beredningsindustrin att svenska fiskberedningsföretag blir uppköpta eller slås ihop med norska eller isländska företag. importerar av sitt behov av fiskeriprodukter. En sammanslagning är därför ofta fördelaktigt för båda parter; de svenska företagen får en säkrare tillförsel av råvara och de norska/isländska företagen får tillgång till EU-marknaden. har till regeringen redovisat en analys av det småskaliga kust- och insjöfisket. Regeringen avser att återkomma beträffande kustfiskets och även vattenbrukets betydelse för en regional utveckling. har haft ekonomiska problem men var ekonomin åter i balans och det kraftiga budgetöverskridande som gjordes året innan har raderats ut. Verksamheten visar också en positiv utveckling. Sammantaget anser regeringen att i hög grad bidragit till att uppfylla målet för politikområdet. har förbättrat stödet till den lokala tillsynen. Det finns dock fortfarande utrymme för att göra en del förbättringar både på central och lokal nivå när det gäller livsmedelstillsynen. Det är oroande att inspektionsfrekvensen sjunker både i den kommunala tillsynen och i egen tillsyn. Frekvensen har sjunkit under en följd av år. Det återstår ännu åtgärder för att garantera en effektiv och likvärdig livsmedelstillsyn i hela landet. När det gäller den lokala tillsynen är problemet bl.a. bristande resurser. Frågan om hur livsmedelstillsynen skall förbättras bereds i . De senaste årens utveckling av den gemensamma EG-lagstiftningen för livsmedel innebär att det redan starka regelverket ytterligare förbättras med ett ökat konsumentskydd som följd. Det gäller t.ex. reglerna om förbättrad märkning särskilt för allergiker och de olika förändringarna rörande livsmedelstillsatser och aromer. Ett tydligt gemensamt regelverk underlättar också för företagen eftersom samma regler då gäller i samtliga medlemsstater. De regler som är under utarbetande kommer med största sannolikhet att innebära ytterligare förbättringar både för konsumenter och företag även om det alltid finns delar som skulle kunna bli ännu bättre. De stora förändringar som gjorts och fortfarande håller på att göras när det gäller den gemensamma EG-lagstiftningen på livsmedelsområdet kommer att ställa stora krav framöver på fort- och vidareutbildning av inspektörer. Bland annat börjar ett antal nya bestämmelser att gälla i och med att den allmänna livsmedelslagens delar, riktade till enskilda, då börjar gälla. Dessa bestämmelser tydliggör bl.a. ansvaret för alla aktörer inom livsmedelskedjan och ställer krav på spårbarhet i alla led. Den treåriga satsningen på konsumentstödjande åtgärder inom livsmedelsområdet har avslutats. Ännu pågår ett antal av de ca 80 projekt som finansierats med anslaget, varför det inte är möjligt att göra en slutlig analys av insatserna. Emellertid bedöms de projekt som beviljats bidrag för åtgärder inom livsmedelsområdet ha ökat kunskapen om och intresset för mat, måltider och sambandet mellan mat och hälsa, liksom för olika produktionsmetoder inom den moderna livsmedelsproduktionen bland ett flertal grupper i samhället, inte minst barn och ungdomar. () har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna för avseende , , , Statens utsädeskontroll, eller . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1Motsvarar 304 060 tkr prisnivå. 2Motsvarar 304 060 tkr prisnivå. Anslaget belastas med Statens jordbruksverks förvaltningskostnader, länsstyrelsernas kostnader för àjourföring av blockdatabasen, särkostnader för exportbidragskontroller m.m. mål inom politikområdet Livsmedelspolitik är att verka för en konkurrenskraftig miljö- och djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna. skall medverka till en korrekt tillämpning av så att finansiella korrigeringar undviks. är fondkoordinator för EU-stöden och det enda ackrediterade utbetalningstället för EU- stöden som finansieras av . bistår regeringen och medverkar i EU-arbetet och internationellt arbete inom jordbruksområdet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.6 Offentligrättslig verksamhet 1Djur: flyttas över till . Verksamheten med kontroll av införsel av djur upphör . Verksamheten kommer i stället att finansieras via anslag 43:1. 2Djurregister: Ett beslut om får- och getregister tas troligen , vilket medför startkostnader i stället för . (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 1 Uppdragsverksamheten utgörs av vattenhushållning och distriktsveterinärverksamhet. Myndighetsuppdrag är inräknat. redovisas under anslaget 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen. Tabell 5.8 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 43:1 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tack vare rationaliseringar har kostnader varit relativt konstanta . Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken innebär emellertid förändringar för på grund av utveckling av nya IT-system, informationsinsatser, nya administrativa rutiner m.m. EU:s medlemsstater har genom reformen fått valmöjligheter som resulterar i olika administrativa konsekvenser. De olika alternativen kommer att utvärderas . Det är dock klart att oavsett vilken variant som blir aktuell i , så kommer och länsstyrelserna att behöva vidta vissa åtgärder . Enligt det underlag som finns kan dessa åtgärder komma att resultera i ökade kostnader . I samband med bildandet av kommer en viss del av verksamheten vid att föras över till den nya myndigheten. Verkets anslag bör därför minskas med . Dessa medel förs över till anslaget 42:6 . Eftersom utbetalningarna av EU-stöd ersätts i efterskott från EU-budgeten uppstår ett kreditbehov för . Regeringen bedömer detta kreditbehov till 5 . Regeringen beräknar anslagsbehovet för till . beräknas anslagsbehovet till och för till . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1Motsvarar 831 tkr prisnivå. 2Motsvarar 831 tkr prisnivå. Statens utsädeskontroll () är centralt organ för certifiering av utsäde. Verksamheten finansieras till största delen med avgifter, av den totala omsättningen. Den internationella verksamheten som bedriver finansieras av anslagsmedel. är behörig myndighet i frågor som rör ISTA () samt deltar i arbetet som rör utsädesfrågor inom . deltar vidare i EU-arbetet i samarbetsprojekt, expertgrupper m.m. kan som ackrediterad medlem i ISTA ställa ut certifikat för internationell handel med utsäde. Den handeln har minskat drastiskt sedan blev medlem i EU. är vidare behörig nationell provningsmyndighet i förhållande till gemenskapens växtsortmyndighet (CPVO). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.10 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Den avgiftsfinansierade verksamheten skall drivas med full kostnadstäckning. uppvisade ett underskott på ca . Resultatet innebär en avsevärd förbättring jämfört . Resultatet är i huvudsak en följd av att genomförda taxehöjningar fått genomslag. Ytterligare taxehöjningar kommer dock att behövas. Utsädeskontrollens framtida organisation och inriktning utreddes inför EU-inträdet. Något beslut om att förändra verksamheten på ett mer genomgripande sätt fattades inte, bl.a. på grund av den utveckling inom EU som förutsågs. Den försöksverksamhet rörande egenkontroll som pågått inom EU kommer att slutföras . Mot bakgrund av bl.a. detta finns det enligt regeringens bedömning anledning att med början se över hur den officiella kontrollen av utsäde bör organiseras. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas anslagsbehoven till respektive . Tabell 5.12 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 43:2 Statens utsädeskontroll Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1Motsvarar 2 188 tkr prisnivå. 2Motsvarar 2 188 tkr prisnivå. handlägger ärenden om växtförädlarrätt enligt växtförädlarrättslagen (1997:306) och är behörig myndighet i frågor som rör Internationella unionen för skydd av växtförädlingsprodukter (UPOV) och CPVO. fullgör vidare de uppgifter som får utföras av ett nationellt organ enligt rådets förordning (EG) nr 2100/94 om gemenskapens växtförädlarrätt. Nämnden handlägger också ärenden enligt utsädesförordningen (2000:1330) om intagning av växtsorter i sortlistan. Nämndens verksamhet är i princip avgiftsfinansierad. Kostnaderna för nämndens internationella verksamhet belastar anslaget. Av- gifterna i verksamheten förs till statsbudgetens inkomstsida som medel för verksamheten anvisas under detta anslag. Av nämndens uppdragsgivare är andra än staten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.14 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Den långsiktiga utvecklingen i fråga om avgiftsintäkterna är svår att bedöma. Utfallet för visar en god överensstämmelse med den fördelning av intäkterna på växtförädlarrätt och sortlista som tidigare beräknats. Nämnden bedömer att dess arbete liksom fördelningen av intäkterna kommer att förskjutas mot en större andel för sortlistan. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas till respektive . Tabell 5.15 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 43:3 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 5.8.443:4 Bekämpande av växtsjukdomar Anslaget belastas med kostnader för åtgärder mot växtskadegörare enligt växtskyddslagen (1972:318) samt för vissa förluster till följd av sådana åtgärder. Kostnader för beredskapsåtgärder, akuta skyddsåtgärder m.m. mot karantänskadegörare finansieras också med detta anslag, liksom undersökningar av växtprover som av växtinspektion överlämnas för laboratoriemässig diagnostisering. Vidare belastar delar av kostnaderna för växtinspektionens internationella engagemang anslaget. Kostnader för verifiering av de svenska skyddade zonerna bekostas också från anslaget. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . Anslagsbehoven beräknas vara oförändrade. Tabell 5.17 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 43:4 Bekämpande av växtsjukdomar Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 5.8.543:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. Från anslaget utbetalas direktbidrag i form av arealersättning, djurbidrag och kompletterande kompensationsstöd när valutaförändringar leder till lägre stödbelopp i nationell valuta samt bidrag från EU för bekämpande av djursjukdomar. Anslaget är obligatoriskt för alla medlemsstater inom EU och finansieras helt från EU-budgeten. Arealersättning lämnas för odling av spannmål, oljeväxter, baljväxter, oljelin, gräsensilage och areal uttagen ur produktion. Vidare finns arealbaserade ersättningssystem för bl.a. spånadslin, vicker m.m. Ett villkor för ersättning är att tas ur livsmedels- eller foderproduktion. gäller att skulle tas ur produktion. Det totala bidraget är begränsat till en maximiareal, kallad basareal. För svenskt vidkommande uppgår basarealen till . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 genomsnittliga arealstödet per hektar. Tabell 5.19 Stödbelopp per hektar för grödor 2 714 069 839 4 028 388 844 1Antal hektar som legat till grund för utbetalning. Basarealen har överskridits och därför har ersättningen reducerats, främst till gräsensilage där endast ersättning lämnats till av den ansökta arealen. 2Utbetalningarna sker löpande. Uppgiften avser utbetalningar fram t.o.m. . Djurbidrag lämnas för am- och dikor, handjur av nötkreatur, tackor och getter samt för slaktbidrag av storboskap och kalvar. Tabell 5.20 Stödbelopp för djurbidrag 2002 1Omräkningskursen till SEK är fastställd till /euro 2Beloppen omfattar även vissa sena utbetalningar . Utöver bidragen per djur betalas extensifieringsbidrag ut till producenter av handjur och am- och dikor om djurtätheten är högst 1,4 djurenheter per hektar. Extensifieringsbidraget uppgår till /bidrag. beviljades ca 327 000 extensifieringsbidrag, d.v.s. cirka 308, . har dessutom tilldelats en summa pengar, ett s.k. nationellt kuvert, som skall fördelas efter medlemsstatens eget val. Det har beslutats att detta belopp som uppgår till (), skall lämnas som ett tilläggsbelopp till slaktbidraget. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 5.21 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början -5 471 104 -1 395 000 -5 029 000 -5 029 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Med hänsyn till beräknade ekononomiska åtaganden föreslås bemyndiga regeringen att avseende ramanslaget 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. godkänna stöd som innebär utgifter på högst 5 . Regeringen bedömer anslagsbehovet för till 5 . beräknas behoven till 5 respektive 5 . Tabell 5.22 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 43:5 Arealersättning och djurbidrag m.m. Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 5.8.643:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter Anslaget används för kostnader för intervention, stöd i form av produktions-, konsumtions- och marknadsföringsbidrag, exportbidrag samt stöd till biodling i enlighet med . Anslaget är obligatoriskt och finansieras av EU-budgeten, utom vissa s.k. tekniska kostnader till följd av offentlig lagring, vilka är högre än den schablonersättning som ersätts av EU. Dessa merkostnader regleras under anslaget 43:7 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. Exportbidrag lämnas för att täcka skillnaden mellan gemenskapspris och världsmarknadspris och därmed möjliggöra export till tredje land. Det av EU till hälften medfinansierade stödet till biodlingen, totalt omfattande , beviljas i taget och löper i enlighet med EU:s budgetår den 16 oktoberden nästföljande år. Den svenska medfinansieringen anvisas under anslaget 42:3 Djurhälsovård. Från anslaget täcks även utgifter motsvarande EG:s medfinansiering av åtgärder inom livsmedelssektorn för de fall sådan medfinansiering inte täcks från andra anslag. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 5.24 Beställningsbemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande föreslås bemyndiga regeringen att avseende anslaget 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter godkänna stöd som innebär utgifter på högst . Medelsbehovet är liksom tidigare svårt att förutse då prognoserna är mycket osäkra gällande produktionen, produktefterfrågan, priserna och svängningar i valutakursen. Regeringen bedömer anslagsbehovet till 1 för . Anslagsbehoven för beräknas vara oförändrade. Tabell 5.25 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 43:6 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 5.8.743:7 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. Anslaget används för de räntekostnader som uppstår för staten till följd av att ersättningen från erhålls i efterskott. Anslaget får även belastas med eventuella finansiella korrigeringar och straffavgifter som kan komma att ålägga samt revisionskostnader förknippade med granskning av utnyttjande av . Anslaget får också tillföras kursvinster och belastas med kursförluster som uppstår till följd av att medlemsstaten bär kursrisken inom samt veterinära kostnader som finansieras av jordbruksfondens garantisektion. Anslaget får dessutom belastas med s.k. tekniska kostnader för offentlig lagring i den mån ersättning inte erhålls från EG-budgeten. Ersättningar för stöd m.m. som finansieras från jordbruksfondens garantisektion men som förskotteras från statsbudgeten avräknas av EU . De stöd som är aktuella är arealersättning, djurbidrag, intervention, produktions- och konsumtionstöd m.m. samt miljöersättningar, kompensationsbidrag och övriga stöd inom förordningen för landsbygdsutveckling i den mån utbetalningar av dessa sker till stödmottagare utanför Mål 1-området. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Medelsbehovet på anslaget kan variera mycket mellan olika år. Det beror på svårigheter att uppskatta i vilken utsträckning som jordbrukarna kommer att utnyttja aktuella stödformer, osäkerhet om framtida växelkursnivåer samt på eventuella finansiella korrigeringar. Olika satsningar görs inom administrationen för att begränsa finansiella korrigeringar. Det är dock svårt att helt eliminera risken för finansiella korrigeringar, liksom att bedöma storleken på eventuella framtida finansiella korrigeringar. Regeringen bedömer anslagsbehovet till för . beräknas behoven till oförändrat belopp. Tabell 5.27 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 43:7 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP för . 2Motsvarar 99 112 tkr prisnivå. 3Motsvarar 99 112 tkr prisnivå.