prop · GR031d9 · 2004-01-01 00:00:00 — Kulturen har av flera kommuner lyfts fram som en betydelsefull faktor för att nå de uppställda målen för de aktuella stadsdelarna och dess boende. Kulturens roll i storstadsarbetet har varit mångdelad; kulturarvet och kulturmiljön har varit en del, de traditionella konstarterna liksom nyare former av konstarter och kulturuttryck har varit andra. Kulturinsatserna har t.ex. ökat känslan av trygghet och trivseln i bostadsområdet, stärkt identitet och hemkänsla. Många av insatserna har varit inriktade främst på barn och ungdomar. Även de statliga kulturinstitutionernas reguljära verksamhet där den omfattar storstadspolitikens målsättningar inriktas ofta på barn och ungdom. Storstadspolitiken går in i en helt ny fas. En storstadspolitisk tillväxtdimension skall utvecklas och segregationsarbetet skall övergå från finansiering med särskilda medel till att ingå i ordinarie strukturer. För att stödja övergången till ordinarie strukturer avser regeringen att förstärka det strategiska koordinerande arbetet. Trots att storstadsarbetet i flera avseenden brutit negativa trender är avståndet till nationella genomsnittsnivåer fortfarande mycket stort beträffande sysselsättning, socialbidragsberoende och utbildningsnivå. Måluppfyllelse inom flera andra politikområden, som bl.a. sysselsättningsmålet om och regeringens mål om att antalet socialbidragstagare ska halveras , förutsätter ett utvecklat storstadsarbete då en stor andel arbetslösa och bidragsberoende finns i storstadsregionernas utsatta stadsdelar. som de särskilda medlen till de lokala utvecklingsavtalen upphör behöver således bekämpandet av segregationen vidareutvecklas genom ett mer strategiskt inriktat lokalt utvecklingsarbete, bl.a. i form av framtidsscenarier och fördjupad samverkan mellan kommuner, stat, näringsliv, boende m.fl. De som anslagits på tilläggsbudgeten 2003 skall användas såväl till att främja arbetet med framtidsscenarier som till att underlätta koordinering och infasning i ordinarie strukturer. I det sammanhanget har regeringen i den ekonomiska vårpropositionen 2003 redan aviserat att statliga myndigheter skall ges tydliga mandat och riktlinjer för att uppnå storstadspolitikens tvärsektoriella mål. Ett antal myndigheter, bl.a. AMS och kommer dessutom ges i uppdrag att vidareutveckla de samverkansöverenskommelser som finns i de lokala utvecklingsavtalen. I fas två skall storstadspolitik ingå som en naturlig del av de statliga myndigheternas löpande arbete. Det innebär att erfarenheterna från storstadsarbetet och de framgångsrika insatserna, metoderna och arbetssätten i de lokala utvecklingsavtalen införlivas i ordinarie verksamheter. I berörda kommuner har infasningen i ordinarie verksamheter delvis påbörjats. För de statliga myndigheternas del intensifieras arbetet. Infasningen bedöms medföra ett ökat behov av att strategiskt koordinera insatser på lokal, regional och nationell nivå. Regeringen avser mot den bakgrunden stödja övergången till fas två genom att förstärka det koordinerande arbetet. Enligt storstadspropositionen skall också en samlad avstämning och återkoppling till ske av segregationsarbetets inledande år för ställningstagande till storstadspolitikens fortsatta utformning. Regeringen lämnar en storstadspolitisk skrivelse som underlag för denna storstadspolitikens andra fas. Skrivelsen tar sin utgångspunkt i resultaten från de lokala utvecklingsavtalens inledande år och det avstämningspaket som sammanställts . Under arbetet med avstämningspaketet inventerades rapporter, utvärderingar och andra studier. Ett hundrafemtiotal rapporter har tagits fram avseende insatser kring arbetsmarknad, språkutveckling, brottsförebyggande arbete, kultur m.m. Regeringen avser tillkalla en särskild utredare för att dels sammanställa ett kunskapsunderlag baserat på rapporterna, dels föreslå en utvärdering med ett längre tidsperspektiv. Inte minst är det angeläget att sprida erfarenheter och kunskaper från storstadsarbetet till kommuner med liknande situation. Gjorda erfarenheter behöver enligt kommunernas uppfattning dessutom spridas fortlöpande och parallellt med att utvecklingsarbetet fortsätter. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Det storstadspolitiska tillväxtarbetet har huvudsakligen utgjort en del av arbetet med att bryta segregationen. Det har bl.a. skett genom ökad samverkan mellan berörda kommuner och länsarbetsnämnder, genom konkreta insatser som Lunda Nova i /och genom särskilda studier av tillväxtdimensionen i de lokala utvecklingsavtalen. Arbetet för att motverka segregationen har på lokal nivå inneburit ökade kontakter inom kommunerna mellan näringslivsutvecklande funktioner och ansvariga för den strategiska utvecklingen av de lokala utvecklingsavtalen. På nationell nivå har sambandet mellan de lokala utvecklingsavtalen och de regionala tillväxtprogrammen. Kunskap och kompetens från det lokala utvecklingsarbetet skall tas till vara i storstadsregionernas tillväxtprogramsarbete. Det storstadspolitiska tillväxtarbetet spänner emellertid över åtskilligt fler kommuner än de som tecknat lokala utvecklingsavtal med staten. Att vidareutveckla synen på storstadsregionernas roll i tillväxtavseende är av vikt ur både ett nationellt och ett internationellt perspektiv. Den bredare storstadspolitiska ansats som ligger i att kombinera tillväxtfrämjande och segregationsbekämpande insatser förutsätter fortsatt och utvecklad samverkan på lokal, regional och nationell nivå, liksom att långsiktighet och underifrånperspektiv präglar storstadspolitiken samt att målområdet Demokratisk delaktighet ges tillräckligt utrymme. Regeringen avser därför genomföra regionala tillväxtkonferenser i de tre storstadsregionerna för att komplettera den generella tillväxtpolitiken med en vidareutvecklad storstadsdimension. Revisionen har inte framfört några synpunkter på verksamheten under det storstadspolitiska utgiftsområdet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Migrationspolitiken omfattar frågor rörande migration till och från vårt land, flyktingpolitiken inkl. mottagande av asylsökande, utlänningars rätt att vistas i och internationellt arbete inom det migrationspolitiska området. Inom politikområdet verkar och . Området är indelat i fyra verksamheter asyl, besök och bosättning, svenskt medborgarskap samt överprövning av utlänningsärenden. För dessa verksamheter finns sex anslag inom utgiftsområdet. Dessutom finns ett anslag, som finansieras med EU-medel, för att utveckla prövnings- och mottagandesystemet för asylsökande, bidra till integrationsinsatser och hjälpa personer att återvända eller återvandra till sitt hemland. Inom verksamhetsområdet asyl prövar varje asylansökan individuellt och utifrån gällande lagstiftning. Ett avslagsbeslut från , vilket i regel förenas med ett av- eller utvisningsbeslut, kan överklagas till som är högsta instans. en ansökan prövas eller överprövning sker är de asylsökande registrerade i mottagandesystem och omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande. De asylsökande har enligt utlänningslagen (1989:529) som huvudregel rätt till rättshjälp genom offentligt biträde, som finansieras inom utgiftsområdet. ansvarar vidare för att de personer som fått avslag på sin asylansökan oftast efter överprövning av återvänder till det land som den asylsökande kommit från eller har möjlighet att söka sig till. Om den av- eller utvisade personen vägrar att självmant lämna landet eller avviker överlämnas ärendet till polisen. Verksamhetsområdet besök och bosättning omfattar olika typer av ansökningar om tillstånd att få vistas i . Vissa gäller tillfällig vistelse medan andra syftar till permanent vistelse i . Ansökan skall i första hand göras hos svensk utlandsmyndighet men kan även göras direkt hos . Ansökningarna avser t.ex. släkt- eller turistbesök, arbete, studier eller bosättning genom anknytning till anhörig. För att få bättre beslutsunderlag, effektiv informationsåterföring och för att minska handläggningstiderna har ett modernt och effektivt ärendehanteringssystem, kallat , installerats på 22 utlandsmyndigheter. Ambitionen är att merparten av utlandsmyndigheterna skall utrustas med . Medborgarskapsärenden, såsom naturaliseringsärenden samt ärenden om bibehållande av och befrielse från svenskt medborgarskap prövas av och överprövas av . har som central utlänningsmyndighet ett processansvar gentemot utlandsmyndigheterna och ett samordningsansvar gentemot övriga berörda myndigheter i migrationsprocessen dvs. skall överpröva ärenden enligt utlänningslagen och lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. är ansvarigt för politikområdet inom . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 12:2 Mottagande av asylsökande 12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden 12:6 Utresor för avvisade och utvisade 12:7 Från EU-budgeten finansierade insatser för Totalt för utgiftsområde Migrationspolitik 1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten för i samband med den ekonomiska vårpropositionen och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Målen för migrationspolitiken är att -migration till och från vårt land kan ske i ordnade former, -den reglerade invandringen upprätthålls, -asylrätten i och i ett internationellt perspektiv värnas samt att -harmoniseringen av flykting- och invandringspolitiken i EU ökar. I arbetet med målens uppfyllande skall verksamheten präglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt för individens rättigheter. Den svenska migrationspolitiken utgår från ett helhetsperspektiv som omfattar flykting-, invandrings- och integrationspolitik, liksom återvändande och stöd för återvandring. I denna helhetssyn ingår insatser för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna, internationell samverkan samt insatser för att förebygga Insatser görs i utrikes-, säkerhets-, handels- och biståndspolitiken för att om möjligt undanröja orsaker till att människor känner sig tvingade att lämna sina länder och för att underlätta för dem att återvandra. Rättssäkerhet, humanitet, värdighet och effektivitet eftersträvas i alla led från mottagande av asylsökande till integration i eller återvändande till hemlandet. Asylrätten utgör en hörnsten i svensk flyktingpolitik. som asylprocessen måste präglas av en hög grad av rättssäkerhet, där det individuella behovet av skydd står i centrum, är korta handläggningstider av stor vikt både av humanitära och ekonomiska skäl. Inom EU pågår ett harmoniseringsarbete inom migrations- och asylpolitiken. Under har förhandlingar skett enligt EG- fördragets avdelning IV som gäller asyl och migration. Beslut enligt fördraget skall i stora delar ha fattats senast . Problem med människosmuggling och människohandel har direkta effekter på EU:s medlemsstater. Insatser görs för att förbättra de migrationspolitiska rättsordningarna också i länderna i närområdet utanför EU. Syftet är att stärka asylrätten och att motverka illegal transitmigration och människosmuggling. Arbetet med att införa en ny instans- och processordning fortsätter. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till en ny instans- och processordning i utlänningsärenden. Lagrådet avstyrkte förslaget . I sitt yttrande fokuserar Lagrådet på de ändringar i utlänningslagen (1989:529) som måste göras för att tillämpningen i domstol skall bli enhetlig och förutsebar. Med anledning av Lagrådets synpunkter beslutade regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att göra en översyn av vissa av utlänningslagens materiella bestämmelser och anpassa dessa till en övergång från handläggning hos förvaltningsmyndigheter och regering till ett system där överprövningen sker i domstol (dir. 2003:28). Kommittén skall enligt direktiven slutföra sitt uppdrag . Regeringens avsikt är att avvakta införandet av en ny instans- och processordning i utlänningsärenden till dess övriga nödvändiga ändringar i utlänningslagen träder i kraft. remissbehandlades promemorian Ny prövning av beslut om avvisning eller utvisning som vunnit laga kraft (UD2003/14872/MAP). I promemorian som upprättades inom lämnades förslag till hur den nuvarande ordningen för prövning av en ansökan om uppehållstillstånd som görs efter ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning skulle kunna ersättas av en ny ordning där i stället prövar om det föreligger hinder mot verkställigheten. Regeringen avser att presentera förslag till förändringar i en lagrådsremiss. sänktes bostadsersättningen med för asylsökande som bor i eget boende. Efter sänkningen lämnas ersättning med för ensamstående och för en familj. Införandet av bostadsersättningen syftade till att stimulera till ett ökat boende utanför . Närmare hälften av de asylsökande väljer 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 eget boende utanför . Det egna boendet är ur många aspekter positivt för den enskilde. har dock även en del negativa effekter framkommit t.ex. trångboddhet, sociala missförhållanden och hyreskontrakt där asylsökande utnyttjas i ekonomiskt syfte. och har på regeringens uppdrag redovisat förslag till ett förbättrat mottagande av barn från annat land som kommer till utan medföljande legal vårdnadshavare. De ensamkommande barnen är främst pojkar i övre tonåren. Ungefär en tredjedel av de ensamkommande barnen är flickor. Den största gruppen är pojkar från men det har även kommit många barn och unga från . kom 550 asylsökande barn till utan sina vårdnadshavare. Flera åtgärder har vidtagits med anledning av och . En del av de förändringar som föreslogs i rapporten, bl.a. att skulle kunna sluta avtal med ett antal kommuner om mottagandet av ensamkommande barn, behöver dock beredas ytterligare. En arbetsgrupp inom har ansvaret för beredningen av myndigheternas förslag. Arbetsgruppen avser presentera resultatet av det fortsatta beredningsarbetet i en departementspromemoria . Promemorian skall sedan remissbehandlas. Regeringen har redan genomfört ett antal åtgärder med anledning av myndigheternas förslag. kan lämna ersättning till kommuner för sociala utredningar gällande ensamkommande asylsökande barn. Den statliga ersättningen kommer att gälla fram till . har regeringen för avsikt att efter samråd med och pröva och fastställa de närmare grunderna för statlig ersättning till kommunerna för ensamkommande asylsökande barn. Regeringen har också tagit initiativ till att förkorta handläggningstiderna för utredning av ett ensamkommande barns asylärende. I regleringsbrev anges att beslut om uppehållstillstånd eller avvisning skall fattas . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 gäller för överklaganden till . Vidare har personaltätheten ökat och barngrupperna minskat på barn- och ungdomsenheter. Särskilda barnhandläggare har utbildats och ytterligare utbildningsinsatser pågår i syfte att utveckla samtalsmetodiken. har utarbetat särskilda riktlinjer för handläggning av asylärenden avseende barn. tillsattes en utredning (dir. 2002:55) om förmyndare, gode män och förvaltare. I tilläggsdirektiv (2003:23) angavs att utredningen med förtur skulle behandla frågan om det rättsliga skyddet för ensamkommande barn. Denna del redovisades i delbetänkandet God man för ensamkommande flyktingbarn (SOU 2003:51) . Där föreslås bl.a. att en ny lag stiftas om god man för asylsökande barn rätt till utbildning inom det offentliga skolväsendet, förskolan och skolbarnomsorgen på i huvudsak samma villkor som gäller för barn bosatta i . reviderades överenskommelsen mellan staten och om hälso- och sjukvård för asylsökande. Den nya överenskommelsen gäller från till . Den statliga ersättningen till landstingen regleras i förordningen (1996:1357) om statlig ersättning för hälso- och sjukvård till asylsökande. Regeringen har till Lagrådet överlämnat en lagrådsremiss med förslag på hårdare straff för människosmuggling. Förslagen i remissen innebär bl.a. att arbetet för att förhindra hjälp till olaglig inresa, transitering och vistelse kan bedrivas mer effektivt. Regeringen avser att lämna en proposition till . Regeringen gav i uppdrag att redogöra för praxis i vissa fall rörande uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning. Uppdraget inriktade sig på de fall där en utlänning som ansöker om uppehållstillstånd på grund av anknytning till en i bosatt person utsätts för eller riskerar att utsättas för våld eller annan allvarlig kränkning i förhållandet. Svaret bereds inom . har på uppdrag av regeringen utarbetat riktlinjer för hur kvinnors skyddsbehov bättre skall uppmärksammas i asylprocessen. På uppdrag av regeringen lämnade en redovisning av genomförandet av riktlinjerna. Redovisningen bereds inom . lämnade Utredningen om översyn av regler och praxis vid verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut betänkandet Verkställighet vid oklar identitet m.m. (SOU 2003:25) till regeringen. I betänkandet föreslås vissa åtgärder för att kunna förbättra effektiviteten i verkställighetsarbetet av beslut om avvisning och utvisning. Förslagen har remissbehandlats och regeringen avser att lämna en proposition till beträffande de delar av förslagen som förutsätter lagändringar. överlämnade sitt betänkande rörande behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen (SOU 2003:40). Betänkandet Utlänningsdatalag kommer att remissbehandlas . Utredningen om flyktingstatus för personer som är förföljda på grund av kön eller sexuell läggning (dir. 2002:49 och dir. 2003:7) skall enligt direktiven avge sitt slutbetänkande . Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2003:11) för att utreda hur EG-direktivet (2003/9/EG) om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (EUT L31, 6.2. 28) skall genomföras i svensk rätt. Utredningen skall enligt direktivet lämna sitt betänkande till regeringen . Betänkandet och arbetskraftens rörlighet (SOU 2002:116) överlämnades till regeringen . Ärendet har remissbehandlats och bereds i . är den centrala databasen i drift. Fingeravtryckssystemet syftar till att effektivisera tillämpningen av Dublinförordningen och handläggningen av asylärenden. antogs rådets förordning (EG) nr 343/2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat (EUT L 50, 25.02.2003, s. 1). Förordningen bygger på samma principer som den s.k. och den tillämpas på asylansökningar som lämnats in efter . Några av de förändringar som har gjorts är bl.a. att tidsfristerna för ärendenas handläggning har förkortats, att familjeanknytning till någon medlemsstat tillmäts större betydelse samt att reglerna om humanitära skäl i Dublinärenden förtydligats. Inom EU har riktlinjer tagits fram för införandet av en gemensam viseringsdatabas. Systemet beräknas kunna starta . har ingått återtagandeavtal med , och samt . Avtal är nära förestående med och . har avtal med , , , , , , och . Inom återtagandeavtalen regleras former och skyldigheter att återta personer. Vanligtvis omfattar avtalen egna medborgare, tredjelandsmedborgare samt statslösa. Syftet med avtalen är att fastställa den procedur som berörda myndigheter är hänvisade till i återtagandefrågor. samarbetar med flertalet länder i för att stärka dessa länders kapacitet på det migrationspolitiska området. Syftet är att medverka till att bygga upp en migrationspolitisk rättsordning som stämmer överens med de av EU accepterade internationella normerna och konventionerna inom asyl- och migrationsområdet. Inom ramen för det svenska ordförandeskapet i EU påbörjades ett arbete med syfte att förbättra samarbetet mellan EU:s kandidatländer i öst och deras grannländer på områden som rör gränskontroll och migration. har, i rapporten och utlandsmyndigheternas arbete med migration (RRV 2003:24), granskat hur och styr arbetet med migrationsfrågor vid sex utlandsmyndigheter: ambassader i , , , , och . Rapporten bereds inom . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 överlämnade regeringen till propositionen 2002/03:122 Gemensamt ansvar politik för global utveckling. Propositionen föreslår en sammanhållen svensk politik för global utveckling. Politiken föreslås utgå från alla människors lika värde och rättigheter och bör genomsyras av dels ett rättighetsperspektiv inklusive demokrati och mänskliga rättigheter, och dels de fattigas perspektiv. I propositionen framhålls att stöd till konfliktlösning och förbättringar av mänskliga rättigheter är viktiga delar i arbetet för att förebygga flyktingssituationer. Vidare understrykes att migrationen påverkar utvecklingen i såväl mottagarsom ursprungslandet. Utredningen om mottagande av och introduktion för flyktingar (N2001:11) har i uppdrag att se över vilka hinder som finns för att flyktingar skall få en individuellt anpassad introduktion, bli självförsörjande och delaktiga i det svenska samhällslivet. Utredarens uppdrag har även i relevanta delar omfattat mottagandet av asylsökande. Utredningen överlämnar sitt betänkande. Regeringen planerar att återkomma med en proposition till . Regeringen har tillsatt en särskild utredare (dir. 2003:83) som skall se över frågan om personkontroll vid yttre gräns och inre utlänningskontroll. Utredaren skall bl.a. bedöma vissa konsekvenser av operativa inträde i . Utredaren skall enligt direktivet redovisa uppdraget . Målet för verksamhetsområdet asyl är att värna asylrätten genom en tidig, rättssäker och förutsägbar prövning av den sökandes skyddsbehov. Asylsökande m.fl. skall erbjudas en human och värdig vistelse i landet deras ansökan om uppehållstillstånd prövas. Åtgärder skall vidtas för att underlätta ett 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 självmant återvändande under asylprocessen. En strävan skall vara att personer som inte har rätt till uppehållstillstånd lämnar landet i nära anslutning till ett verkställbart avvisningsbeslut. Den totala väntetiden för den asylsökande bör vara högst 12 månader. Den genomsnittliga handläggningstiden i asylprocessen var för ett grundärende hos , respektive för överklagandeärenden hos respektive . ansökte 33 016 personer (12 257 kvinnor) asyl i . Det är en ökning jämfört med . Målet är att beslut om uppehållstillstånd eller avvisning skall fattas . Den genomsnittliga handläggningstiden för grundärenden vid var (median ), en minskning mot 2001. avgjorde av ärendena inom verksamhetsmålet jämfört året innan. En orsak till att målet inte kunde hållas var bl.a. det ökade antalet asylansökande samt det tidskrävande arbetet med att klarlägga oklara identiteter, resvägar m.m. Av de personer som sökte asyl i saknade passhandlingar. Föregående år var motsvarande andel . avgjorde totalt 27 157 ärenden i första instans, en ökning jämfört med föregående år. Vid utgången av 2002 var 9 208 grundärenden äldre än . fick 5 514 personer bifallsbeslut i första instans. Detta motsvarar av samtliga avgjorda asylärenden. Totalt fick 7 451 personer uppehållstillstånd som flyktingar, övriga skyddsbehövande eller av humanitära skäl . januarijuni hade 14 136 personer ansökt om asyl i . hade fattat beslut i ca 15 200 ärenden, varav . var antalet registrerade personer i mottagandesystem 39 636, vilket kan jämföras med drygt 28 800 . bodde av de registrerade i eget boende mot året innan. Den genomsnittliga vistelsetiden i mottagandesystemet var (median ) . Jämfört med 2001 har den genomsnittliga vistelsetiden ökat , vilket bl.a. beror på det ökande antalet asylsökande samt svårigheterna med att verkställa avvisning av asylsökande som inte beviljats uppehållstillstånd. var den genomsnittliga vistelsetiden . var 39 574 personer registrerade i mottagandesystemet. Därav bodde i medan hade ordnat boendet på egen hand. var den genomsnittliga dygnsutgiften exklusive förvar mot beräknat . Den lägre utgiften beror på förändrade redovisningsprinciper. Det innebär exempelvis att utbildningskostnader belastar anslaget . uppgick förvarskostnaderna till . Regeringen har för avsatt för detta ändamål. Den ökade kostnaden är en konsekvens av ett ökat antal asylsökande, och därmed ett utökat antal förvarsplatser, samt en satsning på förbättrad kvalité.