prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — Fler utbildningsformer och -anordnare än dem som uttryckligen nämns i departementspromemorian bör då kunna komma i fråga. Kvalificerad yrkesutbildning, utbildning till yrkeshögskoleexamen, folkhögskola och kompletterande utbildning kan vara aktuella. Därutöver är det angeläget att finna lämpliga former för vissa andra eftergymnasiala yrkesutbildningar, t.ex. de fem påbyggnadsutbildningar som har nationellt fastställda kursplaner och som enligt förslaget också skall överföras till statligt ansvar. Nya former av regional samverkan bör här kunna prövas. Som framgår av det följande avser regeringen att återkomma till med förslag, att den reglerade interkommunala ersättningen skall avvecklas fr.o.m. . Ett arbete bör omgående inledas tillsammans med de huvudmän för påbyggnadsutbildningar som så önskar, för att förbereda en övergång till statligt huvudmannaskap. Det handlar inte om en automatisk överföring av utbildningar, utan övergången måste föregås av ett innehållsligt och pedagogiskt utvecklingsarbete så att utbildningarna uppfyller de kvalitativa krav som ställs inom de respektive utbildningsformer som kan bli aktuella. Regeringen avser att senare föreskriva, att detta arbete skall ledas av en samrådsgrupp med företrädare för bl.a. kommunerna, Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, berörda högskolor och andra utbildningsanordnare som kan komma i fråga. I de fall det blir aktuellt att föra över en påbyggnadsutbildning till yrkeshögskoleutbildning krävs, att överenskommelse träffas mellan huvudmannan och den enskilda högskolan. Motsvarande gäller för folkhögskolan. Hur många påbyggnadsutbildningar som slutligen förs över till statligt ansvar blir beroende av huvudmännens intresse och möjligheterna att vidareutveckla respektive utbildning på ett meningsfullt sätt samt den kvalitetsprövning som skall ske i varje enskilt fall. Regeringen avser att återkomma till frågan om överföring av medel mellan utgiftsområdena i den ekonomiska vårpropositionen 2004. En avstämning mellan det preliminärt överförda beloppet och överförd utbildningskapacitet bör ske och regleras i budgetpropositionen . Påbyggnadsutbildningar som inte blir aktuella att föra över till annan utbildningsform bör kunna drivas vidare av de nuvarande huvudmännen. bör få i uppdrag att på begäran av en huvudman granska kursplanen som ett led i kvalitetssäkringen av dessa utbildningar. För att säkerställa finansieringen av dessa påbyggnadsutbildningar, som ofta svarar mot lokala eller regionala behov på arbetsmarknaden, kan det vara naturligt att arbeta med samverkansavtal mellan kommuner i en region. Promemorians förslag: En deltagares hemkommun är enligt 11kap. 24 § skollagen (1985:1100) skyldig att betala ersättning för studieplatsen till den kommun som anordnar en riksrekryterande påbyggnadsutbildning. Enskilda individers utbildningsval kan därigenom också i relativt stora kommuner få dramatiska effekter på kommunens kostnader för den kommunala vuxenutbildningen. Såväl som enskilda kommuner har påtalat behov av förändring. har aktualiserat frågan om att avskaffa rätten till interkommunal ersättning. Systemet har bedömts medföra så stora olägenheter, att det bör avvecklas vid utgången av . Rätten till interkommunal ersättning för de riksrekryterande påbyggnadsutbildningarna avskaffas som staten bör ta över finansieringen av vissa påbyggnadsutbildningar från kommunerna. Detta kan ske genom att medel som beräknats under Utgiftsområde 25, anslaget 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting, fr.o.m. tas upp under Utgiftsområde 16, anslaget 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning med ett belopp som motsvarar kostnaderna för de utbildningar som beräknas övergå till staten, . Remissinstanserna: Förslagen vinner stöd av nästan samtliga remissinstanser. Bland andra anser att avvecklingen bör ske redan till 2004. Skälen för regeringens bedömning: Förslaget om avveckling av de interkommunala ersättningarna stöds av nära nog samtliga remissinstanser. Olägenheterna med systemet är påtagliga och överförandet av vissa påbyggnads- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utbildningar till statligt kostnadsansvar bidrar till en tydlig ansvarsfördelning mellan stat och kommun i detta sammanhang. Medel bör överföras mellan utgiftsområdena så att det blir möjligt att finansiera den övertagna verksamheten. Inom utbildningsverksamheterna måste emellertid förändringen förberedas så att enskilda deltagare har möjlighet att fullfölja påbörjade studier och anordnare av utbildningar ges tillfälle att anpassa utbildningarna efter nya förutsättningar. Avvecklingen av de interkommunala ersättningarna därför bör ske vid utgången av . Regeringen avser att återkomma till i denna fråga med förslag till ändring av skollagen. Regeringens bedömning: Ett gemensamt IT- system för information och vägledning bör utvecklas i samarbete med berörda nationella aktörer. Promemorians förslag: I Skrivelsen föreslås att ett nationellt IT-stöd för enskilda, lärare och vägledare med information om utbildning och yrken skall utvecklas. Remissinstanserna: Förslagen i departementsskrivelsen får stöd av flertalet remissinstanser som yttrat sig i frågan. Myndigheter som uttalat sig positivt är bl.a. Statskontoret, Nationellt centrum för flexibelt lärande, , i och . , Verket för högskoleservice och ställer sig tveksamma bl.a. beroende på osäkerhet kring finansieringen. Ungefär hälften av kommunerna har yttrat sig och ställer sig positiva. Från några branschorganisationer betonas att portalen även måste ha en inriktning för att tydliggöra behoven på arbetsmarknaden. Flertalet av de instanser som tillstyrker förslaget betonar vikten av att samordna befintliga system och att en IT-portal inte kan ersätta den personliga kontakten med en vägledare. Skälen för regeringens bedömning: Återkommande informations- och vägledningsinsatser är viktiga för att främja och stödja det livslånga lärandet. Ökad tillgänglighet och flexibilitet, ett uttalat individuellt perspektiv då det gäller lärande och krav på ökad mobilitet inom 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 EU, ställer delvis andra och nya krav på vägledningsfunktionen. En nationell IT-portal möjliggör samordnig och kvalitetssäkring av det informationsutbud som finns tillgängligt. Att inrätta en portal för information och vägledning som bygger på automatiskt inhämtad information genom en nationellt samordnad och standardiserad märk- ning av data, s.k. metadatamärkning ligger också i linje med strategiska utbildningsmål 2. Regeringen avser att ge i uppdrag att fullfölja det arbete som påbörjats med att utveckla en sådan Internetbaserad portal i samarbete med bl.a. och . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 studenter som arbetsmarknad. utnyttja alla platser som rymdes inom det s.k. 8.1.1Grundläggande högskoleutbildning takbelopp som beslutats för lärosätet dvs. Perioden 19972002 kännetecknas av en kraftig expansion av den grundläggande högskoleutbildningen. Medel för 85 000 platser tillfördes utbildningen och antalet helårsstudenter inom grundutbildningen uppgick till närmare 290 000. Regeringens långsiktiga mål är att av en årskull skall ha börjat studera på högskolan . Genom att utbyggnaden genomförts med full ersättning för alla tillkommande platser har en hög kvalitet bibehållits i utbildningen. Expansionen har vidare gett förutsättningar för en breddad rekrytering genom vilken underrepresenterade grupper i högskolan getts ökade möjligheter att välja högskoleutbildning. Högskolans ansvar har härvidlag förtydligats genom en ändring i högskolelagen som trädde i kraft . Enligt denna skall lärosätena aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan. Som ett resultat av bl.a. den negativa utvecklingen inom IT-branschen har lärosätena haft svårigheter att rekrytera tillräckligt många studenter framför allt till tekniska och naturvetenskapliga utbildningar. Sammantaget har antalet studenter inom dessa områden fortsatt att öka, men många lärosäten har haft svårigheter att i enlighet med regeringens mål lägga tyngdpunkten i utbyggnaden inom de tekniska och naturvetenskapliga utbildningsområdena. I regleringsbrev angav regeringen därför att de lärosäten som hade haft sådana svårigheter i stället borde öka utbudet av utbildningar inom andra områden med stor efterfrågan från såväl ramen för det högsta belopp för vilket ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer kan utgå. har regeringen inte givit lärosätena något kvantifierat uppdrag för antalet helårsstudenter inom teknik och naturvetenskap, men angett målet att antalet helårsstudenter inom dessa områden bör öka i förhållande till närmast föregående år. Den beskrivna rekryteringssituationen och strävan att tillgodose efterfrågan på utbildning är bakgrunden till de omfördelningar av medel för grundläggande högskoleutbildning mellan olika lärosäten som genomförts på regeringens initiativ. I enlighet med förslag i budgetpropositionen minskades takbeloppen för tio lärosäten med , vilket motsvarade medel för 3 900 helårsstudenter. Dessa medel utnyttjas till utbildning av obehöriga lärare, stöd till utveckling av nätuniversitetskurser och utbildning för utländska akademiker. I enlighet med förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2001/02:100) genomfördes härutöver en omfördelning av platser och anslag mellan olika lärosäten i syfte att åstadkomma ett bättre utnyttjande av platser och anslagsmedel. Genom omfördelningen kunde takbeloppen höjas med sammanlagt vid tio lärosäten, motsvarande 3 000 helårsstudenter. Merparten av dessa takbeloppshöjningar avsåg en permanent höjning , medan endast avsåg en tillfällig höjning . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen föreslogs härutöver en tillfällig omfördelning av platser och anslag mellan lärosätena om sammanlagt . Härigenom möjliggjordes en satsning på avseende pedagogisk utbildning för modersmålslärare och 510 platser för utbildning av lärare i svenska som andraspråk samt påbyggnadsutbildning i specialpedagogik för 230 lärare. Återstående del av de medel som fördes från lärosäten med svårigheter att rekrytera studenter fördelades till lärosäten som hade behov av ytterligare platser detta år. I enlighet med budgetpropositionen (prop. 2002/03:1) har vissa anslag minskats i syfte att begränsa den statliga konsumtionen. För den grundläggande högskoleutbildningens del uppgick sparbetinget till . En generell minskning av ersättningsbeloppen till grundutbildningen skulle enligt regeringens bedömning innebära en risk för kvalitetsförsämring. Regeringen valde därför att föreslå att begränsningen skulle göras genom att den, i budgetpropositionen , aviserade utbyggnaden av grundutbildningen inte genomfördes fullt ut. En utgångspunkt för regeringen har varit att expansionen av utbildningen inte får äventyra utbildningens kvalitet. För varje tillkommande plats har därför samma ersättningsbelopp gällt som för befintliga platser inom de utbildningsområden där en ökning ägt rum. Den sanering av statens finanser som genomfördes medförde dock minskade per capitaersättningar för den grundläggande högskoleutbildningen. Mot bakgrund härav har regeringen ökat per capitaersättningarna för de utbildningsområden som har de lägsta ersättningsbeloppen, dvs. humaniora, teologi, samhällsvetenskap och juridik. tillfördes dessa utbildningsområden totalt . Från har de tidigare landstingskommunala vårdutbildningarna statlig huvudman. Utbildningarna har härmed kunnat integreras med annan högre utbildning vid universiteten och högskolorna och förutsättningar för bättre forskningsanknytning har skapats. Villkoren för vårdutbildningarna var tidigare olika, beroende på vilket landsting som svarade för utbildningen. kronor har tillförts grundutbildningsanslagen för kvalitetsförstärkning av vårdutbildningarna genom en höjning av ersättningsbeloppen för utbildningsområdet vård . Detta har skapat förutsättningar för en utbildning av hög kvalitet. har lärosäten som tagit över verksamhet från landstingen dessutom givits möjlighet att för delar av vårdutbildningen tillämpa ersättningsbeloppet för utbildningsområdet medicin, vilket är avsevärt högre än ersättningsbeloppet för utbildningsområdet vård. Denna möjlighet hade tidigare endast de lärosäten som givit annan utbildning inom medicinområdet. I samband med det ändrade huvudmannaskapet har också medel tillförts för en expansion av vårdutbildningen. Den pedagogiska utbildningen av högskolans lärare är en viktig del av högskolans kvalitetsarbete. För att stärka denna utbildning har regeringen tillfört grundutbildningsanslagen . I budgetpropositionen angavs som planeringsförutsättning en fortsatt volymökning av den grundläggande högskoleutbildningen motsvarande pris- och lönenivå. Som framgår av kapitlet Särskilda frågor, avsnittet Anslagsberäkningar, föreslår regeringen att en del av den utgiftsminskning på avseende utbildning och universitetsforskning, som tidigare aviserats ekonomiska vårproposition (prop. 2002/03:100), skall finansieras genom en minskning av nämnda medel för planerad dimensioneringsökning av grundutbildningen. Efter denna minskning återstår för utbyggnad av den grundläggande högskoleutbildningen. Vid fördelningen på lärosätena har särskild hänsyn tagits till lärosätenas behov av utbildningsplatser för att uppnå de av regeringen fastställda målen för lärarexamen och sjuksköterskeexamen. I den mån ytterligare förstärkning krävs för att nå dessa mål får detta ske genom omfördelning av resurser inom givna takbelopp. Utöver de nämnda besparingarna, som ingår som en del av den ekonomiska vårproposition aviserade utgiftsminskningen med , föreslår regeringen att en permanent minskning görs av anslagen för grundläggande högskoleutbildning för att begränsa utgifterna på statsbudgeten. Minskningen, som uppgår till totalt 120 miljoner kronor, genomförs vid vissa lärosäten där den omfattande utbyggnaden av grundutbildningen inte har mötts av en lika stor efterfrågan från studenterna. Förslaget innebär att de indragna medlen omprioriteras till forskning bl.a. till och . Regeringens förslag innebär att anslagen för grundläggande högskoleutbildning, utöver pris- och löneomräkningen, får en permanent anslagsökning med avseende avgifter till den nya och avseende dimensioneringsökningar med hänsyn till utbildning av lärare och sjuksköterskor. föreslår regeringen minskningar av anslagen till grundläggande högskoleutbildning i enlighet med nedanstående tabell. Se också kapitlet Särskilda frågor, avsnittet Anslagsberäkningar. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 8.1 Resursförändring för grundläggande högskoleutbildning 1 Till detta kommer en minskning av särskilda utvecklingsmedel som högskolan disponerar 2003. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Universitet och högskolor startade en samverkan kring IT-stödd distansutbildning under benämningen . deltog 31 lärosäten i detta samarbete. För att stödja och främja utvecklingen av samverkan inrättades Myndigheten för . Nätuniversitetssamarbetet är frivilligt för universitet och högskolor att delta i. Lärosätena ansvarar själva för de kurser och program som de väljer att anmäla för registrering hos Myndigheten för . För att stimulera lärosätena att ge utbildning inom ramen för har regeringen fördelat och 2003. erhölls medlen i form av en särskild ersättning om per helårsstudent respektive helårsprestation. Efter ett utvecklingsarbete där skillnaderna i kostnader mellan campuskurser och distanskurser belystes utgår medlen som en extra ersättning om per helårsstudent. Centralt för nätuniversitetssamarbetet är den portal/webbplats som Myndigheten för har ansvaret för . Via webbplatsens sökmotor kan presumtiva studenter söka i nätuniversitetets kursutbud och direkt nå studieinformation från respektive lärosäte. registrerades 1 238 kurser hos myndigheten. Drygt hälften av kurserna omfattade 5 poäng och av kurserna omfattade 40 poäng eller mer. Det största antalet kurser avsåg ämnesområdena vård/omsorg/medicin, med huvuddelen inom vård. Utbudet har i flera fall karaktär av vidareutbildning. Utöver fristående kurser fanns cirka 20 program registrerade hos myndigheten, till övervägande del inom områdena vård/ omsorg/medicin respektive undervisning. Några lärosäten hade också registrerat förutbildningar som ger behörighet och förbereder för högskolestudier dvs. basår och kortare introduktionskurser. Flera lärosäten redovisar i årsredovisningarna att de strävar efter att erbjuda distansutbildning med få eller inga obligatoriska samlingar vid lärosätet. Myndigheten för gör bedömningen att andelen kurser helt utan obligatoriska samlingar var cirka 10 Många lärosäten samarbetar med lärcentra om nätkursutbudet och då förekommer krav på obligatoriska samlingar. Omkring 21 000 individer deltog i nätuniversitetskurser enligt . Mätt som helårsstudenter var utbildningsvolymen drygt 5 000 helårsstudenter vilket främst omfattade , dvs. ett halvårs verksamhet. Av den totala utbildningsvolymen vid universitet och högskolor utgjorde studerande på nätuniversitetskurser och av det totala antalet studenter . Nätuniversitetskurserna finansierades dels med de extra resurser som regeringen fördelade för att stimulera den IT-stödda distansutbildningen, , dels med ordinarie medel för grundutbildning. Lärosätena avräknade totalt för kurserna, varav inom de extra resurserna. Resterande extra resurser har kunnat disponeras . De extra resurserna har enligt lärosätenas redovisningar använts såväl till nyutveckling och anpassning av kurser och program som till utveckling av nytt tekniskt stöd och pedagogisk utbildning av lärare. Kostnaderna för nyutveckling av kurser varierar enligt lärosätenas beräkningar mellan och per kurs och för anpassning av kurser mellan och per kurs. Samverkan inom ramen för har bidragit till att den IT-stödda distansutbildningen ökat i omfattning både vad gäller kursutbud och antal studenter. Distansstudenterna ökade kraftigt från 29 000 personer till drygt 41 000 personer , enligt . De studenter som deltog i kurser via nätuniversitetet utgjorde drygt hälften av det totala antalet distansstudenter. Andelen kvinnor var något lägre för utbildning inom nätuniversitetet, , jämfört med övrig distansutbildning, . Det är ännu för tidigt att bedöma i vilken omfattning tillkomsten av bidragit till ökad tillgänglighet och breddad rekrytering till högre utbildning. Det kan dock konstateras att utbudet av IT-stödd distansutbildning har ökat betydligt under det första verksamhetsåret och därmed gjort det möjligt för fler personer att läsa på distans. Samverkan inom ramen för skall bidra till att öka tillgängligheten och bredda rekryteringen till högre utbildning. Det är de samverkande lärosätenas uppgift att med stöd av Myndigheten för utveckla stöd och vägledning för studerande inom ramen för nätuniversitetet. Därtill skall också betydelsen av att högskolans lärare får möjligheter till kompetensutveckling inom området IT-stödd distansutbildning framhållas. För att fortsatt stimulera lärosätena att erbjuda utbildning inom ramen för 2004 avsätts . Medlen avser, liksom , en extra ersättning om per helårsstudent inom kurser som registrerats via Myndigheten för . Lärarutbildning bedrivs vid 25 av landets universitet och högskolor. Med den nya lärarutbildningen, som föreslogs i propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135), och som trädde i kraft har tillströmningen av lärarstudenter ökat jämfört med tidigare. Antalet antagna till lärarutbildningen har ökat från 11 2000 till 15 2002. Den ökade antagningen stämmer väl med den ökade efterfrågan på lärare som ligger till grund för de examinationsmål som regeringen redovisar i kapitlet Resultatbedömning, avsnittet Examinationsmål. Den nya lärarutbildningen innebär att studenten skall kunna välja inriktning sent under programmet. Detta leder till att det är svårt att beräkna den framtida examinationen med en viss inriktning i lärarutbildningen. Regeringen förutsätter att varje lärosäte anstränger sig för att examinera det antal lärare med de inriktningar som motsvarar de nationella och regionala behoven. En avstämning av lärosätenas utbud och genomförande av utbildningar med skilda inriktningar sker genom en årlig konferens, som tillsammans med anordnar för lärosätena och övriga intressenter i lärarutbildningen. För att informera sig beträffande lärosätenas erfarenheter från den nya lärarutbildningen genomförde en konferens med företrädare för de 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 lärosäten som ger lärarutbildning. Här framkom bl.a. att lärosätena arbetar intensivt med rekrytering av studenter till lärarutbildning för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg liksom för matematik-, naturvetenskaps- och teknikundervisningen. Lärosätena uppmärksammades på behovet av lärare för dessa områden, liksom för yrkesundervisningen. Lärosätena redovisade sitt arbete med genomförandet av den verksamhetsförlagda delen av lärarutbildningen. Detta arbete bedrivs med varierande förutsättningar i olika delar av landet beroende på såväl lärosäten som kommuner. finns en överenskommelse mellan staten och rörande ersättning och andra villkor för kommuner som bereder studerande vid lärarutbildningar praktik. Utbildningsministern utsåg en förhandlare med uppdrag att lämna förslag till en ny överenskommelse mellan staten och avseende den verksamhetsförlagda delen av den nya lärarutbildningen. och är överens om synen på den verksamhetsförlagda delen av utbildningen och att ekonomiska och andra villkor bör regleras uteslutande på lokal nivå. I pågår ett arbete för att justera överenskommelsen i denna riktning. En utvärdering av den nya lärarutbildningen kommer att genomföras av . I det europeiska utbildningssamarbetet med anledning av intar lärarutbildningen en central roll. I arbetet med att följa upp de beslutade framtida utbildningsmålen har lärarutbildningsreform rönt ett stort intresse och en delegation från Europeiska kommissionens arbetsgrupp för lärarutbildning besökte med platsbesök på och . Delegationen konstaterar i sin rapport bl.a. att den nya lärarutbildningen tillkommit i en bred förankringsprocess, att flexibiliteten i lärarutbildningens struktur är positiv liksom att ämnesstudierna i lärar-utbildningen förnyats. Delegationen framhåller värdet av den verksamhetsförlagda delen, men ser också svårigheterna med uppbyggnaden av denna del av lärarutbildningen. Delegationen finner den omfattande, nationella satsningen på utbildningsvetenskaplig forskning lovande. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Särskilda insatser inom lärarutbildningen För att stimulera lärosätena att finna metoder för att examinera flera lärare på kort sikt och lärare med särskilt efterfrågad kompetens har regeringen initierat en rad projekt. Det största projektet inom lärarutbildningen är särskilda lärarutbildningar, , som föreslogs i budgetpropositionen . vänder sig huvudsakligen till lärare som arbetar i den kommunala skolan och som är obehöriga eller önskar vidga sin kompetens. Projektet pågår och medger utbildning av 4 000 lärare och styrs av förordningen (2001:740) om särskilda lärarutbildningar. omfattar med hittillsvarande antagning 3 500 studenter. Mot bakgrund av påpekande om brist på yrkeslärare i Statens skolverks lärarprognos 20032020, (dnr 01- 2003:1751) har regeringen noterat att rekryterar och utbildar yrkeslärare. Vidare har regeringen initierat särskilda utbildningar för att tillgodose behovet av lärare i modersmål och svenska som andraspråk samt specialpedagoger. Dessa utbildningar avslutas och i vissa fall . Regeringen beslutade att ge i ett uppdrag att utbilda friställda ingenjörer till lärare. Cirka 150 lärare beräknas examineras inom ramen för uppdraget. Det kommer att slutligt rapporteras i samband med årsredovisning . Regeringen uppdrog åt i och Kungl. Tekniska högskolan att gemensamt utveckla nya inriktningar inom lärarutbildningen för att tillgodose skolans behov av lärarkompetens inom teknik och naturvetenskap.