prop · GS031d10 · 2004-09-20 00:00:00 — Vidare ansåg utskottet att regeringen borde göra en analys av de ekonomiska konsekvenserna av en sådan lagändring samt redovisa för olika alternativa lagregleringar i avsikt att ytterligare stödja anhöriga. I betänkandet 2003/04:SoU4 föreslog socialutskottet även att skulle ge regeringen tillkänna att lämna förslag på insatser för att ytterligare säkerställa och stärka stödet till anhöriga. har bifallit socialutskottets förslag. Regeringen har analyserat frågan om en eventuell lagreglering av stöd till anhöriga och vilka konsekvenser ett sådant förslag skulle få. (PM Stöd till anhöriga som hjälper och vårdar närstående alternativa lagändringar samt analys av de ekonomiska konsekvenserna. Dnr S2004/6120/ST). Det konstateras att det inte kan vara en skyldighet för en anhörig att bistå en närstående med stöd utan hjälpen måste alltid betraktas som ett frivilligt åtagande från den anhöriges sida. Om den anhörige inte förmår eller av annan orsak inte tillgodoser sin närståen- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 des hela omvårdnadsbehov är kommunen skyldig att bistå med hemtjänstinsatser i tillräcklig omfattning. Enligt svensk lagstiftning finns det inte någon skyldighet för makar eller registrerade partners att hjälpa och vårda den part som är i behov av vård och omsorg. Inte heller finns det någon skyldighet för barn att ta hand om sina föräldrar. En konsekvens av att anhörigvård alltid måste betraktas som ett frivilligt åtagande är att kommunen, som grund för att avslå en ansökan om hemtjänst, aldrig kan hänvisa till att den anhörige kan tillgodose ett omvårdnadsbehov. Flertalet anhörigvårdare är själv äldre, oftast är det makan som vårdar sin make/sambo. Det är också vanligt att dotter eller svärdotter är anhörigvårdare. Det finns också yngre anhörigvårdare som hjälper och vårdar en anhörig . Det kan exempelvis vara personer som drabbats av en demenssjukdom eller som har psykiska och/eller fysiska funktionshinder. De yngre anhörigvårdarna har utgjort en relativt okänd grupp och har därför inte uppmärksammats i någon större utsträckning. Genom de särskilda stimulansmedlen Anhörig 300, har dock dessa grupper fått ökad uppmärksamhet. Det är angeläget att kommuner och landsting aktivt söker upp och informerar nya anhörigvårdare om tillgängliga stödformer. Att skärpa regleringen i 5 kap. 10 § SoL genom att införa skall förtydligar visserligen ansvar men den enskildes rätt till stöd förstärks inte i sak då den regleringen ligger utanför biståndsparagrafen. En mer tvingande reglering kan få som effekt att kommunerna pga. resursbrist begränsar insatserna till endast ett fåtal och att utvecklingen av mer individuellt anpassade stödinsatser hämmas. Det kan även medföra att stödinsatser till äldre dras ned ytterligare där det finns en anhörig, vilket ökar belastningen på dessa. Därtill medför ett sådant förtydligande ett statligt finansiellt åtagande i enlighet med finansieringsprincipen och en förändring skulle därför medföra avsevärda kostnader. I 4 kap. 1 § SoL regleras rätten till bistånd för enskild. Om anhörigas behov skulle biståndsbedömas inom ramen för denna bestämmelse skulle även dessa få rätt till vissa insatser. Bistånd ges till den som inte själv kan tillgodose sina behov. Om det handlar om service- eller omvårdnadsbehov har den enskilde rätt till bistånd i form av t.ex. hemtjänst. alltså en insats som vänder sig till den hjälpbehövande. Anhörigstöd är däremot en insats som ges till den anhörige. Anhörigstödet bör därför betraktas som en egen specifik form av stöd till enskild genom socialtjänstlagen. Regeringen, och har påbörjat diskussioner bl.a. om hur stödet till anhöriga skall fortsätta att vidareutvecklas i kommuner och landsting. Målsättningen är att åstadkomma ett långsiktigt utvecklingsarbete som löpande följs upp och utvärderas. Regeringen bedömer att det inte bör genomföras en lagändring. Det saknas även ekonomiskt utrymme för ett statligt ekonomiskt åtagande utan att göra avsevärda omfördelningar inom andra delar av det sociala välfärdssystemet. Regeringen vill dock betona behovet att vidareutveckla stödet till närstående inom ramen för det pågående samarbetet med de båda förbunden. avsätts för fortsatt utveckling av stödformer för anhöriga. Några betydande trendbrott i utvecklingen inom äldreomsorgen har inte skett . Det betyder att det fortfarande finns generella brister och problem som behöver åtgärdas som det lokalt finns gott om exempel på verksamheter som utvecklats i positiv riktning. Problem finns bl.a. när det gäller kompetensförsörjningen, kvaliteten inom demensvården, rehabilitering och hjälpmedel, samverkan mellan kommuner och landsting samt rättssäkerheten för personer med behov av vård och omsorg. Ett annat generellt problem är tillgängligheten. Utvecklingen går mot att allt färre personer med olika slags hjälpbehov får del av äldreomsorgens insatser och att den enskilde måste ha ett betydligt större samlat vård- och omsorgsbehov än tidigare för att få tillgång till särskilt boende. Detta kan innebära att anhöriga får ta ett ökat ansvar. är det ett faktum, vilket dokumenterats av flera länsstyrelser, att det finns både kunnig och engagerad personal i kommunerna och att många kommuner bedriver ett aktivt utvecklingsarbete i olika frågor. I många kommuner pågår bl.a. ett systematiskt arbete för att förbättra förutsättningarna för kompetensförsörjning och skapa ökad kva- litet i verksamheten. Vidare sker en successiv förbättring av bostadsstandarden i många särskilda boenden och antalet beslut om särskilt boende som inte verkställs minskar. Ett område som utvecklats starkt över hela landet är stödet till anhöriga. Som tidigare redovisats ställer den demografiska utvecklingen framöver, med ett ökat antal äldre i befolkningen i kombination med ett mer bekymmersamt ekonomisk klimat i kommuner och landsting, successivt ökade krav på vården och omsorgen om äldre. Utmaningen omfattar således inte bara uppgiften att komma tillrätta med bristerna i dagens äldreomsorg, utan den handlar lika mycket om att skapa förutsättningar för en äldreomsorg som förmår tillgodose behoven hos en alltmer åldrande befolkning. För att klara dessa utmaningar bedömer regeringen att det krävs insatser av flera olika slag. Först och främst krävs insatser för att åstadkomma en långsiktig hållbar ekonomisk tillväxt och en hållbar utveckling så att mer resurser kan styras över till vård och omsorg. Detta är nödvändigt inte minst för att skapa möjligheter för kommuner och landsting att nyanställa och fortbilda personal. För att förbättra förutsättningarna för kompetensförsörjningen i vården och äldreomsorgen kommer regeringen att till 2007 genomföra en satsning på kompetensutveckling för anställda med sammanlagt . Det kan också i vissa avseenden komma att krävas förändringar när det gäller hur arbetet inom vården och omsorgen om äldre organiseras hos huvudmännen samt förändringar vad gäller innehållet i de insatser som erbjuds äldre. Vidare kan ansvarsgränser mellan huvudmän komma att behöva ses över och förändras för att åstadkomma såväl ökad kvalitet och effektivitet i vården och omsorgen som ökad kontinuitet för den enskilde med hjälpbehov av olika slag. Ett annat område som behöver prioriteras är det förebyggande arbetet för att förbättra hälsa och välbefinnande hos äldre och därmed också minska eller senarelägga behoven av vård och omsorg. Förutsättningarna för att kunna åstadkomma dessa och andra angelägna insatser är ett ökat samarbete mellan berörda aktörer, främst kommuner och landsting men även staten som genom sina myndigheter, regelverk och finansi- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ella stödsystem direkt och indirekt påverkar verksamheten i kommuner och landsting. Som tidigare nämnts har också ett sådant samarbete inletts . En av regeringens målsättningar med samarbetet är att åstadkomma beskrivningar, problemanalyser och åtgärdsförslag som samtliga berörda aktörer kan ställa sig bakom. Avsikten är sedan att detta underlag skall beredas vidare i tillsammans med annat tillgängligt underlag, främst förslag som lämnats från avslutade utredningar och uppdrag (se avsnitt 8.4). 7.7.117:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Tabell 7.2 Anslagsutveckling 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Anslaget omfattar vissa insatser inom äldreområdet i enlighet med beslut med anledning av regeringens proposition Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113, bet. 1997/98SoU24 rskr. 1997/98:307). omfattar anslaget även bidrag till pensionärsorganisationer. Den övervägande delen av anslaget har förbrukats. Det anslagssparande som finns avser främst verksamheten med uppbyggnad av regionala forsknings- och utvecklingscentra i enlighet med beslut. Etableringen av verksamheterna har tagit än beräknat. , som administrerar bidraget, bedömer att anslagssparandet kommer att förbrukas under innevarande budgetår. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Tabell 7.3 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Inom ramen för den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken som genomfördes , beviljades stimulansbidrag bl.a. för uppbyggnad och utveckling av 15 regionala forsknings- och utvecklingscentra. Därefter har ytterligare tre FoU-centra etablerats. Fortsatt stöd utgår till verksamheten fr.o.m. 20022004 med och med . 1999/2000:149, bet. 2000/01:SoU5, rskr. 2000/01:53). I samband med behandling av den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken beslutades att bidrag skulle utgå för utveckling av longitudinella områdesdatabaser. Detta är en långsiktig satsning som syftar till att beskriva och över tiden följa de äldres hälsa, funktionsförmåga och behov av vård och omsorg. Fyra huvudmän har beviljats medel för uppbyggnad av longitudinella databaser. begränsades verksamheten till den mest nödvändiga uppgiftsinsamlingen beroende på att medlen till de fyra huvudmännen tillfälligtvis minskades till . avsätts för verksamheten. De särskilda stimulansbidragen för utveckling av stöd till anhöriga som hjälper och vårdar en närstående, Anhörig 300, som utgick i samband med den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken, har inneburit att ett omfattande utvecklingsarbete påbörjats. I samband med den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården 20022004 angavs att en fortsatt utveckling av stödformer bör ske inom ramen för handlingsplanen. avsätts därför för det fortsatta utvecklingsarbetet. Pensionärsorganisationer kan erhålla statsbidrag i enlighet med förordningen (1994:316) om statsbidrag till pensionärsorganisationer. har fem rikstäckande pensionärsorganisationer erhållit bidrag. Från anslaget fördelar regeringen också bidrag till vissa andra organisationer som företräder äldres intressen. Tabell 7.4 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken . beräknas anslaget till vardera . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politikområdet omfattar insatser inom verksamhetsområdena Individ- och familjeomsorg samt Statligt bedriven ungdoms- och missbrukarvård. Det är fråga om insatser för att förbättra situationen för de mest utsatta grupperna i samhället t.ex. kvinnor och män med behov av ekonomiskt bistånd, flickor och pojkar och familjer i socialt utsatta situationer, hemlösa, personer med missbruksproblem, prostituerade och kvinnor som utsätts för hot och våld. Ansvaret för att kvinnor och män, flickor och pojkar i socialt utsatta situationer får det stöd och den hjälp de behöver vilar enligt socialtjänstlagen (2001:453, SoL) på kommunen. Det rör sig bl.a. om bistånd i form av socialbidrag, vård av barn och unga, vård av personer med missbruksproblem samt åtgärder för andra utsatta grupper i samhället. Statens insatser inom politikområdet består främst av lagstiftning, tillsyn, uppföljning och utvärdering, vissa stimulansbidrag samt det utvecklingsarbete som bedrivs av myndigheterna. (SiS) ansvarar för den statligt bedrivna ungdoms- och missbrukarvården som sker utan eget samtycke enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM), vård av unga enligt 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) samt lagen (1998:603) om sluten ungdomsvård (LSU). Under politikområdet redovisas också bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. föreslås statens utgifter inom politikområdet uppgå till ca . beräknas utgifter för politikområdet öka med ca , främst till följd av ökade insatser för missbrukarvården. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 18:3 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa Totalt för politikområde Socialtjänstpolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Målet för politikområdet är: -att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer -att stärka skyddet för utsatta barn. spelar en viktig roll i välfärdspolitiken genom att utgöra ett komplement till de generella ekonomiska stödsystemen för barn, kvinnor och män som av olika skäl är i behov av särskilt stöd. strategiska betydelse för välfärdspolitiken underströks i den handlingsplan mot fattigdom och social utestängning 20032005, som har utarbetat inom ramen för EU-samarbetet på det sociala området. Handlingsplanens mål är att antalet personer som riskerar social och ekonomisk utsatthet skall minska väsentligt till 2010, bland annat genom att minska andelen kvinnor och män, oberoende av etnisk bakgrund, med en inkomst under socialbidragsnormen. har utöver sin servicefunktion och sitt ansvar för behovsprövade stöd- och hjälpåtgärder också befogenheter till myndighetsutövning som ingen annan instans har, t.ex. när det gäller att ingripa till skydd för flickor och pojkar i utsatta situationer. Grundläggande för är principerna om helhetssyn och frivillighet, ett förebyggande perspektiv samt att den enskildes egna resurser skall tas tillvara. Barnets bästa och barnets rätt att komma till tals skall vara självklara utgångspunkter när barn är berörda. Brukarna är de kvinnor och män, flickor och pojkar som riktar sina insatser till. Det sociala arbetet skall genomsyras av ett brukarperspektiv och utgå ifrån brukarens egna erfarenheter. Ambitionen är att brukarperspektivet lika självklart skall genomsyra alla beslut och alla insatser som rör enskilda människor som att ett barnperspektiv skall prägla alla insatser som på något sätt rör barn och unga. insatser skall ge de människor som av olika anledningar utsätts för ekonomiska och sociala påfrestningar möjlighet att leva ett värdigt och självständigt liv varvid eget arbete och självförsörjning är främsta målet. Avstämningen av målet att halvera antalet socialbidragsberoende presenteras i Bilaga 3. Socialförsäkringarna bygger till stor del på rättigheter som intjänas genom arbete. Det innebär att inkomst av eget arbete är grunden för att kunna leva ett självständigt liv, både när det gäller de inkomster ett arbete genererar samt det skydd för inkomstbortfall som en anställning ger. Det är därför viktigt att personer som ännu inte etablerat sig på arbetsmarknaden får det stöd som behövs för att så snabbt som möjligt komma in på arbetsmarknaden Det är inte minst viktigt utifrån att försörjningsstöd utgör samhällets yttersta skyddsnät. Regeringen avser därför att göra en översyn i syfte att stärka arbetslinjen och att underlätta för människor att gå från ekonomiskt bistånd till arbete och att kunna leva ett självständigt liv. Social och ekonomisk utsatthet har många och komplexa dimensioner, bl.a. beroende på svårigheter för unga människor och nyanlända invandrare att etablera sig på arbetsmarknaden samt på ojämställdhet mellan könen, vilket leder till insatser inom en rad politikområden. För att åstadkomma ett långsiktigt hållbart utvecklingsarbete mot ekonomisk och social utsatthet krävs ett stärkt samarbete mellan olika aktörer på olika nivåer i samhället. Det är därför angeläget att hitta former för att stödja tillskapandet av lokala processer som syftar till social delaktighet, i partnerskap mellan kommuner, myndigheter, organisationer och berörda individer. Det långsiktiga utvecklingsarbetet bör även beakta eventuella konsekvenser av den genomförda EU-utvidgningen. Det finns grupper av människor med så omfattande och komplexa sociala problem att de har behov av särskilda insatser i form av omhändertagande, rehabilitering och psykosocialt stöd innan de har möjlighet att delta på arbetsmarknaden. Deras levnadsvillkor präglas av bristen på resurser inom så gott som samtliga välfärdsområden arbete, social trygghet, ordnat boende, hälsa och mycket pekar på att de inte får den vård, omsorg eller stöd de behöver för att kunna leva ett drägligt liv. Insatser inom missbrukarvården och för att motverka hemlöshet är av strategisk betydelse för dessa grupper. För att stimulera kommuner och andra aktörer att utveckla och stärka missbrukarvården påbörjas en satsning i form av ett riktat statsbidrag under namnet Ett kontrakt för livet. Regeringens satsning mot hemlöshet fortsätter. Verksamhetsområde Individ- och familjeomsorg insatser bör i betydligt högre utsträckning än vara baserade på kunskap och beprövad erfarenhet. har därför haft regeringens uppdrag att ge nationellt stöd till kunskapsutvecklingen inom vilket redovisats . Regeringen har med anledning av detta gett för att genom sitt nybildade av metoder i socialt arbete, IMS, ge fortsatt nationellt stöd till kunskapsutvecklingen. Försöksverksamheterna med systematisk koppling mellan socialtjänst, högre utbildning och forskning pågår t.o.m. . spelar en viktig roll för att möjliggöra jämställdhet i samhället. Jämställdhetsperspektivet är också viktigt för att utveckla arbete. har haft regeringens uppdrag att följa upp, analysera och redovisa könsskillnader inom verksamhetsområde. arbetar kontinuerligt för att stimulera och stödja arbete. En utgångspunkt för insatser är resultatet av länsstyrelsernas tillsyn. Tillsynen skall bidra till att lagar inom område och intentionerna i dessa efterlevs av kommuner, entreprenörer och enskilda som driver tillståndspliktig verksamhet. Tillsynen skall även stimulera planering samt vidare- och metodutveckling inom . har länsstyrelserna genomfört granskningar av omkring 2 300 verksamheter i samtliga kommuner. Länsstyrelserna har också granskat och bedömt klagomål från enskilda individer i omkring 2 600 fall. Ansvaret för förbättringar av verksamhet vilar främst på kommunerna. och länsstyrelserna har emellertid också ett ansvar för att bidra till att kvaliteten förbättras. För att avhjälpa iakttagna brister har olika åtgärder vidtagits. Dessa gäller såväl normering som kunskapsutveckling och andra myndighetsuppgifter. Lokala och regionala FoU-enheter spelar en viktig roll i många kvalitetsutvecklingsprojekt. har på regeringens uppdrag kartlagt i vilka situationer och i vilka ärenden en 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 persons sexuella läggning kan ha betydelse för bemötandet inom . har haft i uppdrag att redovisa på vilket sätt myndigheten har vidareutvecklat sitt arbete med att beakta barnperspektivet såväl internt som externt. Länsstyrelserna förfogar över medel för stöd till kommunernas arbete med att utveckla öppenvård för ungdomar som riskerar att utveckla eller redan har utvecklat ett missbruk och för vuxna personer med missbruksproblem. har 126 projekt fått ekonomiskt stöd. Av dessa avsåg 64 ungdomsvård, 41 missbrukarvård, 8 personalutbildning och samt 13 dokumentation och utvärdering. utvidgades EU med ytterligare 10 medlemsstater. Med anledning av utvidgningen har regeringen bedömt att det finns behov av att se över konsekvenserna för socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). En särskild utredare har tillkallats för att undersöka möjligheterna att begränsa rätten till bistånd enligt socialtjänstlagen för medborgare från ett annat EU-land som kommer till för att söka arbete (dir. 2004:61). I uppdraget ingår även att utreda möjligheten att ha en kvalificeringsregel som innebär att endast den som vistats i kan vara berättigad till bistånd enligt socialtjänstlagen. Utredaren skall också utreda behovet av och möjligheten till kvalificeringsregel när det gäller insatser enligt LSS. Uppdraget skall redovisas i sin helhet . Insatser för personer i socialt utsatta situationer fullföljer sitt arbete med att ta fram nationella riktlinjer för missbrukarvården. Riktlinjerna, som baseras på breda kunskapssammanställningar som görs av ett antal expertgrupper, rör behandling av narkotikarespektive alkoholmissbruk, uppsökande och förebyggande insatser, markörer och diagnostiska system samt behandling av gravida kvinnor med missbruksproblem. Med stöd av en översikt över den samlade kunskapen om läkemedelsassisterad behandling vid heroinmissbruk har utarbetat föreskrifter och allmänna råd för sådan behandling. Föreskrifterna, som träder i kraft , innebär bl.a. att läkemedel för behandling av opiatberoende en- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 dast kan förskrivas av läkare med specialistkompetens och vid sjukvårdsinrättning som är särskilt inrättad för beroendesjukvård. Parallellt med det s.k. riktlinjeprojektet fortgår utvecklingen av en modell för att följa, stödja och utveckla kvaliteten i den svenska missbrukarvården utifrån ett antal kvalitetsindikatorer. Dessutom pågår ett arbete med att utveckla statistiken inom missbruksområdet. För att bland annat svara mot åtaganden gentemot EU fortsätter arbetet med att utveckla det nationella informationssystemet (Klienter i missbruksbehandling) med basuppgifter om personer som påbörjar behandling för missbruksproblem. Som en uppföljning av den studie som genomförde 2003 om narkomanvårdens organisation, resurser och insatser () har på uppdrag av undersökt vilka förhållanden som har betydelse för val av insats för personer som missbrukar narkotika. genomför tillsammans med fyra s.k. modellkommuner ett projekt där metoder för att utveckla narkomanvården prövas och utvärderas. Syftet är att ta fram generaliserbara metoder och behandlingsprogram. I , och genomförs dessutom ett brett upplagt program som bland annat innefattar utveckling av vård och behandlingsinsatser för personer som missbrukar narkotika. Regeringen har utarbetat förslag till lagreglering av sprutbytesverksamhet till injektionsmissbrukare. Förslaget har varit föremål för en bred remissbehandling . har lett ett treårigt arbete med att utveckla metoder som motverkar hemlöshet. Totalt har fördelats till ett 20-tal lokala utvecklingsprojekt för att förebygga hemlöshet och förhindra vräkning. Som en del av uppdraget har en standardiserad modell för lokala hemlöshetsinventeringar utvecklats. Enhetliga definitioner samt befintlig kunskap inom området har sammanställts i en handbok, som kan användas av kommuner och andra berörda. skall slutrapportera uppdraget och redovisa hur erfarenheterna från utvecklingsarbetet kan tas tillvara. Staten stöder kvinnojourer och andra organisationer som arbetar för att motverka våld mot kvinnor, främst kvinnojourernas två riksorganisationer. fördelades till dessa. Vid utgången av 2002 fördelade dessutom till sammanlagt 14 kvinnojourer för projekt för kvinnor med invandrarbakgrund, kvinnor med missbruk samt kvinnor med funktionshinder.