prop · GR031d24 · 2004-01-01 00:00:00 — De åtgärder som genomförs inom energipolitiken har generellt positiva effekter på hälsa, miljö och klimat som vissa åtgärder kan kräva en noggrann prövning mellan olika typer av miljöpåverkan. Enligt riktlinjerna för energipolitiken skall de två kärnkraftsreaktorerna i stängas. Den första reaktorn stängdes . Regeringen bedömde att villkor för en stängning av inte är helt uppfyllda vad avser effektbalansen och påverkan på miljön och att frågan bör hanteras tillsammans med förhandlingarna om de övriga reaktorerna 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 och energiomställningen i sin helhet. Denna bedömning delades av . Regeringen har därvid uppdragit åt förhandlaren med uppdrag att förbereda en överenskommelse med kraftindustrin om den fortsatta omställningen av energisystemet att särskilt pröva möjligheterna till en snabb stängning av den andra reaktorn i . Uppdraget skall redovisas . Medelsförbrukningen inom utgiftsområdet uppgår i stort sett till prognostiserade belopp och har varit högre än anslagna resurser. Detta beror på att utgifterna för de flesta åtgärder utfaller först efter att resultaten av åtgärderna redovisats och inte då kostnaderna har uppstått. kortsiktiga energipolitiska program avslutades och utgifterna för åtgärderna fasas successivt ut i takt med att de slutförs. Åtgärderna ersätts i de flesta fall av motsvarande åtgärder inom 2002 års energipolitiska program och elcertifikatsystemet. Introduktionen av elcertifikatsystemet innebär att de flesta av stöden för förnybar elproduktion lyfts ut ur statsbudgeten, vilket successivt kommer att minska utgifterna för främjandet av förnybar elproduktion. () bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Myndigheten fick samma omdöme 2001. Myndigheten fick betyget betyget Fullt tillfredställande (AA) i den ekonomiadministrativa värderingen som presenterades av (), vilket är ytterligare en förbättring jämfört med föregående år. RRV bedömer att årsredovisningen och koncernredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Myndigheten fick samma omdöme avseende 2001. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Elmarknadspolitiken syftar till att skapa goda ramvillkor för en effektiv och väl fungerande elmarknad. är central myndighet för elmarknadsfrågor och utövar tillsyn över elnätsföretagen. I verksamhetsområdet ingår också svenska kraftnäts () verksamhet som systemansvarig myndighet enligt ellagen (1997:857). Detta innebär att ansvarar för den löpande momentana elbalansen och det svenska kraftsystemets övergripande driftsäkerhet. Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad som genererar en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet innebär en strävan mot en väl fungerande marknad med en sund strukturomvandling och effektivt utnyttjande av resurser vilket leder till en väl fungerande prisbildning. Målet omfattar även att god leveranskvalitet upprätthålls, att elleverantörsbyten fungerar tillfredställande och att konsumenter och små och medelstora företag har tillräcklig information för att kunna agera på den avreglerade elmarknaden. Uppföljning av resultatet under verksamhetsområdet sker främst genom att viktiga skeenden på elmarknaden bevakas och analyseras. Mer specifikt följer regeringen prisutvecklingen på den nordiska elbörsen, elpriser till slutanvändare, strukturutvecklingen, nättariffer, antalet ärenden vid tillsynsmyndigheten, elleverantörsbyten, leveranssäkerheten samt effekt- och elbalanser. har också regeringens uppdrag att minst redovisa analyser av utvecklingen på elmarknaden och föreslå åtgärder som kan behöva vidtas för att uppnå en effektiv elmarknad. Vidare skall till regeringen redovisa hur kraftbalansen upprätthållits den gångna vintern samt lämna prognos inför kommande vinter. Utöver detta har i uppdrag att ta fram indikatorer för en systematisk uppföljning av de energipolitiska målen. inkom med rapporten 2003 För uppföljning av energipolitiska mål tema elmarknaden. Till följd av temat har indikatorrapport utökats med ytterligare fem indikatorer avseende elmarknaden. Indikatorerna redovisas närmare under respektive avsnitt. En väl fungerande konkurrens på lika villkor, inga eller mycket få marknadshinder samt öppen och lättillgänglig marknadsinformation är viktiga 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 förutsättningar för en effektiv elmarknad. Andra viktiga inslag är fungerande långsiktigt stabila marknadsinstrument för att hantera effektbalansen och incitament för en säker överföring av el med få avbrott. Elnätsverksamheten utgör ett naturligt monopol. Elnätsföretagen har en mycket viktig roll på elmarknaden eftersom de äger och förvaltar elnäten och därigenom nödvändig infrastruktur för att marknaden skall fungera. En effektiv tillsyn av nätverksamheten är därför viktig för att tillse att nätavgifterna är skäliga och att olika aktörer inte diskrimineras, exempelvis vad avser tillträde till näten eller villkoren för överföring av el. Regelverket på elmarknaden har successivt utvecklats då produktion av och mätning med schablonberäkning för samtliga lågspänningskunder med säkringsabonnemang upp till och effektabonnemang upp 1998/99:137, 1999/2000:NU4, 1999/2000:1). nom att kravet på timvis mätning togs bort ökade kundernas rörlighet och möjligheter att utnyttja den fria elmarknaden. trädde vissa nya bestämmelser i ellagen i kraft som syftar till att förbättra tillsynen av nätverksamheten (prop. 2001/02:56, bet. 2001/02:NU9, rskr. 2001/02:180). Nättariffernas skälighet skall nu bedömas i förhållande till den prestation nätföretagen utför, inte i förhållande till nätföretagens faktiska kostnader för att bedriva verksamheten. I propositionen Vissa elmarknadsfrågor (prop. 2002/03:85) behandlade regeringen frågan om tätare mätaravläsning. Regeringen gjorde i propositionen bedömningen att elnätsföretagen bör vara skyldiga att läsa av elmätarna minst en gång , eftersom tätare mätaravläsning är en åtgärd som förbättrar elmarknadens funktion. I samma proposition gjorde regeringen även bedömningen att kravet på timvis mätning 2002/03:NU11, 2003/03:233). tillkallade regeringen en utredare för att analysera den fortsatta utvecklingen på el- och naturgasmarknaderna (N2003:04). Utredaren skall i en första etapp analysera vilka åtgärder som krävs i svensk lagstiftning för att genomföra EG-direktiven om en inre marknad för el och naturgas. Denna del av uppdraget skall redovisas . Utredaren skall vidare analysera vissa frågor om konkurrensen och den vidare utvecklingen av el- och naturgasmarknaderna. Denna redovisning skall ske . För att skapa goda marknadsförutsättningar inriktas elmarknadspolitiken också på att främja utvecklingen av den nordiska elmarknaden och en fortsatt integrering med övriga elmarknader inom . antogs EG-direktivet för el (2003/54/EG) samt en ny förordning om (Nr 1228/2003) i gemensamma inre marknaden för el. Genom fortsatt integrering skapas en elmarknad med fler aktörer, vilket stimulerar till ökad konkurrens som gemensamma produktionsresurser utnyttjas så effektivt som möjligt. För att en integrerad elmarknad skall fungera väl är en harmonisering av regler och förutsättningar på medlemsländernas marknader av stor betydelse. /2003 sattes den nordiska elmarknaden på prov. fördelades nederbörden över året på ett ovanligt och oväntat sätt vilket ledde till att den avreglerade elmarknaden drabbades av knapphet i vattenkraftproduktionen. Vid framstod året som ett normalt nederbördsår för de flesta kraftproducenter, vilket medförde att producenterna minskade vattenmagasinen som under ett normalår i väntan på höstregn. Men nederbörden var avsevärt mindre än under ett normalår vilket resulterade i att nivån i vattenmagasinen var den lägsta . Detta resulterade i mycket höga elpriser /03 vilket fick stor uppmärksamhet. Framför allt kunder med tillsvidareavtal fick kännas vid mycket höga elräkningar . De höga elpriserna fick även till följd att kostnaden steg för att uppfylla säkerhetskraven för inköp av el på elbörsen . Ett företag uppfyllde inte kravet vilket resulterade i att det avstängdes från handel på börsen och meddelade att det inte kunde leverera el till sina kunder. Med anledning av vinterns situation har analyserat säkerhetskravet på i rapporten 2003:1 Säkerhetskrav vid handel med el på (dnr N2003/5023/ESB). Det höga elpriset medförde även att förbrukningen minskade. De låga vattennivåerna i magasinen kunde kompenseras med andra åtgärder på elmarknaden. Importen till och övriga ökade och de höga elpriserna medförde att annan produktion, som varit olönsam vid rådande elpriser, togs i bruk. Som en följd av detta uppstod aldrig någon egentlig risk för elbrist . Utvecklingen av elpriserna till hushållskunder analyserades av i rapporten (dnr N2002/10659/ESB) lämnades till regeringen . I rapporten konstateras att de elpriser som hushållskunder betalar har ökat och att de var på samma nivå som före elmarknadsreformen. konstaterar även att spridningen mellan de största elhandelsbolagens priser till hushållskunder är liten och att ett av skälen till att konkurrensen på hushållssidan förefaller svag kan vara att det finns ett mycket begränsat utbud av kontraktsformer. Även en av de indikatorer som tagits fram av i indikatorrapporten visar att handelsmarginalerna för elhandelsföretagens försäljning av inköpt el till slutkund ökar (indikator IV). konstaterar dock i indikatorrapporten att ökningen inte nödvändigtvis tyder på bristande konkurrens, utan att det kan finnas ett behov av större marginaler hos elhandlarna för att ta betalt för de pris- och volymrisker elhandel innebär. tillkallade regeringen en utredare för att analysera prissättningen på elmarknaden och identifiera om det finns behov av kompletterande åtgärder för att en väl fungerande konkurrens skall kunna upprätthållas. presenterade sitt slutbetänkande Konkurrensen på elmarknaden (SOU 2002:7) . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Slutsatsen var att konkurrensen och prisbildningen fungerar förhållandevis väl, men att koncentrationstendenser på marknaden ställer krav på en mer aktiv uppföljning och vissa kompletterande åtgärder. För att närmare analysera dessa åtgärder samt för att se vilka åtgärder som krävs i svensk lagstiftning för att genomföra EG-direktiven om en inre marknad för el och naturgas tillsatte regeringen en utredare. Utredningen som har antagit namnet El- och gasmarknadsutredningen skall delredovisa uppdraget . Slutredovisning skall ske . Schablonberäkningsreformen som genomfördes har varit ett viktigt steg att öka kundernas fria valmöjligheter på elmarknaden. Vissa problem har dock funnits när det gäller leverantörsbyten. gav regeringen till känna sin mening att en närmare utredning bör genomföras av förutsättningarna och formerna för ett sanktionssystem mot nätbolag som inte uppfyller kraven i ellagen och föreskrifter vid byte av elleverantör (bet. 2000/01:NU8, rskr. 2000/01:172). föreslog i sitt delbetänkande att ett förslag till sanktionssystem bör tas fram som bygger på att nätägaren ersätter konsumenten för ett försenat leverantörsbyte. Regeringen presenterade i den energipolitiska propositionen (prop. 2001/02:143) sin bedömning att om ett system för sanktioner mot nätägare införs bör det vara administrativt lätthanterligt. Regeringen bedömde vidare att möjligheten att på frivillig eller annan väg se till att kunden får en skälig ersättning för de olägenheter som det uteblivna leverantörsbytet orsakat bör utredas närmare. Frågan om sanktionsmöjligheter eller frivillig ersättning ingår i det uppdrag som El- och gasmarknadsutredningen fick och som skall redovisas . Frågan om leverantörsbyten har behandlats av . Myndigheten har i en rapport som lämnades till regeringen i (dnr N2002/12357/ESB), analyserat leverantörsbytesprocessen ur både leverantörernas och kundernas synvinkel. Rapporten visar att det finns uppenbara brister i genomförandet av leverantörsbyten. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 allvarliga när kunden har många anläggningar. Brister finns i olika delar av kedjan och kan inte enbart skyllas på nätägarna. konstaterar att såväl kund som leverantör måste engagera sig i processen och systemen måste förbättras. I de nya allmänna avtalsvillkor som arbetats fram av branschorganisationen kommer regler om ersättning till kund vid försenat leverantörsbyte att införas. Branschen tar därigenom ett uttalat ansvar för att en kund på ett enkelt sätt skall kunna få ersättning för de olägenheter som ett försenat leverantörsbyte innebär. Integreringen av den europeiska elmarknaden Även inom EU pågår verksamhet för att utveckla elmarknaden. presenterade den sitt meddelande om fullbordande av den inre marknaden för energi (KOM(2001)125 slutlig). Tillsammans med meddelandet presenterade Europeiska kommissionen också förslag till ändring av direktivet 96/92/EG om gemensamma regler för den inre marknaden för el och ett förslag till förordning om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel. antogs elmarknadsdirektivet (2003/54/EG) och förordningen om gränsöverskridande handel med el ((EG) Nr 1228/2003). Direktivet innehåller bl.a. slutdatum för en fullständig öppning av elmarknaderna i EU, skärpta krav när det gäller systemoperatörers och distributörers oberoende från elhandels- och elproduktionsverksamheten, krav på oberoende tillsynsmyndighet, icke-diskriminerande tillgång till nätet samt rapporteringskrav beträffande försörjningstrygghet och tillhandahållande av allmännyttiga tjänster. Förordningen om gränsöverskridande handel med el innehåller regler för hantering av systemoperatörernas kostnader vid gränsöverskridande handel med el för att få bort diskriminerande gränstariffer. Förordningen innehåller också principer för fördelning av kapacitet vid s.k. flaskhalsar vid överföringen av el. Medlemsstaterna skall ha genomfört direktiven i nationell rätt, med undantag för öppnandet av elmarknaden för hushållskunder som får skjutas till . Elnätet i är uppdelat i tre nivåer; stamnätet som ägs av och binder samman hela det svenska elnätet, regionnäten som sammanlänkar stamnätet med de lokala näten och lokalnäten som de flesta slutkunder är anslutna till. Nätverksamhet på samtliga dessa nivåer övervakas av . Bedömningen av nättariffernas skälighet visade sig dock vara svårare än vad man hade antagit vid avregleringens införande. Därför fick (N1999:12) 1999 i uppdrag att föreslå åtgärder för att förbättra regleringen och därigenom tillsynen över nätverksamheten. presenterade ett delbetänkande . Betänkandet innehöll bl.a. överväganden och förslag beträffande kriterier för skälighetsbedömningen av nätavgifter, avgränsningen mellan nätverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet och införande av bestämmelse om att överföringen av el skall vara av god kvalitet. I propositionen Energimarknader i utveckling bättre regler och tillsyn (prop. 2001/02:56), som regeringen presenterade , behandlades förslagen i delbetänkande. trädde vissa nya bestämmelser i ellagen i kraft med syfte att förbättra tillsynen av nätverksamheten (prop. 2001/02:56, bet. 2001/02:NU9, rskr. 2001/02:180). Ändringen i ellagen avser att förenkla och effektivisera arbete med att övervaka nättariffernas skälighet. Leveranssäkerheten fortsatte att vara en viktig fråga . Regeringen uttalade i propositionen Energimarknader i utveckling bättre regler och tillsyn (prop. 2001/02:56) att en grundläggande skyldighet för alla nätkoncessionshavare är att överföra el till alla elanvändare som är anslutna till hans nät. En viktig komponent i denna skyldighet är att överföringen är av tillräckligt god kvalitet. Frågor som rör kvalitetsbrister i överföringen ingår i tillsynen av nätverksamheten. Det saknas dock kriterier för kvaliteten hos överföringen, vilket försvårar den praktiska tillsynen. trädde vissa nya bestämmelser i ellagen i kraft som anger att överföring av el skall vara av god kvalitet (prop. 2001/02:56, bet. 2001/02:NU9, 2001/02:180). gav regeringen i uppdrag att, i samråd med och , ta fram förslag till föreskrifter om vad som kan anses vara god kvalitet på överföringen av el (dnr N2003/73/ESB). Uppdraget skall redovisas . Inom branschen har pågått arbete med åtgärder för att förbättra leveranskvaliteten. fortsatte detta arbete med storstörningssamverkan, informationsåtgärder, strategi för kvalitetshöjande åtgärder vad avser röjning och investeringar i tåligare ledningar samt utveckling av ett system för nationell driftsstörningsstatistik. /införde också många elnätsföretag en s.k. goodwillersättning till kunder som drabbas av långvariga elavbrott. Nästan samtliga av landets elkunder har ett elnätsföretag som har infört goodwillersättningar. Enligt branschorganisationen betalades ca ut i avbrottsersättningar. En av nätföretagens viktigaste uppgifter är att ansvara för att elkundernas elförbrukning mäts. Informationen om mätarställningarna ligger till grund för både nätföretagens och elhandlarnas debitering av kunderna. preliminärdebiterar elföretagen sina kunder för att sedan göra en justering efter att mätarställningen har lästs av. Mätarställning skall enligt dagens regelverk läsas av minst en gång . Regeringen gav i uppdrag att utreda förutsättningarna för att införa debitering efter faktisk elförbrukning i kombination med tätare mätaravläsningar. Motiven för detta är dels det allmänna konsumentintresset, dels möjligheten att effektivisera elanvändningen. avläsning av elmätare (dnr N2002/5953/ESB). Myndigheten föreslog att elnätsföretagen skall vara skyldiga att läsa av elmätarna för samtliga kunder minst en gång . Något legalt krav på fakturering efter faktisk förbrukning föreslogs dock inte då myndigheten förutsätter att den nuvarande preliminärdebiteringen kommer att avskaffas på frivillig väg i och med att elmätaren läses av en gång . I propositionen Vissa elmarknadsfrågor 2002/03:85) behandlades förslagen i . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 i propositionen bedömningen att elnätsföretagen bör vara skyldiga att läsa av elmätarna minst en gång . Kravet på avläsning bör vara obligatoriskt . Regeringens motiv är att tätare mätaravläsning är en åtgärd som förbättrar elmarknadens funktion. Med tätare mätaravläsningar kan kunderna kunna få en bättre avstämning och en mer direkt koppling mellan förbrukning och fakturering. Sannolikt kommer även förutsättningarna förbättras för en debitering efter faktisk förbrukning. Liksom Energimyndigheten bedömer regeringen att preliminärdebiteringen kommer att avskaffas på frivillig väg genom att elmätaren läses av en gång . Regeringen bedömer därför inte att det är nödvändigt att införa något legalt krav på debitering efter faktisk förbrukning. Regeringen anser även att avläsning ger kunderna bättre information om elförbrukningen vilket kan skapa incitament till förändrad energiförbrukning. Regeringen bedömer även att ökad information till kunderna skulle kunna öka rörligheten på elmarknaden och förenkla byte av elleverantör. I samma proposition gjorde regeringen även bedömningen att kravet på timvis mätning bör skärpas genom att gränsen sänks, från eller 135 kW, till att omfatta samtliga uttagspunkter med ett säkringsabonnemang som överstiger . Detta krav bör gälla från . Regeringen bedömer att sänkt gräns för timvis mätning innebär att fler kunder kan erbjudas differentierade tariffer och på så sätt skapas incitament för både energi- och effektbesparing. 2002/03:NU11, 2002/03:233). Regeringen avser att återkomma till med förslag till ändring i ellagen avseende sänkt gräns för timvis mätning. En god effektbalans är en grundförutsättning för en säker tillgång på el. Regeringen förtydligade Svenska kraftnäts roll och ansvar i denna fråga i regleringsbrevet till . Ett antal mål för Svenska kraftnäts verksamhet avseende driftsäkerheten i elsystemet och möjligheten att upprätthålla effektbalansen vid extrema förbrukningstoppar specificerades. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 En av de åtgärder som har vidtagit för att kortsiktigt säkra effektbalansen har varit att upphandla effektreserver. Eftersom det /2002 fanns risk för effektbrist fick regeringens uppdrag att upphandla ytterligare 400 600 MW i effektreserv. Upphandlingen skulle avse perioden t.o.m. /2003. Regeringen uppdrog vidare åt att, i samråd med utforma ett system för effekthantering som kan introduceras /2004. redovisade uppdraget genom rapporten på den öppna elmarknaden (dnr N2002/9427/ESB). anger bl.a. att målsättningen bör vara att tillgången på effekt på den svenska elmarknaden skall åstadkommas med marknadsekonomiska mekanismer och att en harmonisering av förutsättningarna för att nå detta bör eftersträvas på nordisk nivå. Som en övergångslösning anges i rapporten att kan upphandla effekt för att erforderliga resurser skall kunna finnas tillgängliga . Regeringen behandlade frågan om effektreserv i propositionen Vissa elmarknadsfrågor 2002/03:85). I propositionen föreslogs en ny lag genom vilken får ansvaret för att en effektreserv hålls tillgänglig i det svensk elsystemet. Frågan behandlas vidare i avsnitt 3.6. I den årliga redovisning som lämnat till regeringen redovisar (dnr N2003/5786/ESB). effektbalansen en normal vinterdag ska kunna upprätthållas. Under förutsättning att produktions- och överföringssystem är intakta, att tillräcklig import kan erhållas och att en dämpning av förbrukningen sker så kan försörjningen även mycket kalla vinterdagar. Om dessa förutsättningar inte uppfylls bedömer att de mest ansträngda timmarna under en mycket kall vinter med svårighet kan . Utöver de insatser som genomförs av har effektproblemet också uppmärksammats inom det nordiska, energipolitiska samarbetet. Betydelsen av gemensamma insatser inom detta område betonades bl.a. vid energiministrarnas möten på och i Haugesund . I den konsumentpolitiska handlingsplanen 2005 (prop. 2000/01:135), som antogs av , fastställs att ett av åtta delmål för perioden är att ge konsumenterna bättre förutsättningar att agera på konkurrensutsatta marknader. Detta omfattar bl.a. elmarknaden. Som ett led i detta arbete gav regeringen i regleringsbrevet i uppdrag att tillsammans med och respektive sektorsmyndighet analysera vilka konsekvenser de konkurrensutsatta marknaderna har fått och kommer att få för konsumenterna. Uppdraget redovisades till regeringen genom rapporten Konsekvenser för konsumenter av konkurrensutsatta marknader Elmarknaden (dnr Jo2003/58/KO). I rapporten pekar på ett antal områden som inte fungerar tillfredställande och där åtgärder kan behöva vidtas. Dessa områden omfattar bl.a. företagens kundhantering, elleverantörernas information, jämförelsepris på el, elräkningar och preliminärdebitering, leverantörsbyten och konsumenternas kunskaper om elmarknaden. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av prisinformationslagen (1991:601). Uppdraget innebar att analysera behovet av en utvidgning av lagens tillämpningsområde samt belysa de konsekvenser för konkurrensen som en breddning av tillämpningsområdet kan komma att medföra. lämnade betänkandet En ny (SOU 2002:54). tillämpningsområde utvidgas så att i princip alla konsumentnyttigheter omfattas av lagen. I en sådan utvidgning skulle även el omfattas av lagens bestämmelser (se vidare avsnitt 5 Konsumentpolitik inom Utgiftsområde 24 fick regeringens uppdrag att, tillsammans med andra optonätsägare, ansluta alla landets kommunhuvudorter till ett öppet nationellt optiskt stomnät. I detta nät skulle nätkapaciteten i form av svartfiber sedan upplåtas. Ut- byggnaden skulle ske på kommersiella villkor och vara färdigställd senast . Optofiberverksamheten bedrivs som ett affärsområde inom . Efter behandling(prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:TU1, rskr. 2002/03:69) beslutade regeringen om ett särskilt stöd om till kommuner för att upphandla och anlägga stomnätsanslutningar, som ett komplement till . Stödet skall användas av kommuner för att upphandla en anslutning i form av svartfiber till ett stomnät som tillhandahålls på skäliga och icke-diskriminerande villkor.