prop · GS031d3 · 2004-09-20 00:00:00 — Målet för verksamhetsområdet prognoser och uppföljning är tillförlitliga och väldokumenterade prognoser och analyser av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. För att bedöma uppfyllelsen av prognos- och analysverksamhetens mål används dels kvantitativa mått på prognosprecisionen för de viktigaste prognosvariablerna, dels avnämarnas omdömen om prognoserna och analyserna. För () budgetprognoser gäller att skillnaden mellan genomsnittlig prognos för de takbegränsade utgifterna och utfall inte skall överstiga genomsnittet av motsvarande skillnader . De makroekonomiska prognosernas precision redovisas och kommenteras regelbundet, bl.a. i årsredovisning. För prognoserna för BNP-tillväxten bedöms ett absolut medelfel som högst är mellan , mätt som ett genomsnitt , vara godtagbart. arbetar f.n. med att utveckla användningen av kvantitativa precisionsmått och -mål, se avsnitt 9.5.2. skall bidra till målet för området genom att ta initiativ till och presentera forskning och utredningsarbete av särskilt intresse för den ekonomiska politikens utformning. Vidare skall bistå och med råd i vetenskapliga frågor. Genom sin verksamhet skall fungera som en länk mellan respektive och den nationalekonomiska forskningen. Inom den makroekonomiska prognos- och analysverksamheten prioriteras fortsatt förbättrad prognosprecision genom utveckling och fördjupning av den ekonomiska analysen samt genom fortsatt metod- och modellutveckling. Inom den miljöekonomiska verksamheten ges särskild vikt åt utvecklingen av och analys med modeller för beräkningar av samhällsekonomiska kostnader vid förändringar av energi- och miljöpolitik. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ESV:s uppdrag inom verksamhetsområdet är att tillgodose statsmakternas behov av information om den statliga ekonomin. ESV lämnar underlag till regeringen i form av prognoser beträffande statsbudgeten, och årlig uppföljning av statsbudgetens utfall samt underlag för årsredovisning för staten. ESV producerar även finansstatistik avseende den statliga verksamheten som underlag till nationalräkenskaperna. bedriver regelbunden prognosverksamhet samt utvecklar metoder och modeller för prognoser och makroekonomiska analyser. Institutet publicerar också barometerundersökningar av företag och hushåll samt arbetar med frågor som rör den ekonomiska statistikens kvalitet och utveckling. Inom det miljöekonomiska området genomför analyser och utvecklar metoder. lämnar också visst bistånd till . anordnar konferenser och seminarier på aktuella ekonomisk-politiska teman samt bedriver och initierar egen forskning. Prognos- och uppföljningsverksamhet bedrivs även utanför detta verksamhetsområde och av såväl statliga myndigheter som av andra aktörer. Bland de statliga myndigheterna kan nämnas och . Även ett stort antal andra myndigheter med ansvar för anslag och transfereringar bedriver en relativt omfattande prognosverksamhet som bl.a. utgör underlag för arbetet med statsbudgeten. Resultaten av insatserna inom verksamhetsområdet är i stor utsträckning beroende av underlag från myndigheter utanför politikområdet samt från företag, organisationer m.fl. De prognoser och analyser som produceras inom verksamhetsområdet är i sin tur ett viktigt beslutsunderlag för många olika aktörer i samhället. Den genomsnittliga precisionen i de prognoser som gjorde för den makroekonomiska utvecklingen redovisas för tre nyckelvariabler i den sista kolumnen i tabell 9.1. Träffsäkerheten i prognoserna för BNP-tillväxten låg i linje med resultatet och medelvärdet för . För inflationen var precisionen något bättre än och något bättre än prognostikernas genomsnitt. När det gäller arbetslösheten var de prognoser som gjordes alltför optimistiska, varför genomsnittsprecisionen för denna variabel var lägre än den varit . Detta gäller både för och för genomsnittet av . Tabell 9.1 Precision i prognoser för BNP, inflation och arbetslöshet gjorda våren och hösten före aktuellt år samt våren och hösten under aktuellt år Medelvärde av absoluta prognosfel för samt ett medelvärde för . BNP, volymutveckling, Arbetslöshet, nivå, Inflation, KPI, års- Utvecklingsinsatserna inom det makroekonomiska området inriktades huvudsakligen på att dels ta i bruk den makroekonomiska modellen Kimod, dels fördjupa analysen av lönebildningen och arbetsmarknadens funktionssätt, framför allt som underlag för den årliga s.k. lönebildningsrapporten. Modellen Kimod (tidigare benämnd ), som är avsedd för makroekonomiska simuleringar och stöd för medelfristiga kalkyler, togs i bruk i samband med rapport om de samhällsekonomiska förutsättningarna för lönebildningen. Arbetet för att nå målet om att öka prognosernas och analysernas tillgänglighet bedöms även ha gett goda resultat. Bland annat har utvecklat en konjunkturportal på Internet där utfall för vissa makroekonomiska nyckelvariabler kommenteras översiktligt. Antalet besök på institutets webbplats har fortsatt att öka (se diagram 9.1). Diagram 9.1 Antal sidbesök på webbplats miljöekonomiska arbete har lett till flera forskningsrapporter som bl.a. rör utveckling av miljöräkenskaper samt analys av miljöpolitiska åtgärder med hjälp av simuleringsmodellen EMEC. Inom det senare området har institutet bl.a. utfört analyser inför kontrollstationen 2004 för delmålet för begränsad klimatpåverkan av växthusgaser. ESV har vidareutvecklat sina budgetprognoser. Dessa har inriktats mot statsbudgetens saldo och utgiftstaket. har också ytterligare ansträngningar gjorts för att i ett tidigt skede uppmärksamma faktorer som mer långsiktigt har betydelse för statsbudgetens utveckling. En genomlysning har gjorts av effekter på de statliga finanserna av en ändrad ålderssammansättning. Metodutveckling har skett av statens inkomster från bolagsskatt. En närmare kontakt har knutits med Europeiska kommissionen för att få snabb och tillförlitlig information angående EU-avgift. Ett närmare samarbete har även utvecklats med för information om utbetalningen till EU. Arbetet med att säkerställa hög kvalitet i underlaget till årsredovisningen till staten har fortsatt genom bl.a. utveckling av interna arbetsrutiner och vidareutveckling av motparts- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 avstämningarna mellan de statliga myndigheterna. En fortsatt anpassning av svensk finansstatistik har skett till kraven i det europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS 95). utkom två nummer av Ekonomiska rådets engelskspråkiga tidskrift (SEPR). Dessa innehöll uppsatser om effekter av avregleringar på varu- och tjänstemarknaden och av hyresregleringar. anordnade två vetenskapliga konferenser dels om effekter av skolpolitiska reformer, dels om orsaker till och åtgärder mot sjukfrånvaron. har haft möten med finansministern vid fyra tillfällen samt haft regelbundna lunchmöten och seminarier på där aktuella ekonomisk-politiska ämnen behandlats. har bistått i arbetet med /04 (SOU 2004:19) samt skrivit ett remissyttrande till EMU- utredningen (SOU 2002:16). Några av Ekonomiska rådets ledamöter har dels deltagit som experter i referensgrupperna till ESO:s rapporter om regelhantering vid avregleringar och studier av marginaleffekter, dels hållit ett externt seminarium om välfärd och ett om finanspolitik. När olika konjunkturbedömares prognosprecision skall jämföras är det olämpligt att utgå från resultaten för ett enskilt år, eftersom tillfälligheter och skillnader i prognostidpunkter får stort genomslag. I tabell 9.2 redovisas därför femåriga glidande medelvärden för de olika svenska institutens prognosfel. Tabellen visar att precision ligger ungefär i nivå med genomsnittet för . När det gäller BNP-till- växt och inflation drar det svårbedömda upp medelfelen såväl för som för nästan alla andra prognostiker. De olika svenska prognosinstitutens bedömningar är inte oberoende av varandra. rapporter och databaser används i stor utsträckning av andra prognostiker som underlag och utgångspunkt för prognoserna. En utförligare diskussion om svenska konjunkturbedömares precision återfinns ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100 bil. 1 avsnitt 13). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 9.2 Precision i prognoser för BNP, inflation och arbetslöshet gjorda våren och hösten före aktuellt år samt våren och hösten under aktuellt år Femåriga glidande medelvärden av absoluta prognosfel för samt ett medelvärde för . BNP, volymutveckling, Arbetslöshet, nivå, Inflation, KPI, års- För att möjliggöra en ökad användning av kvantitativa precisionsmått vid framtida målformulering och utvärdering har regeringen gett i uppdrag att vidareutveckla metoder och mått lämpliga för detta. Institutet har lämnat en delrapport om arbetet i årsredovisningen . och inriktas på att inslaget av kvantitativa mått skall kunna öka . Målen för de makroekonomiska prognosernas precision bedöms vara uppfyllda. När det gäller de kvalitativa målen för den makroekonomiska prognosverksamheten kan det konstateras att institutets fortsatta arbete med att fördjupa analysen inom de prioriterade områdena gett goda resultat. Och målen bedöms vara uppfyllda Regeringen anser sammanfattningsvis att har uppnått sina delar av målet för verksamhetsområdet. Regeringen bedömer ESV:s prognoser som ändamålsenliga och att de har tillräckligt hög precision. Det stöd och underlag som lämnats från ESV har en hög kvalitet. Regeringen sammanfattningsvis att ESV:s mål för verksamhetsområdet är uppfyllda. Enligt regeringens bedömning har bidragit till områdets mål och uppnått sitt verksamhetsmål. Regeringen anser att de konferenser, lunchmöten och seminarier som anordnat har varit betydelsefulla och ändamålsenliga samt sammantaget bidragit till att förbättra underlaget för den ekonomiska politiken. Ekonomiska rådets verksamhetsberättelse bedöms vara tillfredsställande. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 omfattar endast förvaltning av de fastigheter som av försvarspolitiska, kulturhistoriska eller andra skäl inte ansetts lämpliga att förvalta i bolagsform, bl.a. regeringsbyggnader, länsresidens, ambassader, de kungliga slotten, museer, teatrar, monument, försvarsfastigheter, markområden samt vissa fastigheter som donerats till staten. Kulturarvs- och vissa ändamålsfastigheter förvaltas av . förvaltar fastigheter för försvarsändamål. Verksamheten finansieras uteslutande genom avgifter, dvs. Målet för verksamhetsområdet uppnås genom en kostnadseffektiv statlig kapital- och fastighetsförvaltning. Det skall ske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. Målen för de fastighetsförvaltande verken är varianter av detta. I korthet avser det bl.a. följande övergripande målsättningar: Hyresgästerna skall ges ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, mark och anläggningar. Verken skall uppfattas som goda och serviceinriktade hyresvärdar. Hänsyn till miljö och kulturmiljövärden skall i tillämpliga delar motsvara vad som gäller för andra stora fastighetsförvaltare. De båda verken skall i sin verksamhet uppnå ett resultat efter finansiella poster som motsvarar en viss avkastning på genomsnittligt myndighetskapital. Avkastningskravet för verken 2004 ligger på . Målet när det gäller Statens fastighetsverks bidragsfastigheter är att minska underskottet för dessa. får belasta resultatet med högst . Bidragsfastigheterna är fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. De av 1991 beslutade riktlinjerna som låg till grund för omorganisationen av statens fastighetsförvaltning 1993 gäller fortfarande. skall inom ramen för Fastigheterna skall förvaltas så att god husmålen anpassa sin verksamhet till förändrade hållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås. Fastigheternas värden skall bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. förutsättningar på grund av kommande försvarsbeslut. På grund av den omställning av försvaret som pågår kommer ett stort antal fastigheter och mark att behöva avyttras . Dessa avyttringsbehov får inte leda till sådana vakansgrader och intäktsminskningar att de 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ekonomiska målsättningarna för fastighetsförvaltningen hotas. De båda fastighetsförvaltande myndigheternas soliditet skall sjunka. uppgår Statens fastighetsverks soliditet till medan soliditet är . () och (FortV) är de två största förvaltarna av statens byggnader. De förvaltar ett stort antal försvarsanläggningar med tillhörande byggnader samt olika kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Omfattning och förändring mot föregående år beträffande fastigheternas värde framgår av tabellen 10.1. Tabell 10.1 Statens byggnader, mark och annan fast egendom Uppgifterna i tabellen bör tolkas med viss försiktighet då vissa tillgångar med kulturhistoriskt värde undantas från krav på att tas upp i balansräkningen. bokförda värde för byggnader, mark och annan fast egendom uppgick på till , vilket är en minskning med . bokförda värde på byggnader, mark och annan fast egendom uppgick till , vilket är en minskning med men en mindre ökning sedan föregående år. har ökat marginellt från ca 1 lokalarea till drygt 1 . Uppgifterna om lokalarea för omfattar enbart uthyrningsbar yta i det öppna beståndet. har verksamhet väsentligt minskat i omfattning beroende på försvarsbesluten och 2000. Antalet kvadratmeter BTA (bruttoarea) har minskat . Regeringen tillsatte på uppmaning en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda frågor om hyressättning av ändamålsfastigheter inom kulturområdet och universitets- och högskoleområdet. Kommittén har överlämnat betänkandet Hyressättning av vissa ändamålsbyggnader (SOU 2004:28). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Verksamhetskostnad2 (mkr) Verksamhetskostnad (kr) per m2 1Försvarsanläggningarna redovisas normalt som bruttototalarea, omräkningsfaktorn till lokalarea är 0,8. 2Inklusive avskrivningar och finansiella kostnader men exklusive fastighetsförsäljningar samt kostnader för skog och mark. 3Kostnader för avskrivningar och finansiella kostnader har fördelats mellan inrikes och utrikes fastigheter. uppgick Statens fastighetsverks resultat till ca . Av resultatet förklaras 45 miljoner av fastighetsförsäljningar. Avkastningskravet till staten omfattade , vilket motsvarar av genomsnittligt myndighetskapital. Det i förhållande till avkastningskravet låga resultatet förklaras av högre kostnader än förväntat för sanering av inomhusmiljön på och i . I Statens fastighetsverks verksamhetskostnader 2003 ingår kostnader om för dessa saneringar. har i skrivelse till regeringen (dnr. Fi2004/2721) redovisat kostnaderna för saneringen. De totala merkostnaderna för saneringen av museerna beräknas uppgå till vid utgången av 2004. I beloppet ingår, förutom projektering och saneringsåtgärder, även andra kostnader som hyra av tillfälliga lokaler och ersättningar till museerna. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Museerna har flyttat tillbaka till lokalerna på i . Statens fastighetsverks s.k. bidragsfastigheter beräknas belasta verkets resultaträkning med . Verksamhetskostnaderna för i tabellen ovan är hänförliga till det öppna beståndet. resultat av verksamheten uppgick till ca , vilket är mer än budgeterat. Detta förklaras av bättre nettoresultat än budgeterat beroende på effektiviseringar och besparingar. Även räntenettot förbättrade resultatet avsevärt. Statens avkastningskrav uppgick till , vilket motsvarar av genomsnittligt myndighetskapital. 10.5.2 Analys och slutsatser har genomfört sina instruktionsenliga uppgifter och uppfyllt de övergripande målen och verksamhetsmålen. Regeringen bedömer att uppfyllt de krav regeringen ställt. Underhåll och drift har också genomförts i den omfattning som överenskommits med brukarna för att bevara fastigheternas funktionella och ekonomiska värde. Investeringar har i princip genomförts enligt investeringsplanen, dock har ett mindre antal investeringar förskjutits i tiden. Erfarenhetsmässigt har det visat sig vara svårt att vid försäljning av ändamålsfastigheter återfå de kostnader som tidigare lagts ner eftersom marknadsvärdet är betydligt lägre än investeringskostnaderna för denna typ av särskilt anpassade byggnader. Regeringen bedömer att försäljningar genomförts affärsmässigt. En viktig förutsättning för att försvarsbesluten skall implementeras på ett effektivt sätt är att avyttrar uppsagda fastigheter på ett sätt som minimerar eventuella förluster. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 11.1 Anslagsutveckling för 1:1 1 Motsvarar 47 325 tkr prisnivå. skall utarbeta tillförlitliga analyser och prognoser över den ekonomiska utvecklingen, bidra till att den ekonomiska statistiken håller god kvalitet samt bedriva visst miljöekonomiskt analys- och metodutvecklingsarbete. verksamhet finansieras med anslag samt till en mindre del med avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Den avgiftsfinansierade verksamheten omfattar bland annat utredningsuppdrag, statistiktjänster och kurser. Avgifterna disponeras av . Tabell 11.3 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 1:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . Tabell 11.4 Anslagsutveckling för 1:2 1 Motsvarar 87 749 tkr prisnivå. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 () är central förvaltningsmyndighet för ekonomisk styrning av statlig verksamhet samt för statliga myndigheters ekonomi- och personaladministrativa system. ESV är en stabsmyndighet som stöder såväl regeringen som myndigheterna. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (6 968) (6 521) (varav tjänsteexport) (7 815) (7 360) (varav tjänsteexport) (9 500) (9 500) Tabell 11.6 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 1:2 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 11.7 Anslagsutveckling för 1:3 Statskontoret 1 Motsvarar 89 652 tkr prisnivå. Statskontoret är en central förvaltningsmyndighet för utrednings- och utvärderingsverksamhet och ett stabsorgan till regeringen. Dess uppgift är främst att utreda och utvärdera statlig och statligt finansierad verksamhet på regeringens uppdrag samt att bistå med förnyelse av statsförvaltningen och utveckling av den elektroniska infrastrukturen inom offentlig sektor. Statskontorets verksamhet finansieras till med anslag. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 11.8 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 1Kostnaderna för SPAR belastar anslaget 1:3. 2Kostnaderna för landstingsavtalen belastar anslaget 1:4. Anslaget ökas engångsvis med för att finansiera investeringar och planerat utvecklingsarbete av informationssystemet . Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . Regeringen avser att återkomma till med anledning av förestående förändringar av det samlade stabsstödet (se avsnitt 4.4). Fram till och med utgången av 2004 svarar Statskontoret för kanslifunktionen för (). Statskontoret svarar vidare för administrationen av vissa avtal som slutits mellan och vissa landsting (landstingsavtalen). Statskontorets kostnader för inköpssamordningen finansieras genom de avgifter som tas ut av de leverantörer som myndigheten träffar avtal med. Den avgiftsfinansierade inköpssamordningen redovisar ett totalt ackumulerat överskott på . Regeringens förslag: Regeringen föreslår att godkänner att regeringen får besluta om Statens personadressregisternämnds organisatoriska anknytning till annan statlig myndighet. Skälen för regeringens förslag: En utredare har prövat förutsättningarna för att samordna () med annan behandling av personuppgifter i staten och föreslagit att nämnden inte längre bör vara administrativt knuten till Statskontoret. I samband med att myndigheten inrättades, beslutade (prop. 1984/85:225, bet. 1984/85:FiU4, rskr. 1985/86:215), att nämnden skulle vara administrativt knuten till Statskontoret. Regeringen föreslår att regeringen får besluta om till vilken myndighet skall vara administrativt knuten. Regeringen delar utredningens uppfattning och avser att låta nämnden samordnas med liknande statlig behandling av personuppgifter folkbokföringsverksamheten inom . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 11.10 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 1:3 Statskontoret Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget 1:3 Statskontoret minskas med i samband med att SPAR förs från Statskontoret . Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . Regeringen avser att återkomma till med anledning av förestående förändringar av det samlade stabsstödet (se avsnitt 4.4). 11.41:4 Täckning av merkostnader för lokaler Tabell 11.11 Anslagsutveckling för 1:4 Täckning av merkostnader för lokaler Statskontoret ansvarar för vissa lokalförsörjningsfrågor. De utgifter som belastar anslaget är hyror för vissa tomma lokaler för vilka staten har betalningsansvar till dess att avtalen går att avveckla. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är avtalskonstruktionerna samt möjligheterna att hyra ut lokalerna i andra hand. Statskontoret disponerar anslaget. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till . Tabell 11.12 Anslagsutveckling för 1:5 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 437 416 tkr prisnivå. 3Motsvarar 435 433 tkr prisnivå. ansvarar för den sektorövergripande officiella statistiken och samordnar det statistiska systemet. Målet med verksamheten är lättillgänglig statistik av god kvalitet. Verksamheten omsluter ca , varav drygt hälften finansieras med avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (52 300) (53 600) (-1 300) (varav tjänsteexport) (52 000) (52 000) (varav tjänsteexport) (55 000) (55 000) Verksamheten omfattar bl.a. produktion av officiell statistik och annan statistik för andra statistikansvariga myndigheter och andra beställare samt tjänsteexport. Tabell 11.14 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 1:5 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget ökas engångsvis med och 2006 för att genomföra delar av åtgärdsplanen för förbättring av den ekonomiska statistiken. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . Tabell 11.15 Anslagsutveckling för 1:6 Kammarkollegiet 1 Motsvarar 29 667 tkr prisnivå. Kammarkollegiet är en central förvaltningsmyndighet med uppgifter som tillståndsgivning, registrering och tillsyn samt bevakning av statens rätt och allmänna intressen. Kammarkollegiet skall också utgöra ett statligt egenregialternativ vad gäller administrativ service, kapitalförvaltning, försäkringsverksamhet och fordringsbevakning.