prop · GS031 · 2004-09-20 00:00:00 — Det behövs fler i arbete och fler arbetade timmar. 1.5.2En politik för tillväxt och jobb har gått från en ekonomi i kris till en styrkeposition. rankas högt i många internationella jämförelser av ekonomi och välfärd. ekonomiska tillväxt har i genomsnitt varit , vilket är högre än genomsnittet för EU på , och på . Det är också högre än historiska tillväxt (1970 till 2003) på . På har antalet sysselsatta ökat med 306 000 personer. Cirka 276 000 färre personer är i behov av socialbidrag. Regeringen har bedrivit en politik på bred front för att stärka tillväxt- förutsättningar i hela landet. Grunden har varit att skapa stabila ramar för samhällsekonomin med sunda offentliga finanser och låga prisökningar. Reformer har genomförts för att förbättra olika marknader genom omregleringar och åtgärder för ökad konkurrens. De ekonomiska drivkrafterna att arbeta, studera och starta egna företag har ökat genom att marginaleffekterna har sänkts. Det ekonomiska utbytet av extra arbetsinsatser har därmed ökat. Pensions- systemet har reformerats, utbildningen och forskningen har byggts ut och stora investeringar görs i infrastrukturen. Resurserna har förstärkts för att förbättra kvaliteten och effektiviteten i välfärden. Trots stora framgångar måste tillväxt- och sysselsättningspolitiken ständigt förnyas och utvecklas. står inför tre stora utmaningar: att uthålligt förbättra välfärden, att öka konkurrenskraft i en alltmer integrerad världsekonomi och att göra detta på ett sätt som minskar den totala naturresurs- och miljö- belastningen till gagn för kommande generationer. Villkoren för entreprenörskap, företagande och innovationer behöver ständigt förbättras. En innovationsstrategi, Innovativa , har utarbetats för att stärka förmåga att skapa kunskap och omsätta den till hållbar tillväxt och nya jobb. Strategin anger den långsiktiga inriktningen inom fyra viktiga områden: -Hur vi gemensamt stärker kunskapsbasen, i akademi och näringsliv, för att bland annat utveckla svenska profilområden. -Hur vi stärker innovationsförmågan i näringslivet, både i befintliga företag och genom att skapa goda villkor för innovation och kunskapsintensivt entreprenörskap. -Hur en innovativ offentlig sektor, som löser angelägna samhällsproblem, kan vara drivkraft för förnyelse och tillväxt. -Hur vi stimulerar människors initiativkraft och bättre tar tillvara den kompetens som finns, bland annat genom entreprenörs- främjande åtgärder. Längre liv, kortare arbetsliv Den svenska välfärdsmodellen är mycket känslig för hur många i befolkningen som arbetar, hur mycket de arbetar samt hur många som behöver stöd från välfärdssystemen. Befolkningens sammansättning ändras och allt fler svenskar lever allt längre. Att vi lever allt längre är en viktig välfärdsförbättring. leder det också till ökade anspråk på de gemensamma välfärds- systemen. Medellivslängden kommer med stor sannolikhet att fortsätta att öka. Dessutom minskar den förvärvsaktiva tiden av livet. Allt fler äldre lämnar arbetsmarknaden . studerar ungdomar allt längre. Utbildning är nödvändigt för att skall vidareutveckla en konkurrenskraftig kunskaps- ekonomi. Det innebär dock att sysselsättningen vid en given tidsperiod är mindre än vad den annars hade varit. var av ungdomarna i åldern sysselsatta. var etableringsåldern1 på arbetsmarknaden . hade den stigit till . Nettoinvandringen står för en stor del av befolkningsökningen i arbetsför ålder. Det kommer den med stor sannolikhet att göra också . Arbetet med integration och mot diskriminering måste förbättras för att invandrade svenskar skall få möjlighet att bidra till en god utveckling av sysselsättningen. Svenskar med utländsk bakgrund har lägre sysselsättningsgrad och högre arbetslöshet än den genomsnittliga befolkningen. Det måste bli möjligt att komma in på arbetsmarknaden snabbare för den som kommer ny till . Befolkningsförändringar, allt längre studier, tidigare pensionering, alltför många i behov av sociala ersättningar och bristande integration är samverkande faktorer till att både den årliga arbetstiden per person och livsarbetstiden sjunker påtagligt. Antalet timmar i förvärvs- arbete per person i totalbefolkningen varierar med den ekonomiska konjunkturen men minskar långsiktigt. har arbetstiden minskat från i genomsnitt 855 per person och år, det vill säga . Den del av livet som i genomsnitt används till förvärvsarbete har sjunkit från , det vill säga med , trots en viss ökning av kvinnornas förvärvsarbete. Diagram 1.5 Antal timmar i förvärvsarbete per person i befolkningen Källor: och . 1 Med etableringsålder avses den ålder vid vilken av en årskull är förvärvsarbetande. Diagram 1.6 Genomsnittlig andel av livet som används till förvärvsarbete Källor: och . Anm: Som indikator respektive år summeras det genomsnittliga antalet arbetstimmar per person i åldersintervallet enligt arbetskraftsundersökningen. har analyserat välfärdens utmaningar som följer av en åldrande befolkning och en ökad efterfrågan på välfärdstjänster (Utveckling på lång sikt, bilaga 5). Grunden i regeringens politik för att skapa förutsättningar att tillgodose den framtida efterfrågan på välfärdstjänster utgörs av en hög sysselsättning, sunda offentliga finanser och ett effektivt utnyttjande av de gemensamma resurserna. Överskottsmål och ökad sysselsättning stärker välfärden För att även kunna utveckla den offentliga välfärden behövs ett sparande i den offentliga sektorn. Överskottsmålet skapar en buffert för att möta de påfrestningar som följer av en åldrande befolkning. Skulderna kan minska och tillgångar byggas upp. Ett offentligt sparande är nödvändigt, men inte tillräckligt. För att kunna utveckla välfärden så att den klarar framtidens krav och utmaningar behöver sysselsättningen öka. Stora generationer går i pension . Den bästa vägen för att öka tillväxten och därmed resurserna till välfärden är att höja sysselsättningen och därigenom öka det totala antalet arbetade timmar i ekonomin. Att återföra personer till arbetslivet som står utanför arbetsmarknaden är en central del i en sådan strategi. Därmed kan mer resurser skapas i samhället som helhet och utgifterna för socialförsäkringarna minska. Det är arbete som betalar välfärden. är en öppen ekonomi och starkt beroende av omvärlden. Att svenska företag har kunnat exportera bland annat naturresurser, verkstadsprodukter, kunnande inom telekom, IT och läkemedel har starkt bidragit till uppbyggnaden av det svenska välståndet. har ett stort överskott i handeln med omvärlden, vilket bidrar till en stark internationell position. framtid är beroende av att vi kan bevara och utveckla vår konkurrensförmåga och att kan dra till sig investeringar från andra länder. skall därför prioritera insatser för att främja exporten och attrahera utländska direktinvesteringar. och internationaliseringen innebär såväl nya möjligheter som utmaningar. Konkurrensen skärps för investeringar och produktion. Nya regioner öppnas med tillgång till arbetskraft nära stora marknader. Produktion och handel förskjuts till , särskilt till . Olika regioners fördelar kan tillvaratas effektivare. Världen integreras allt starkare, vilket leder till större konvergens i den ekonomiska utvecklingen i olika länder, men också snabbare spridning av ekonomiska chocker. Risker förknippade med nya ekonomier kan få stora återverkningar i hela världen. har klarat det snabba utveckling mot ökad internationalisering bra. Industrins produktivitetsutveckling är världsledande och industriproduktionen rekordhög. De ut- och ingående direkt- investeringarna är i balans. Utvecklingen i har en stor inverkan på ekonomin i . Omkring hälften av export går till EU-länderna. För att skall kunna behålla sina fördelar i en alltmer integrerad världsekonomi behövs en långsiktig och uthållig tillväxt- och sysselsättningspolitik. Svensk ekonomi ligger väl till i ett europeiskt perspektiv. Enligt var den svenska köpkraftskorrigerade BNP per capita högre än EU-genomsnittet 2003. var den svenska tillväxten , att jämföra i EU. Sysselsättningsgraden för befolkningen var 2003 i , och i EU. Även de svenska offentliga finanserna står sig väl i en europeisk jämförelse. offentliga finanserna uppvisade ett överskott på av BNP 2003, att jämföra med ett underskott på i genomsnitt av BNP i EU-länderna. De svenska investeringarna i såväl forskning och utveckling som informations- teknologi ligger klart över genomsnittet i EU. var exempelvis de svenska investeringarna i informationsteknologi av BNP jämfört i EU. De länder som uppvisar en högre sysselsättningsgrad har i regel en hög grad av aktiva arbetsmarknadsåtgärder, välutbyggd barn- och äldreomsorg samt utvecklade social- försäkringssystem som främjar ett deltagande på arbetsmarknaden högt upp i åldrarna Diagram 1.7 Sysselsättning i procent av befolkningen EU 15 Källa: . flera avseenden fram som föredöme. Inget annat land når så goda resultat som när indikatorerna jämförs länderna emellan. Europeiska kommissionen konstaterar i sin senaste uppföljningsrapport av Lissabonstrategin att , tillsammans med fem andra EU- länder, har presterat bäst i förhållande till målen inom Lissabonstrategin. Halvtidsöversynen av Lissabonstrategin som sker kommer att få ett stort inflytande på strategins inriktning framöver. kommer att ta en aktiv del i arbetet i syfte att bidra till att förverkliga de gemensamma målsättningarna och att skapa ökat genomslag för svenska prioriteringar i arbetet med Lissabonstrategin. Diagram 1.8 Antal 13-platser i utvärderingen av Lissabonstrategin Källa: Europeiska kommissionen 2004. Lissabonstrategin är det viktigaste instrumentet inom EU för ökad tillväxt och sysselsättning. Målet är att till 2010 göra EU till världens mest dynamiska och konkurrenskraftiga kunskaps- baserade ekonomi, med hållbar ekonomisk tillväxt, fler och bättre jobb och ökad social sammanhållning. Strategin innefattar konkreta åtgärder på en rad områden: ekonomiska reformer, forskning och utveckling, utbildning, sysselsättning, sociala frågor samt miljöfrågor. Framstegen inom Lissabonstrategin följs upp bland annat med hjälp av så kallade strukturindikatorer. De mäter framsteg med ekonomiska reformer, sysselsättning, forskning och utveckling, utbildning, social samman- hållning samt miljö och hållbar utveckling. Kommissionen gör en samman- ställning av strukturindikatorerna och EU:s och medlemsländernas framsteg. I uppföljningen har topplaceringar i rad och lyfts i För att uppnå de ambitiösa Lissabonmålen måste genomförandet av reformer påskyndas inom hela EU. Jämförelser och goda exempel bör användas ännu bättre för att understödja medlemsländernas reformarbete. Regeringen kommer att arbeta för förbättrade jämförelser och bättre uppföljningsinstrument. arbete inom Lissabonstrategin är en naturlig och viktig del av tillväxtpolitiken. En väl fungerande inre marknad ger betydande välfärdsvinster för . Reformer för tillväxt och sysselsättning i stärker den ekonomiska utvecklingen i . Konkurrenskraftig forskning med en omfat- tande grundforskning är en del i en framgångsrik tillväxtpolitik. Forskning har stor betydelse för förnyelsen av näringslivet. Genom ett nära samspel mellan forskningsaktörer samt ny och traditionell industri stärks grunden för framtidens företagande och arbete. Genom en förändring av det så kallade lärarundantaget, effektivare strukturer och bättre stöd bör kommersialiseringen av forskningens resultat kunna öka. Den behovsmotiverade forskningen är av stor betydelse för näringslivets konkurrenskraft. examinerar fler i forskarutbildningen än något annat land i förhållande till sin folkmängd. Svensk forskning måste bli bättre på att satsa på unga forskare och ge dem bättre förutsättningar att bedriva självständig forsk- ning. Genom strukturer för kraftsamling kan de starkaste forskargrupperna ges bättre förut- sättningar att mäta sig med den mest kvalificerade forskningen i världen. Resurserna till forskning ökar stegvis så att nivån 2008 höjs med jämfört med . kraftigt ökade sjuktal, som inneburit lidande för många människor men också ökade kostnader för samhället, ses en vändning. Regeringen har vidtagit åtgärder mot ohälsan. De ger resultat. Färre blir sjukskrivna och fler kommer tillbaka till arbete. Regeringens mål att halvera sjukskrivningarna till 2008 är inom räckhåll. Då orsakerna till sjukfrånvaron är många har också arbetet med att minska sjukfrånvaron bedrivits brett. Det har handlat om att förbättra såväl det förebyggande arbetet som rehabiliteringen för dem som redan drabbats. I budgetpropositionen presenterade regeringen det så kallade 11-punktsprogrammet för ökad hälsa. Detta program är nu till stora delar genomfört. överlämnade regeringen propositionen Förändringar i sjukförsäkringen för ökad hälsa (2002/03:89) med förslag till en rad åtgärder för att förbättra sjukskrivnings- processen för alla parter. överlämnades en proposition som ger möjlighet till finansiell samverkan inom rehabiliterings- området mellan försäkringskassa, länsarbets- nämnd, landsting och kommun för att uppnå effektivare användning av resurser. verksamhet pågår i ett antal regioner för att se hur man genom samordning på ett bättre sätt kan hjälpa sjukskrivna som behöver byta arbete för att återgå i jobb. Försöksverksamhet med att öka hälsan i den offentliga sektorn pågår och skall utvärderas. En avsiktsförklaring för det fortsatta arbetet med ökad hälsa i arbetslivet presenterades . Men fler insatser måste till och många måste ta sitt ansvar. Arbetsgivarna kommer därför att få ökade ekonomiska drivkrafter för att minska sjukfrånvaron. En proposition om detta skall överlämnas . De arbetsgivare som har en bra arbetsmiljö, få sjukskrivna och som aktivt arbetar med att få tillbaka sjukskrivna eller hjälpa dem till rehabilitering kommer att få möjlighet att minska sina kostnader. Arbetsmiljöarbetet måste också uppmärk- sammas mer. Regeringen har tillsatt ett arbetsmiljöråd bestående av bland annat aktiva skyddsombud och företagare. Såväl arbetsledare som skyddsombud måste ges bättre stöd och kunskap för att kunna utföra sina uppgifter. Det förebyggande arbetsmiljöarbetet måste ges högre prioritet. införs friår i hela landet med totalt 12 000 helårsplatser. Ökad hälsa i arbetslivet kommer även i fortsättningen att vara ett prioriterat område för regeringen. Utvecklingen kommer att följas noga och ytterligare insatser övervägas. 1.5.4Arbetslösheten skall pressas tillbaka och sysselsättningen öka Full sysselsättning är målet. Ett etappmål är att av befolkningen i åldern skall vara reguljärt sysselsatt. Den öppna arbetslösheten måste pressas tillbaka. Alla medborgares kompetens och arbetsvilja skall tas tillvara. Arbetslinjen att främja aktivitet i form av arbete eller utbildning är en överordnad princip i regeringens sysselsättnings- och tillväxtpolitik. Den solidaritet som välfärdsamhället bygger på ger alla människor rätt till trygghet i livets olika skeden. innebär den också skyldigheter att ta tillvara eller utveckla sin arbetsförmåga, även om det blir nödvändigt att byta yrke eller att arbeta på annan ort eller flytta. Att så många som möjligt ges och tar möjligheten att försörja sig själva genom eget arbete är en förutsättning för välfärden. Den tidigare svaga internationella konjunk- turen har medfört en oacceptabelt hög arbetslöshet. En hög arbetslöshet är slöseri med mänskliga resurser. Viktiga arbetsuppgifter blir inte utförda, kunskaper går förlorade och den som blir arbetslös löper större risk att drabbas av ohälsa. För att nå etappmålen för sysselsättningen och arbetslösheten har politiken följande inriktning: -Minskad arbetslöshet, kortare arbetslöshets- tider. Efter den mycket höga arbetslösheten under den ekonomiska krisen nåddes målet om högst öppen arbetslöshet . Regeringen prioriterar uppgiften att återställa en låg arbetslöshets- nivå, i ett första steg tillbaka mot . Förstärkta arbetsmarknadspolitiska insatser genomförs för att underlätta de arbetslösas återgång till arbete och motverka att flaskhalsar uppstår. Personer som står längst bort från arbetsmarknaden skall prioriteras. Arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring skall tydlig- göras. Tillämpningen och kontrollen av regelverket i arbetslöshetsförsäkringen skall bli mer enhetlig och tydligare. -Aktivering och rehabilitering av personer med nedsatt arbetsförmåga. Den höga sjukfrånvaron och det stora antalet personer med sjuk- och aktivitets- ersättning medför lidande för den enskilde och höga sociala kostnader som tränger undan andra angelägna välfärdsbehov. Det finns ca 122 000 personer som varit sjuk- skrivna . Antalet personer som mottar sjuk- och aktivitetsersättning har ökat kraftigt och uppgår nu till ca 530 000. Det innebär också ett minskat arbetsutbud och färre arbetade timmar. Regeringens mål att halvera sjukfrånvaron är en integrerad del i sysselsättnings- politiken. -Bättre integration på arbetsmarknaden. Sysselsättningsgraden är lägre bland invandrade kvinnor och män jämfört med befolkningen i stort och många tvingas ta jobb långt under sin kvalifikationsnivå. Svenskar med utländsk bakgrund har i genomsnitt högre utbildningsnivå och kunskaper i fler språk än infödda svenskar. Trots detta väljer arbetsgivarna ofta att anställa andra. Regeringens ambition är att sysselsättningsgraden för utrikes födda skall öka och närma sig den för hela befolkningen. För att detta skall vara möjligt måste nyanlända invandrare komma in snabbare på arbetsmarknaden. Fortsatta insatser behövs för att förbättra introduktionen av invandrare, bland annat undervisningen i svenska för invandrare (sfi). Dessutom behöver tillgången till praktikplatser öka. Ytterligare insatser behövs också för att motverka alla former av diskriminering och för att komma till rätta med diskriminerande strukturer. Bland annat stärks stödet till anti- diskrimineringsbyråer och diskriminerings- ombudsmannen. -Effektivare utbildning. Alla barn och ungdomar har rätt till en god utbildning. Att fler ungdomar studerar vidare är ett kvitto på framgången i den förda politiken. Direktövergångarna från gymnasieskolan till högskolan skall öka. Högskolans utbildningsutbud skall bättre än möta efterfrågan från såväl studenter som arbetsmarknad. Genom- strömningen i högskolan skall öka. Drivkrafterna till profilering, samverkan och arbetsfördelning mellan lärosäten bör stärkas. -Fler äldre i jobb. Den svenska arbetskraften blir allt äldre. kommer de i åldersgruppen 60 till att bli allt fler. Sysselsättnings- graden i denna grupp är endast . Åtgärder behöver vidtas för att göra det möjligt för äldre att vara kvar längre i arbetslivet och stimulera dem till detta och för arbetsgivare att öka efterfrågan på äldre arbetskraft. Diagram 1.9 Sysselsatta i åldern 6064 år Källa: (). -Minskat behov av socialbidrag. Socialbidragsmålet är en viktig del i syssel- sättningspolitiken. Att tvingas till långvarigt behov av socialbidrag är att sakna ekonomisk självständighet. Socialbidrags- målet innebär att behovet av socialbidrag skall halveras , från 115 200 till 57 600 helårspersoner. hade minskningen nått halvvägs mot målet. Antalet helårspersoner med socialbidrag var det lägsta . Nedgången beror bland annat på en positiv sysselsättnings- utveckling för invandrare. Den nuvarande höga arbetslösheten medverkar till att målet att halvera socialbidragen inte nås 2004. Målet kvarstår och skall uppfyllas . En satsning på att förbättra förhållandena för barn i utsatta familjer genomförs . har avsatts till särskilda insatser. genomförs ett antal åtgärder för att stärka dessa gruppers möjligheter till sysselsättning och egen försörjning. Därutöver skall en särskild översyn av socialbidraget göras i syfte att stärka arbetslinjen och att underlätta för människor att gå från bidrag till arbete. Därmed underlättas för att stärka insatserna för de mest utsatta grupperna. Diagram 1.10 Antal helårspersoner med socialbidrag Källor: och . Det ambitiösa målet om en reguljär syssel- sättningsgrad på sattes 1998. Den ekonomiska tillväxten har i genomsnitt uppgått till . Det är ungefär den tillväxttakt som ansågs nödvändig för att nå målet. Den reguljära sysselsättningen har emellertid i genomsnitt ökat med , vilket kan jämföras med som bedömdes som nödvändigt. har befolkningstillväxten varit dubbelt så hög som den förväntade. Målet 80 procents reguljär sysselsättningsgrad nås inte 2004. De senaste årens svaga konjunktur har inneburit en låg efterfrågan på arbetskraft. Ett ökat intresse för studier har, tillsammans med konjunkturläget, medfört att allt fler personer studerar allt längre. Jämfört med många andra EU-länder har dock lyckats behålla en relativt hög sysselsättning och låg arbetslöshet. Sysselsättningsmålet kvarstår och skall uppfyllas möjligt. Diagram 1.11 Reguljärt sysselsatta i ålder 2064 år Källor: () och . Efter att ha ökat innebar 2003 ett trendbrott med ett minskat antal sjukdagar. Bedömningen är att minskningen fortsätter. ökar antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Bedömningen är att denna ökning fortsätter. Det krävs fler insatser, men målet att halvera sjukskrivningarna är inom räckhåll. Bland annat kommer regeringen att lägga fram förslag om 15 procents medfinansiering för arbetsgivare vid sjukskrivning. Diagram 1.12 Antalet sjukpenningdagar netto 19952006 Källor: och prognoser från . Diagram 1.13 Kostnader för sjukfrånvaron Källor: och prognoser från . Regeringen och partierna bakom budget- propositionen är överens om vikten av att hålla tillbaka den öppna arbetslösheten och att målet om full sysselsättning ligger fast. Budgetöverenskommelsen innehåller fortsatta insatser som gynnar tillväxt och sysselsättning. -Intensifierad arbetsmarknadspolitik. får ökade resurser för att kunna erbjuda åtgärder till fler arbetslösa för att påskynda deras återinträde i arbete och motverka att flaskhalsar uppstår. -Förstärkta resurser till välfärden. Kommuner och landsting tillförs extra resurser, vilket kommer att stärka kvali- teten och sysselsättningen i verksamheten. -Satsning på forskning för ökad tillväxt. Forskningen tillförs förstärkta resurser för att öka tillväxten. -Sänkta inkomstskatter. För att stärka arbetslinjen och sänka marginalskatterna skall skatteomläggningen fullföljas med kompensation för den allmänna pensionsavgiften. -Grön skatteväxling. Den gröna skatteväxlingen fortsätter. Höjda skatter på miljöskadlig verksamhet växlas mot sänkta skatter på arbete. -Nya skatteregler för tjänstepensioner. En utredning ser över reglerna för tjänstepensioner och privata pensions- försäkringar i syfte att stärka arbetslinjen. -Bättre skatteregler för småföretag. Reformeringen av de så kallade 3:12- reglerna har inletts och fullföljs. -Förmögenhets-, gåvo- och arvsskatterna reformeras. För att bland annat förbättra villkoren för företagande slopas arvs- och gåvoskatten vilket underlättar generationsskiften. Fri- beloppet i förmögenhetsskatten höjs. -Insatser mot skattefusk. Skattefusk snedvrider konkurrensen och försvårar för ärliga företag att expandera. Det skadar sysselsättningen. Ett om- fattande åtgärdspaket har presenterats för arbetet . -Riskkapital i tidiga skeden. En ny struktur för riskkapitalförsörjning till utvecklingsprojekt i tidiga skeden skapas utifrån de sju regionala teknik- brostiftelserna. Kapital och kompetens tillförs även från och Industrifonden. Vidare stärks Almi- koncernens möjligheter att bevilja innovationslån. Kreditgarantiföreningarna får ett ökat stöd. 1.6Reformer för rättvisa och trygghet Utgångspunkten för välfärdssamhället är att den enskildes behov skall styra tillgången av välfärd, inte privatekonomin eller var i landet man bor. För att klara detta måste vården, skolan och omsorgen vara generell, omfatta hela befolkningen och hålla en hög kvalitet. Kommuner och landsting har ett ansträngt ekonomiskt läge. För att kunna utveckla skolan, vården och omsorgen behöver sysselsättningen i kommuner och landsting öka.