prop · GR03100 · 2004-04-15 00:00:00 — Aktiva insatser för att korta sjukskrivningens längd är därför såväl ett samhällsekonomiskt intresse som en fråga om att minska den enskildes lidande. -En sammanhållen statlig myndighet är en viktig strukturell reform i arbetet med att Den av regeringen föreslagna nya organisationen skapar en tydlig ledning och styrning av verksamheten som det skapas förutsättningar för nationell samsyn och likformighet i behandlingen av sjuk- försäkringsärenden över landet. Effekti- viteten och rättssäkerheten ökar. -införs friår i hela landet med samma villkor och omfattning som det pågående försöket, det vill säga totalt ca 12 000 platser. Besked har getts till om att plane- ringen skall påbörjas . Det öppnar möjligheter för arbetslösa och för människor som riskerar stressjukdom och förslitning. -har avsatts för ett försök med arbetstidsförkortning. Försöket syftar bland annat till att belysa kopplingen mellan hälsa och arbetstid. -Den som beviljats sjukersättning bör kunna börja studera på högskola och ha rätt att därefter återfå sin ersättning utan en ny prövning. skall samma villkor gälla som för övriga studenter, det vill säga all ersättning som är kopplad till beslutet om sjukersättning upphör . I stället finns möjlighet att få studiebidrag, studielån och bostadsbidrag. Åtgärden syftar till att fler än skall bli motiverade att studera och att detta i sin tur skall leda till återgång i arbete. Regeringen avser att återkomma med förslag i samband med budgetpropositionen . Diagram 1.9 Kostnader för sjukfrånvaron1 1 Statlig ålderspensionsavgift ingår inte i kostnaden. är beroende av väl fungerande kommunikationer som bidrar till större och hållbara regioner. Näringslivet skall snabbt och effektivt kunna leverera varor och tjänster. befolkning är beroende av att enkelt och säkert kunna färdas till och från arbetsplatsen, till daghem, skola och annan social service samt till fritidsaktiviteter. Ambitionsnivån vad gäller utbyggnaden och underhållet av infrastruktur höjs . I en historiskt stor satsning fördelas över . I de ekonomiska ramarna för tillförs 2005 och 2006 och 2007 jämfört med . För att möjliggöra tidiga byggstarter för ett antal prioriterade projekt avses lån upptas med till infrastrukturinvesteringar. Med de aviserade satsningarna förbättras förutsättningarna för att säkerställa en samhälls- ekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Infrastrukturplanerna bidrar till att vidga nuvarande arbetsmarknadsregioner. Därigenom underlättas dagpendling över längre sträckor till gagn för såväl arbetstagare som arbetsgivare. Planerna förbättrar kommunikationerna mellan våra nordiska huvudstadsregioner. Därigenom förbättras näringslivets förutsättningar i ett flertal av tillväxtregioner. Planerna säkerställer också kvaliteten på vägnätet i skogslänen. Därigenom stärks förutsättningarna för viktiga råvaruindustrier. Sammantaget innebär ökade anslag och lånefinansiering att ambitionerna i närtid kan öka. Mälartunneln genom centrala beräknas kunna påbörjas och Haparandabanan mellan och . Omfattande investeringar i vägnätet i och på järnvägsgodsstråken söderut från Bergsslagen tidigareläggs också. Men bättre kommunikationer kräver ett bredare arbete än investeringar i vägar och järnvägar. inleds därför arbetet med en övergripande transportpolitisk proposition med utgångspunkt i de av beslutade transportpolitiska målen. Syftet är bland annat att infrastrukturen skall användas mer effektivt exempelvis genom att få de olika transportslagen väg, järnväg, flyg och sjöfart att samverka bättre med varandra. En väl fungerande offentlig upphandling ökar effektiviteten i den offentliga sektorn och därmed den svenska välfärden. En väl fungerande upphandling säkerställer även att skattebetalarnas pengar används på bästa möjliga vis. Den offentliga upphandlingen regleras i lagen om offentlig upphandling. Den är i sin tur en följd av de direktiv som gäller inom EU. De gemensamma EU-reglerna gör att kostnaderna för de som upphandlar pressas genom en förbättrad konkurrens som svenska företag kan sälja sina varor och tjänster i hela EU. fattade EU beslut om nya direktiv för offentlig upphandling. Direktiven är på många områden en stor svensk framgång. De ger till exempel ökade möjligheter att ställa hårda miljökrav i offentliga upphandlingar och slå vakt om de möjligheter som finns att ta hänsyn till sociala faktorer. Dessa direktiv skall nu införlivas i svensk lagstiftning . Även om av EU anses ha den mest öppna offentliga upphandlingen av alla EU- länder, kan den förbättras ytterligare. Regeringen har därför till exempel gett i uppdrag att göra en granskning av hur så kallade antidiskrimineringsklausuler används. Ett problem inom offentlig upphandling är hur man skall hantera de offentliga aktörer som inte genomför en upphandling på rätt sätt. föreslog att det skulle införas en marknadsskadeavgift för att kunna beivra brott mot upphandlingsregler. Regeringen ställer sig positiv till en sanktionsavgift som ett sätt att förbättra upphandlingen. pågår ett arbete inom EU som syftar till att göra EU-sanktionerna beträffande upphandlingar mer effektiva. kommer i EU-arbetet att stödja ett förslag om att effektiva rättsmedel införs. Enligt kommissionen beräknas ett förslag kunna tas fram med syfte att de skall införas inom EU . Regeringen kommer att göra en bedömning av om EU:s arbete kommer att tillgodose de svenska kraven. denna bedömning avvaktar regeringen med att lägga förslag om en marknadsskadeavgift. 1.6.1Vården, skolan och omsorgen Vården, skolan och omsorgen skall hålla hög kvalitet och vara tillgänglig för alla. Behoven skall styra tillgången, inte privatekonomin eller 1.6Reformer för välfärd och tillväxt var i landet man bor. För att det skall kunna bli En väl utbyggd välfärd som ger människor trygghet i förändringen skapar förutsättningar för en mer dynamisk ekonomisk utveckling. Tillväxt och trygghet är varandras förutsättningar. Välfärden skall därför fortsätta att byggas ut i den takt ekonomin medger. En rätt utformad välfärdspolitik stärker den ekonomiska tillväxten. Tabell 1.7 Nya reformer Ökad rättvisa och trygghet Barn i ekonomiskt utsatta familjer Allmänna bidrag till kommuner 112 000 platser för friår redovisas som en del av de arbetsmarknadspolitiska programmen som ingår i de makroekonomiska förutsättningarna. verklighet krävs en stabil finansiering. Kommuner och landsting har påverkats av den svaga konjunkturen genom en svagare utveckling av inkomsterna. För att kunna utveckla välfärden och klara de framtida åtagandena krävs att sysselsättningen i ekonomin som helhet ökar. infördes ett tillfälligt sysselsättnings- stöd för att stärka kommunerna och landstingen. Stödet förlängdes enligt tidigare beslut både 2003 och 2004. Därutöver har sedan 2000 års taxering intäkterna från den så kallade 200- kronan i den statliga inkomstskatten överförts till kommunerna. ersätts dessa stöd med höjda statsbidrag omfattande . föreslås dessutom ett generellt sysselsättningsstöd till kommunerna. Stödet uppgår till ca . Kommunsektorns inkomster behöver dock ökas ytterligare för att möjliggöra nödvändiga satsningar. Kommunsektorn tillförs därför ytterligare sammanlagt . Inom ramen för denna satsning skall ett riktat statsbidrag införas . Det riktade statsbidraget skall möjliggöra anställningar av 6 000 fler i förskolan. Bidraget är treårigt och avsätts . Därefter skall medlen inordnas i det generella statsbidragssystemet. Målet med personalförstärkningen är att förbättra kvaliteten i förskolan och minska barngruppernas storlek. Regeringen avser att återkomma med en proposition där stödets närmare utformning kommer att presenteras. För att underlätta införandet av det nya inkomstutjämningssystemet kommer att avsättas till kommun- sektorn . Fördelningen av resterande återkommer regeringen till i Regeringen följer noga vilka konsekvenser de asylsökande haft för såväl stat som kommun och landsting och avser återkomma i denna fråga. Det riktas också insatser till kommunsektorn inom arbetsmarknadspolitiken. För att värna sysselsättningen och välfärden riktas 5 000 platser av totalt 15 000 nya platser inom arbets- marknadspolitiken till kommuner och landsting. Därutöver sker en särskild satsning på vidare- utbildning av personal inom den av kommuner och landsting finansierade verksamheten inom vård, skola och omsorg. skall sammanlagt 6 000 personer beredas möjlighet att arbeta deltid och studera deltid inom komvuxutbildning eller högskola. Kommunerna och landstingen skall vid fördelningen av utbildningsplatserna särskilt prioritera de som har en ofrivillig deltids- anställning. Socialförsäkringen är en viktig del av den generella välfärden. För att garantera legitimiteten och stabiliteten i dessa försäkringar är det angeläget att de fortlöpande utvecklas. skall vara ett land där alla känner sig trygga och vågar röra sig fritt. För att åstad- komma detta krävs samhällsengagemang av enskilda. Men det räcker inte. När brott begås och anmäls skall människor veta att de rättsvårdande myndigheterna snabbt och effektivt vidtar de åtgärder som krävs. Rättsväsendet har tillförts stora resurser . Förstärkningen skall fortsätta, bland annat för att öka antalet poliser och i övrigt göra satsningar på bekämpning av de inre hoten. skall 4 000 nya poliser utbildas. För att satsningen på polisen skall ge önskad effekt i kampen mot brottslig- heten måste en väl fungerande och effektiv rättskedja säkerställas. Regeringen avser att återkomma om hur rättsväsendet skall fortsätta att utvecklas. även en mervärdesskatterelaterad investerings- stimulans till mindre hyresrätter och studentbostäder. För att tidigarelägga byggande och minska risken för senare överhettning kommer regeringen återkomma med en proposition med förslag om att införa ett tidsbegränsat så kallat ROT-avdrag . Systemet skall i allt väsentligt utformas enligt de regler av motsvarande slag som gällde 19961999. Kostnaden beräknas till . En särskild skattestimulans införs för att stimulera källsortering i flerfamiljshus. Skatte- bortfallet uppskattas till . En departementsskrivelse skall skyndsamt tas fram och remissbehandlas. Förslaget planeras träda i kraft och gälla till och med . Regeringen avser också att återkomma med ett förslag om en särskild skattestimulans för miljöinvesteringar i offentliga lokaler. Det innebär att en skattestimulans införs av de totala kostnaderna för vissa specificerade energibesparande åtgärder och konvertering till förnyelsebar energi som vidtas i fastigheter som ägs direkt av det offentliga. För installationen av solceller införs en förhöjd skattestimulans på . Det totala skattebortfallet beräknas uppgå till . Förslaget utformas så att högst går till den förhöjda skatte- stimulansen för installation av solceller. En departementsskrivelse skall skyndsamt tas fram och remissbehandlas. Förslaget skall träda i kraft och gälla till och med . Välfärdssamhället syftar till att öka tryggheten, rättvisan, jämställdheten och jämlikheten. Socialpolitiken handlar om att hjälpa de människor som har det allra svårast i samhället: hemlösa, personer i missbruk, kvinnor som 1.6.3Fler och bättre bostäder för en god misshandlas, kvinnor som utsätts för människo- finns sammanlagt avsatta för ett investerings- bidrag till hyresrätter i områden med bostads- brist. handel, barn som far illa och människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer. De senaste årens ökning av tillgången på narkotika och den ökade alkoholkonsumtionen är oroande. Missbruk genererar ofta olika sociala En framgångsrik socialpolitik bygger på ett brett spektrum av åtgärder. Genomförandet av den narkotikapolitiska handlingsplanen fortsätter och innebär bland annat satsningar på att minska tillgången på narkotika, minska nyrekryteringen till missbruk och få fler att sluta med sitt missbruk. En satsning på missbrukarvården under namnet Kontrakt för livet kommer att genomföras, där ett av huvudelementen kommer att vara ökade insatser för de mest utsatta tunga missbrukarna. Genomförandet av den alkoholpolitiska handlingsplanen fortsätter och innebär bland annat en bred informationsverksamhet och för- stärkning av det lokala förebyggande arbetet. Uppgiften att minska totalkonsumtionen, skjuta upp ungdomars alkoholdebut samt att minska alkoholmissbruket är viktigare . Regeringen avser att ta ytterligare initiativ för att begränsa tobakens skadeverkningar samt genomföra insatser mot den ökande övervikten. avsätts för reformer för barn. Ett barntillägg för studerande införs. höjs den del av bostadsbidragen som utgår som särskilt bidrag till barnfamiljer. Dessutom höjs underhållsstödet. Svenskt bistånd är en betydelsefull del i kampen mot fattigdomen i världen. Bedömningen är att det kommer att finnas utrymme för att höja biståndsramen till av BNI . Som ett led i detta ökar biståndsramen med . Vidare beräknas biståndsramen öka med till följd av den makroekonomiska utvecklingen i jämförelse med den beräknade ramen i budget- propositionen . Förvarsberedningen skall genomföras med utgångspunkten att den skall leda till betydande Ett av huvudalternativen i försvarsberedningens arbete skall vara en besparing på . För att skapa handlingsfrihet och underlätta omställningen begränsas försvarets beställningsbemyndiganden . Samhällsutvecklingen skall inriktas på att tillvarata och utveckla hela landets resurser. Alla delar av landet skall kunna bidra till tillväxt. måste hållas samman såväl mellan människor som mellan regioner. Skatternas främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden. Skatterna skall stimulera till arbete och investeringar, till en uthållig utveckling och minskade ekonomiska och sociala orättvisor. Regeringen kan aldrig acceptera att de redan välbeställda i samhället får stora skattesänkningar på bekostnad av kvaliteten i vård, skola och omsorg. kommer det skatte- politiska arbetet att inriktas på tre områden: globalisering, tillväxt och skatter, insatser mot skattefusk och grön skatteväxling. Förändringar av skatter måste vägas mot målen för den ekonomiska politiken i sin helhet. Eventuella skattesänkningar måste finansieras på ett ansvarsfullt sätt. 1.7.1Globalisering, tillväxt och skatter Den fortsatta globaliseringen ställer det svenska skattesystemet inför utmaningar. överlämnade sitt slut- betänkande. Utredningen har remissbehandlats. Ett huvudbudskap från är att ett bibehållet skatteuttag på dagens nivå är möjligt men att detta kräver att skattesystemet och skattebaserna värnas. För länder med stora offentliga utgifter krävs breda skattebaser och en begränsning av olika former av särregler. Detta är en förutsättning för att hålla nere marginal- skatterna på olika områden av strategisk betydelse för en god ekonomisk tillväxt. handlar både om att förstärka arbetslinjen och om att ge fortsatt goda villkor för investeringar i . Såväl arbetsutbud som tillväxt påverkas av skattereglerna för tjänstepensioner och privat pensionssparande. Regeringen kommer att tillsätta en utredning med syfte att anpassa och förenkla skattereglerna för dessa pensionsslag så att arbetslinjen stärks. Regeringen strävar efter att skapa skatteregler för olika former av småföretag och dess ägare som så långt möjligt är likformiga och enkla. Detta underlättar exempelvis de övergångar mellan olika företagsformer som ofta är ett naturligt inslag i företags utveckling av verksamheten. Det är också angeläget att närmare analysera skattereglernas betydelse för det risktagande som är en central komponent i företagarverksamheten. skall den progressiva beskattningen av arbetsinkomster säkerställas. Efter förslag har från och med den så kallade klyvnings- räntan i de så kallade 3:12-reglerna höjts . Regeringen avser att inom den avsatta ramen om återkomma med kompletterande åtgärder. har också gåvo- beskattningen förändrats vilket bidrar till att underlätta generationsskiften. gäller att kapitalvinster på näringsbetingade andelar är skattefria. Näringsbetingade andelar kan innehas av svenska aktiebolag, svenska ekonomiska föreningar, oinskränkt skattskyldiga svenska stiftelser och ideella föreningar, svenska sparbanker och svenska ömsesidiga försäkringsbolag samt utländska bolag som motsvarar nämnda företeelser och som hör hemma inom EES- området. Däremot omfattas inte andelar som ägs genom handelsbolag. I en proposition angavs att starka skäl, till exempel neutraliteten mellan olika företagsformer, talar för att andelar som ägs av handelsbolag också borde omfattas av lättnaderna. Regeringen framhöll även handels- bolagsformens betydelse för riskkapital- försörjningen. Ett fortsatt reformarbete som aktualiserar flera svåra frågor kräver först ett ställningstagande till förslag att göra handelsbolag till skattesubjekt. Utredningens förslag har remissbehandlats. Av remissinstanserna ställer sig den övervägande delen negativa till förslaget. Flera remissinstanser menar att det föreslagna systemet inte innebär någon förbättring ur förenklingssynpunkt. I stället ersätts ett komplicerat system med ett annat minst lika komplicerat. Regeringen delar denna uppfattning och anser därför att utredningens förslag inte bör genomföras. Handelsbolagen bör därför även i fortsättningen utgöra delägarbeskattade rättssubjekt. har också föreslagit att reglerna om ackumulerad inkomst slopas och att reglerna i årsredovisningslagen beträffande lager av djur i jordbruk och renskötsel ändras. Även i fråga om dessa förslag har remiss- instanserna varit tveksamma. Dessa frågor bör därför bli föremål för ytterligare överväganden. Förslagen i betänkandet bör därför inte genomföras. Såddfinansieringen och riskkapital- försörjningen för näringslivet skall stärkas. Särskild uppmärksamhet skall ägnas kredit- garantier för småföretagare i glesbygd. Skattefusk snedvrider konkurrensen i ekonomin, skadar legitimiteten i skattesystemet och är i förlängningen därmed ett hot mot välfärden. Regeringen fortsätter att prioritera kampen mot skattefusk och ekonomisk brottslighet. Utöver organisatoriska förändringar och kontrollåtgärder krävs förändringar i skattelag- stiftningen för att förhindra skattefusk och skatteundandraganden. Skatteväsendet har omorganiserats från . Förutvarande och de tio regionala skattemyndigheterna har ersatts av en enda rikstäckande myndighet, . Ett syfte med reformen är att befintliga resurser skall användas på ett mer effektivt och rationellt sätt. Härigenom skapas bland annat bättre förutsättningar för en effektiv skattekontroll. Inom pågår flera åtgärder för att effektivisera skattekontrollen. Verket skall också tillsammans med andra berörda myndigheter se över möjligheten att kontrollera egenföretagare. har efter uppdrag från regeringen sett över kontrollen i samband med beviljande av F-skattsedel. Frågorna bereds vidare i . föreslog i sitt betänkande Skärpning gubbar! bland annat inrättande av särskilda entreprenadkonton och omvänd momsskyldighet för uppdragsgivare som åtgärder för att bekämpa svartarbete inom byggsektorn. Dessa frågor bereds i . Inriktningen är att ett förslag skall presenteras . försvåras skattekontrollen i de så kallade kontantbranscherna genom brister i under- liggande handlingar. Regeringen har därför tillkallat en särskild utredare med uppdrag att se över möjligheterna att införa obligatoriskt krav på typgodkända kassaregister. I utredningsuppdraget ligger även att överväga och lämna förslag till kontrollbefogenheter och sanktioner för att säkerställa att det föreslagna systemet uppfyller sina syften. Uppdraget skall redovisas senast vid utgången av . Den satsning som har skett på de brottsutredande enheterna inom skatteför- valtningen har gett goda resultat. Dessa skattebrottsenheter har emellertid varit verksamma och den utredare som skall titta på frågan om typgodkända kassaregister har därför även fått i uppdrag att lämna förslag om och hur skattebrotts- enheternas verksamhet kan effektiviseras. På momsområdet kan ifrågasättas om uppgifterna i skattedeklarationen är tillräckliga för att säkerställa en korrekt beskattning. Regeringen avser att följa frågan och efter en utvärdering inom återkomma med de förslag som kan behövas. Regeringen kommer också att följa upp den kritik som dåvarande tog upp i en revisionsrapport . På det internationella området fortgår införlivandet av det inom EU överenskomna Sparandedirektivet liksom förhandlingar med ett antal så kallade tredjeländer och oberoende territorier. Målet är att direktivet skall tillämpas . Regeringen verkar också, såväl inom EU som inom , för att informations- utbytet mellan länder utvecklas ytterligare. Vad gäller internationella företags prissättning av interntransaktioner har lämnat vissa förslag om utvidgad kontrolluppgiftsskyldighet. Förslagen har remissbehandlats och frågan bereds vidare i med inriktning på en proposition . har i en promemoria och i en rapport inventerat argumenten för och emot så kallad schablonbeskattning och också lämnat en principskiss hur ett system skulle kunna se ut. Principskissen har remissbehandlats. I det fortsatta arbetet görs en bred genomgång av olika möjligheter att använda schabloniserade inslag som komplement till nuvarande skatte- regler. Arbetet syftar till att åstadkomma ett rättvisande skatteuttag och att minska omfattningen av skattefusk och svartarbete. Uppföljningen av förmån av fri parkering skärps, bland annat genom särredovisning i kontrolluppgifterna. 1.7.3Grön skatteväxling och andra styrmedel ekonomiska vårproposition angav regeringen att det samlade utrymmet för grön skatteväxling är . Under föregående mandat- period genomfördes skatteväxling om . Det samlade utrymmet för skatteväxling under innevarande mandatperiod har tidigare bedömts uppgå till . Av detta har utnyttjats . En ökad miljörelatering av skattesystemen förutsätter en rationell och långsiktigt hållbar energiskattestruktur. I regeringens skatte- växlingsstrategi ingår därför även en reformering av den svenska energibeskattningen. Skatte- systemet skall utformas så att det underlättar möjligheten för framtida skatteväxling som också omfattar näringslivet som de svenska företagens konkurrenskraft värnas. De EG-rättsliga förutsättningarna är av väsentlig betydelse där såväl det nya energiskatte- direktivets regler som EG-fördragets bestämmelser om statligt stöd måste iakttas. Som ett första steg i sådan reformering kommer den tidigare gällande nollskattesatsen för el som förbrukas inom industrin att ersättas av den skattenivå (0,/kWh) som motsvaras av miniminivån i energiskattedirektivet. Regeringen kommer att lägga fram en proposition med förslag om skattefrihet under vissa förutsättningar för el som förbrukas i industriella processer. Regeringens mål är att ett nytt energiskattesystem skall kunna träda i kraft . Det fortsatta arbetet syftar till att förbättra miljöstyrningen och effektivisera energianvändningen som de svenska företagens konkurrenskraft värnas. En samordning mellan energibeskattningen och andra styrmedel, som handel med elcertifikat, utsläppsrätter samt programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri utgör ett viktigt inslag i detta arbete. Energi- effektiviseringsprogrammet planeras omfatta perioden . Även om regelverket inte kommer att vara i kraft förrän , kommer möjligheten finnas till nollskatt på el från under vissa förutsättningar. En samordning mellan elskattens införande och energieffektiviserings- programmet sker således. Arbetet med att införa ett system för handel med utsläppsrätter inom EU i enlighet med EU:s utsläppshandelsdirektiv fortsätter . Handelssystemet är ett viktigt styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser och för att EU skall nå sitt åtagande enligt Kyoto-protokollet. Systemet bidrar också till en harmonisering av miljöstyrningen inom EU, vilket under vissa förutsättningar kan stärka industrins internationella konkurrenskraft som det internationella klimatmålet uppnås på ett mer kostnadseffektivt sätt.