prop · GR031d9 · 2004-01-01 00:00:00 — Förutom insatser med anledning av enskilda anmälningar har DO utvecklat och intensifierat tillsynsarbetet beträffande arbetsgivares arbete med aktiva åtgärder. Mer än 400 arbetsgivare har fått redovisa hur de lever upp till lagens krav på aktiva åtgärder. insatser var ca 20 arbetsgivare . Med anledning av uppdraget till DO om att initiera ett långsiktigt och strategiskt arbete för att förebygga och motverka diskriminering av romer har DO inlett samarbete med ett flertal myndigheter och romska organisationer för att uppmärksamma diskrimineringen av romer. Uppdraget skall redovisas . Stöd till lokal verksamhet mot diskriminering har till uppgift att motverka etnisk diskriminering som inte direkt faller under DO:s ansvar. disponerar för stöd till lokal verksamhet mot diskriminering, s.k. antidiskrimineringsbyråer. I tilläggsbudget 2003 tillfördes verksamheten ytterligare , vilket innebär att totalt avsatts för detta ändamål . Sådana byråer finns nu etablerade i 14 kommuner och villkoren för stödet regleras genom förordningen (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering. , DO och övriga ombudsmän bistår verksamheterna med informations- och utbildningsinsatser samt rådgivning. har i syfte att belysa den strukturella diskrimineringen initierat och publicerat en forskningsöversikt om etnisk diskriminering i rapporten och rasism i . Regeringen avser också, som tidigare nämnts, att tillsätta en utredning med uppgift att redovisa kunskapen om strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet inom ett antal centrala samhällsområden och föreslå åtgärder mot en sådan diskriminering. har bedrivit följande aktiviteter i enlighet med den nationella handlingsplanen mot rasism, främlingsfientlighet m.m.: Resurser har satsats på att främja och utveckla frivilligorganisationers arbete mot rasism och andra former av intolerans. En kunskapsbank har lanserats i form av en hemsida () med bl.a. information om erfarenheter och metoder som kan användas i arbetet mot rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. Överenskommelser med sex pilotkommuner har tecknats angående rådgivningsverksamhet om lokalt arbete mot rasism och främlingsfientlighet. Flera åtgärder har vidtagits för att belysa muslimers situation efter . En tredje opinionsundersökning om allmänhetens inställning till integration har genomförts. och andra former av intolerans har bistått frivilligorganisationerna i deras arbete med att etablera ett centrum mot rasism och andra former av intolerans . Ett konstituerande möte ägde rum med ombud från ca 150 organisationer. Mötet antog stadgar för centrumet samt förrättade val av styrelse och andra funktionärer. skall följa upp och utvärdera verksamheten samt administrera centrumets anslag. Verksamheter för personer som vill lämna rasistiska grupper Enligt en ny förordning (2002:1058) skall In- tegrationsverket ge stöd till verksamheter som bistår personer som vill lämna rasistiska och andra liknande grupperingar. Enligt förordningen får statligt stöd lämnas till organisationer eller stiftelser om verksamheten även finansieras med kommunala medel till ett belopp som inte väsentligt understiger det statliga stödet. Arbetsgruppen Arm i Arm 4:e initiativet har fortsatt sitt arbete med att utveckla ungdomsföreningars lokala verksamhet mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 nästan från Allmänna Arvsfonden fördelats på totalt 45 projekt. Målen för integrationspolitiken uppnås genom insatser inom alla politikområden. Dessa insatser redovisas utförligt inom respektive utgifts- och politikområde. Nedan redovisas översiktligt några för integrationspolitiken väsentliga insatser och som i hög grad påverkar möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. För att öka sysselsättningen bland invandrare har regeringen avsatt för riktade insatser. AMS fick 2002 för att erbjuda personer med utländsk högskoleexamen kompletterande utbildning inom olika bristyrken. För att skapa utrymme för mer aktiv medverkan från arbetsförmedlingen under introduktionen av nyanlända invandrare har regeringen avsatt 2003 2005. beslutade regeringen propositionen Arbetsmarknadspolitiken förstärks (prop. 2002/03:44). Propositionen innehåller flera förslag relevanta för integrationspolitiken. Bland annat föreslås att en försöksverksamhet med arbetsplatsintroduktion skall bedrivas vid arbetsförmedlingen för vissa arbetssökande med utländsk bakgrund. kan användas för detta. Arbetsförmedlingar får också möjlighet att bevilja redan anställda bristyrkesutbildning. Personer med utländsk högskoleexamen skall vara prioriterade. En arbetsgrupp med representanter från och regeringen har etablerats med uppgift att undersöka hur näringslivets engagemang i arbetet för integration på arbetsmarknaden bättre kan tas till vara av olika offentliga aktörer, samt föreslå hur en närmare samverkan på området kan komma till stånd. Arbetsgruppen skall avrapportera sitt uppdrag . Skolor i s.k. segregerade områden Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att arbeta för att förbättra utbildningsvillkoren i s.k. segregerade områden. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Myndigheten skall främja utvecklingen i förskolor och skolor i syfte att en större andel av eleverna i dessa områden skall nå målen. Försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning i åk 7-9 Elever som kommer till sent under sin skoltid hör till dem som har svårast att nå utbildningsmålen. Regeringen inför därför en fyraårig försöksverksamhet med tvåspråkig undervisning i åk 7-9, där en del av ämnesundervisningen ges på modersmålet. Försöksverksamheten inleds och gäller till och med . Regeringen fastställde 2002 en ny kursplan för utbildningen svenska för invandrare (sfi). Ge- nom den nya kursplanen blir det lättare att göra bättre nivågrupperingar av de studerande och att erbjuda individuella lösningar. fick i uppdrag att i samarbete med Nationellt centrum för sfi och svenska som andraspråk anordna kompetensutveckling för lärare i sfi. Satsningen har gett mycket goda resultat. Regeringen har därför uppdragit åt Myndigheten för skolutveckling att fortsätta satsningen till och med . Regeringen tillsatte utredningen i svenska för invandrare (dir. 2002:105) för att pröva hur skolformen sfi kan förnyas och organiseras. Utredningen har arbetat mycket nära utredningen om översyn av mottagandet och introduktionen och överlämnar sitt betänkande till regeringen. En proposition planeras . Bedömning och godkännande av viss högskoleutbildning från länder utanför EU/EES-området Regeringen har gett och i uppdrag att gemensamt se över de bestämmelser och system som råder för bedömning och godkännande av utbildningar för lärare, hälso- och sjukvård, tandvård m.m. för vilka det finns bestämmelser om legitimation, skyddad yrkestitel eller behörighet i . Även språkutbildningen för dessa grupper skall ses över. Uppdraget skall redovisas . Mål i mun Förslag till handlingsprogram för svenska språket språket påtalar i betänkandet Mål i mun Förslag till handlingsprogram för svenska språket (SOU 2002:27) bl.a. behovet av att uppmärksamma språkets roll i skolan för elever med utländsk bakgrund och behovet av åtgärder för att stärka svenska som andraspråk. Kommitténs förslag bereds nu inom . Utökad försöksverksamhet med validering Regeringen har gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att bedriva utökad försöksverksamhet med validering av vuxnas kompetens. För den utökade försöksverksamheten får myndigheten använda . Uppdraget skall delrapporteras till regeringen och en slutrapport skall lämnas . Ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld fick 2002 regeringens uppdrag att producera ett material till skolor om situationen för pojkar och flickor i familjer med hederstänkande. Uppdraget har redovisats av Myndigheten för skolutveckling i rapporten än du tror Hur skolor stöttar flickor och möter familjer. för statsbidrag till trossamfund har fått regeringens uppdrag att fördjupa dialogen med trossamfunden om barns och kvinnors rättigheter. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Regeringen överlämnar en remiss till lagrådet om åtgärder mot barnäktenskap och tvångsäktenskap. Bland annat föreslås att den svenska lagens 18-årsgräns för äktenskap skall tillämpas även för utländska medborgare som gifter sig inför svensk myndighet. Likaså skall äktenskap som ingåtts under tvång eller i strid mot ålderskravet kunna upplösas utan föregående betänketid. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Lagen om besöksförbud har ändrats så att det har blivit möjligt att besluta om besöksförbud för ett större geografiskt område än . Lagen trädde i kraft . Organisationer som fått stöd för olika jämställdhetsinsatser är bl.a. professionella kriscentra för män och den ideella organisationen . Skriften Vi skulle inte bli svenskar. Vi skulle lyda publicerades med finansiering från Nationellt råd för kvinnofrid. Uppdrag om kompetensstrategier i diskrimineringsfrågor inom rättsväsendet gav regeringen i uppdrag till , Riksåklagaren, och att upprätta kompetensstrategier i diskrimineringsfrågor. Strategierna skall i första hand omfatta diskriminering på grund av etnisk och religiös tillhörighet samt sexuell läggning. Uppdragen skall redovisas till regeringen . Diskriminering i arbetsförmedlingarnas verksamhet Regeringen gav särskilda uppdrag till () att motverka diskriminering i arbetsförmedlingarnas verksamhet. Detta har utmynnat i att AMS i samverkan med bl.a. DO utarbetat en handlingsplan för att förbättra förutsättningarna för ett långsiktigt arbete mot diskriminering inom arbetsförmedlingarna. Antidiskrimineringsklausuler vid offentlig upphandling har fått i uppdrag att göra en utvärdering av användningen av antidiskrimineringsklausuler i upphandlingskontrakt. En delrapport avseende samtliga statliga myndigheters användning av sådana klausuler redovisades . Sammanfattningsvis kan sägas att endast ett fåtal statliga myndigheter använder antidiskrimineringsklausuler. Storstadspolitikens erfarenheter tillvaratas för att motverka segregation Inom ramen för storstadspolitiken bedrivs ett arbete för att motverka segregation i utsatta bostadsområden. Enligt den ekonomiska vårpropositionen 2003 skall storstadspolitikens erfarenheter tillvaratas och införlivas inom respektive politikområde. Inom integrationspolitiken har ett särskilt ansvar för att följa utvecklingen i de stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal och rapportera om utvecklingen. Genom tvärsektoriellt utredningsarbete för att stärka tillväxt, 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 sysselsättning och språkutveckling i dessa områden förstärks arbetet mot segregationen. Metoder och erfarenheter som vuxit fram inom det arbete som bedrivits i segregerade stadsdelar skall tillvaratas och är viktiga för att nå de integrationspolitiska målen. Forum för Levande historia inrättades myndigheten rum för levande historia. Målet för myndigheten är att främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Forumet skall stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. För att stärka folkrörelsernas förutsättningar att påverka den politiska processen initierade regeringen ett folkrörelseforum för dialog med företrädare för folkrörelser, föreningar och andra typer av medborgarsammanslutningar. I forumet skall sammanslutningar som organiserar personer med utländsk bakgrund särskilt uppmärksammas. Ett samverkansprojekt mellan regeringen, och föreningslivet påbörjades . Avsikten är att underlätta för nyanlända invandrare att bli delaktiga i samhällslivet. Integrationspolitikens mål för är: lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt för olikheter inom de gränser som följer av samhällets grundläggande demokratiska värderingar och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i och medansvariga för. Målen för integrationspolitiken uppnås i mycket stor utsträckning genom insatser inom andra politikområden, där arbetsmarknads- och utbildningspolitiken är av särskild bety- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Nedan ges en redogörelse för väsentliga resultat inom politikområdet Integrationspolitik. Kommunerna tog emot totalt 12 892 personer inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet. Det är ca 250 fler jämfört med . hade överenskommelser om flyktingmottagande med 148 kommuner 2002, vilket är tre fler än 2001. De flesta av de flyktingar som togs emot i kommunerna var asylsökande innan de fick beslut om uppehållstillstånd (7 190) och mer än två tredjedelar hade själva ordnat sitt boende i kommunen. Innan uppehållstillståndet, dvs. , bodde (4 555) i eget boende och (2 635) kom från någon av Resterande antal var kvotflyktingar (1 030) och anhöriga till flyktingar (4 672). Flyktingar, som själva ordnat sitt boende, har tagit i anspråk den kapacitet som finns för introduktion i och omkring storstadsområdena. De som behövt hjälp (kvotflyktingar och tre fjärdedelar av dem som bott på anläggning) har huvudsakligen hänvisats till orter utanför storstadsområdena. Ekonomisk kompensation till kommuner som tar emot flyktingar som vill flytta från storstäderna har under 20012003 haft möjlighet att ekonomiskt kompensera kommuner som organiserat tagit emot flyktingar som ursprungligen togs emot i storstäderna och vissa förortskommuner. har verket betalat ut ca jämfört med till sammanlagt 19 (8) olika kommuner. Merparten av de personer som flyttat till en annan kommun var bosatta i . Totalt flyttade 204 personer. har utvärderat verksamheten i i rapporten flytta eller inte flytta en utvärdering av Projekt (INT-33-03-259). Av rapporten framgår att nästan samtliga av dem som intervjuats om flytten upplever att de fått en betydligt bättre levnadssituation i den nya kommunen. Förändringen har enligt rapporten medfört en positiv utveckling för både vuxna och barn. Vi- dare konstateras ett högt deltagande och delaktighet i de introduktionsinsatser som mottagarkommunen erbjudit. Flera av de intervjuade har påpekat att möjligheterna till fast arbete har minskat jämfört med . Kvarboende i som intervjuats uppger att de ångrar att de inte flyttade när tillfället gavs. Särskilt har de uttryckt oro för vilka konsekvenser det otrygga boendet i innebär för barnen. För de mottagande kommunerna har den ekonomiska kompensationen varit avgörande för att medverka i flyttningen. Uppföljning och utveckling av introduktionen I Rapport 2002 redovisas hur det gått för de nyanlända invandrare som kom efter mottagandet. En tredjedel har egen försörjning. Det är fler män än kvinnor som når arbetsmarknaden. Drygt en tredjedel () av männen och endast en femtedel av kvinnorna har egenförsörjning . En fjärdedel studerar och är öppet arbetslösa. Var tionde man och en något mindre andel kvinnor befinner sig i någon form av arbetsmarknadsåtgärd. Kortaste vägen till arbetsmarknaden har mottagna i industrikommuner. Av mottagna invandrare i har nått egenför- Drygt hälften av de mottagna i en kommun ingår i ett hushåll som är långvarigt beroende av bistånd. De flesta av dem som har arbete har en mycket låg inkomst. Medelinkomsten för denna grupp var för män och för kvinnor. Motsvarande medelinkomst för hela befolkningen är för män och för kvinnor. I rapporten av introduktionen (rapportserie 2003:02) ger verket en samlad redovisning av hur utvecklingsarbetet fortskridit . Insatserna har framför allt riktats till de 30 utvalda kommuner där flest nyanlända invandrare (två av tre) har bosatt sig . Dialogen med kommunledningarna, ansvariga för introduktionsverksamheten och andra lokala aktörer har fördjupats. I vissa fall har även näringsliv, landsting och högskola medverkat i det lokala arbetet. Enligt rapporten finns en tendens till att fler kommuner börjar erbjuda en individualiserad introduktion till alla som har behov av det. Men situationen är långt ifrån tillfredsställande. följer också upp flyktingars egna upplevelser av introduktionen. De undersökningar som genomförts visar att ca hälften av de tillfrågade flyktingarna anser att introduktionen motsvarat förväntningarna. Mest missnöjda är flyktingarna med hur snabbt de kan få ett arbete samt med den typ av praktik de fått. Nitton kommuner har beslutat att använda enkäter för att mäta flyktingars egna upplevelser av introduktionen. Kommunernas kostnader för flyktingmottagande steg kostnaderna för försörjningsstöd till flyktingar kontinuerligt. mottagna flyktingar bröts den trenden och kostnaderna minskade igen till nivå. Detta gäller även mottagna flyktingar. I den senaste uppföljningen avseende flyktingar mottagna ökar kommunernas kostnader jämfört 1997 och 1998. Kostnaderna ligger nu nära den nivå som gällde 1995 och 1996 då kostnaderna för försörjningsstödet var som störst. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Jämställdhet mellan nyanlända män och kvinnor Regeringen aviserade i sin skrivelse Integrationspolitik för 2000-talet (skr. 2001/02:129) att jämställdheten mellan kvinnor och män skulle uppmärksammas mer. uppföljningar av introduktionen av nyanlända invandrare har visat att män snabbare kommer i gång med introduktionen än kvinnor, får introduktion fler timmar än kvinnor, deltar i fler typer av insatser och uppföljningar och i högre utsträckning än kvinnor ges möjligheter till arbetslivspraktik. I syfte att få förslag på hur jämställdhetsperspektivet kan förstärkas i introduktionen av nyanlända invandrare fick regeringens särskilda utredare för mottagande av och introduktion för flyktingar i uppdrag att särskilt uppmärksamma eventuella skillnader mellan kvinnor och män i fråga om integrationsprocessen. Utredningen överlämnar sina förslag till regeringen . EU har inrättat en särskild fond för insatser riktade till asylsökande, återvandring och integrationsinsatser. Medlemsländerna har tilldelats medel ur flyktingfonden för perioden 20002002. fick och 2002. är ansvarig myndighet gentemot kommissionen och skall samråda med vid bedömning och beslut om projektansökningar. har merparten av projekten i som fått stöd ur fonden haft en inriktning på integration. Fonden upphör efter 2004. Etnisk mångfald i arbetslivet har fått regeringens uppdrag att stimulera etnisk mångfald i arbetslivet. Enligt uppdraget skall verket prioritera insatser som möjliggör för personer med utländsk bakgrund och högskoleexamen att konkurrera på likvärdiga villkor för att få ett arbete, bedriva informationsinsatser, samt stimulera kommunernas mångfaldsarbete. En delredovisning av regeringsuppdraget lämnade verket rapporten och möjligheter Etnisk mångfald i arbetslivet. En särskild uppgift har varit att synliggöra och bryta strukturer som hindrar akademiker med utländsk bakgrund att konkurrera på lika villkor 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Verket har bl.a. undersökt strukturella hinder för högskoleutbildade med utländsk bakgrund och haft regionala hearingar med studie- och yrkesvägledare. Verkets erfarenheter visar att det både finns individuella och strukturella hinder i invandrade akademikers väg till ett kvalificerat arbete. Individuella hinder som t.ex. bristande kunskaper i svenska förvandlas till ett strukturellt hinder när arbetsgivarnas krav på svenskkunskaper blir för höga eller irrelevanta. Erfarenheterna av den verksamhet som bedrivits visar också att oavsett vilken utbildning den enskilde genomgår bör denna kombineras med praktik. En viktig aspekt av arbetet med validering av kompetensen hos invandrade akademiker är språkkunskaperna. Enligt verket bör kommunerna se till att validering av de nyanländas reella kompetens sker efter ankomsten till kommunen. Etnisk mångfald i statsförvaltningen De statliga myndigheterna redovisar sitt arbete med kompetensförsörjningsfrågor. Vissa år har myndigheterna fått i uppdrag att redogöra för sina åtgärder för att främja etnisk och kulturell mångfald bland personalen. Dessa redovisningar visar på att allt fler myndigheter har upprättat handlingsplaner för mångfald samt vidtagit eller planerat andra aktiva åtgärder. I redovisningarna som myndigheterna lämnade in uppgav av myndigheterna att de vidtagit någon typ av aktiva åtgärder. Fyra av tio myndigheter har upprättat en handlingsplan. Det är en ökning i förhållande till föregående år. Flera myndigheter har också sett över sina rekryteringsrutiner och genomfört utbildnings- och informationsinsatser för att öka både chefers och medarbetares kunskaper samt påverka deras attityder och värderingar. Organisationer som främjar integration 47 riksorganisationer bildade på etnisk grund har fått organisationsbidrag. Av dessa har 29 organisationer fått både organisations- och verksamhetsbidrag. Ett fyrtiotal organisationer har fått projektstöd för att arbeta med jämställdhet och ungas uppväxtvillkor. Hälften av dessa organisationer är bildade på etnisk grund och har genom utbildning, kartläggning, rådgivning och dialoger arbetat för att synliggöra och problemati- sera värderingar och självbilder. Därtill har ett fytiotal organisationer fått projektstöd för att bedriva antirastisk verksamhet. Enligt bedömning deltar organisationslivet nu mer aktivt inom relevanta områden för integrationspolitiken. Or- ganisationerna har en viktig roll i arbetet med att förverkliga och utveckla integrationspolitiken. Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning Antalet anmälningar till DO om etnisk diskriminering inom arbetslivet har ökat stadigt , så även . Antalet anmälningar inom arbetslivet till DO har femdubblats . Antalet anmälningar inom detta område ökade med 35 ärenden () i förhållande och med 143 () jämfört med . Av de 307 ärenden som kommit in uppnådde man förlikningar i vilket motsvarar samma fördelning . DO stämde arbetsgivare i sju fall och meddelade Arbetsdomstolen den första fällande domen om etnisk diskriminering i arbetslivet. DO gjorde en framställan till angående vitesförläggande av en arbetsgivare som nekade DO att ta del av merituppgifter för en nyanställd. Av de 400 arbetsgivare som fått redovisa hur de lever upp till lagens krav på aktiva åtgärder bedriver majoriteten av företagen inte något aktivt åtgärdsarbete och många av dem som anser att de bedriver ett aktivt arbete uppfyller inte lagens krav. Bara sju av dem har godkänts av DO. Antalet anmälningar till DO om etnisk diskriminering i övriga samhällslivet har också ökat kraftigt () . Detta är en avsevärd skillnad jämfört med utvecklingen , där antalet anmälningar minskade. Störst har ökningen varit på områdena arbetsmarknad, försäkring och . Dessa områden kommer att omfattas av DO:s tillsyn enligt lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering som trädde i kraft . Antalet anmälningar till polisen om olaga diskriminering har ökat från 218 () till 254 vilket är en ökning . Lagföringsandelen avseende olaga diskriminering har dock varit oförändrat låg () . Enligt Riksåklagaren kan den låga lagföringen i huvudsak hänföras till att åklagare bedömt att de inte har kunnat bevisas att det huvudsakliga motivet varit att kränka en person på det sätt som anges i straffbestämmelserna om olaga diskriminering. Kompetensen inom rättsväsendet skall förbättras ytterligare när det gäller diskriminering till följd av ett särskilt regeringsuppdrag att upprätta kompetensstrategier. Det kan också nämnas att stora delar av de områden som omfattas av bestämmelsen olaga diskriminering täcks även av den nya civilrättsliga lagen (2003.307) om förbud mot diskriminering som trädde i kraft . Ombudsmännen har tillsynsansvar över den nya lagen. Vidare skall se över bl.a. straffbestämmelser om olaga diskriminering (dir. 2002:11). Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . Lokal verksamhet mot diskriminering De lokala verksamheterna mot diskriminering har skapat bättre förutsättningar för att individer som drabbas av diskriminering skall få stöd.