prop · GS032 · 2004-09-16 00:00:00 — Länskonstnärerna skall sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur. har sammanlagt ur Allmänna arvsfonden ställts till förfogande dels för att stimulera ungdomars egna kulturverksamheter, dels för stöd till utveckling av nya lokala lösningar för ungdomars fritidsverksamheter. Medlen har fördelats till 177 utvecklingsprojekt i ungdomars egna orga- nisationer. fördelades också till 67 olika projekt som handlar om utveckling av lokaler för ungdoms- verksamhet i föreningslivet. De lokala stöden till studieförbund och föreningsverksamhet minskade med , vilket har fått svåra konsekvenser för ideella aktörers möjligheter inom kultur- och fritidsområdet. Bortfal- let har i någon mån dämpats av det växande överskottet från AB Svenska Spels värdeautomater, som fördelats till lokal ungdoms- och idrottsverk- samhet. 13.1.6Statligt stöd till den kommunala ungdomspolitiken Regeringen pekade i den förra ungdomspolitiska propositionen på ett ökat behov av erfarenhetsutbyte och rådgivning på nivå. Regeringen bedömde då att skulle ges en förstärkt roll som kunskapsbank och resurs för utvecklingen av det lokala arbetet för ungdomars levnadsvillkor. har haft ett flertal uppdrag med inriktningen att stödja utvecklingen av den kommu- nala ungdomspolitiken. Bland annat har myndigheten arbetat med stöd till utveckling av samverkan mellan flera olika kommunala förvaltningar eller mellan kommunen och andra sektorer i arbetet för ungdomar. Sam- verkan handlar till exempel om hur lärare, socialsekreterare, polis, före- ningar och andra går samman för att skapa goda uppväxtvillkor för kommunens ungdomar. arbetade femton kommu- ner tillsammans med för att utveckla samverkansfor- mer mellan kommunen och föreningslivet. Syftet var att förbättra situa- tionen för ungdomar i olika riskmiljöer. Kommunerna som deltog var , , , , , , Staffans- torp, , , , , och Öster- sund samt kommundel i och kommundel i . har också stöttat kommuner i deras utveckling av metodik för att skaffa ökad kunskap om ungdomars levnadsvillkor, och för att omsätta kunskapen i mål och strategier. En viktig del i arbetet har varit stödet till utveckling av inflytandeforum för ungdomar och av ung- angav 157 kommuner och stads- delar att de har bildat inflytandeforum för ungdomar. hade totalt 58 kommuner ett ungdomspolitiskt mål- och strategidokument. I av kommunerna har ungdomar i hög grad varit involverade i utformningen av styrdokumenten. Nio kommuner har arbetat tillsam- mans med för att hitta metoder för att följa upp och utveckla den kommunala ungdomspolitiken. Kommunerna skall genom projektet öka sin kunskap om hur ungdomar har det, och utifrån denna kunskap utveckla sin ungdomspolitik. Kommunerna som deltagit i pro- jektet under 20012003 är , , , , , , , och . För att stimulera en utveckling av den kommunala ungdomspolitiken och för att öka erfarenhetsutbytet mellan kommuner inrättades utmärkel- sen Årets ungdomskommun 1996. Med utmärkelsen som delas ut av lyfts verksamheter fram där ungdomar ges möjlighet till självständighet och verkligt inflytande och där ungdomars kreativitet och resurser tas tillvara. Nomineringar kan göras av kommuner, ung- domsorganisationer och lokala inflytandeforum. har , , , , , , och fått utmärkelsen. samarbetar med sex ungdomspolitiska stödjepunk- ter på regional nivå. Stödjepunkterna är föreningar eller samverkansor- gan och fungerar som specialister och pådrivare i utveckling av ung- domspolitik och ungdomsarbete. När valde stödje- punkterna hade man de ungdomspolitiska målen i fokus, nämligen att: Ungdomar skall ha verkliga möjligheter till inflytande och delaktighet samt känna att deras engagemang, skapande förmåga och kritiska tän- kande tas tillvara som en resurs av samhället. -() som är en ungdomspolitisk stödjepunkt med inriktning på inkluderingsfrågor. arbetar för att alla ung- domar skall få möjlighet att delta i samhället på sina egna villkor inom bland annat utbildning, fritidssysselsättningar och vägar till egenförsörjning. jobbar för att fler skall använda samver- kan som metod i arbetet med ungdomar, -Utvecklingscenter Ungdom & Fritid () som är en stödje- punkt med inriktning på frågor om fritid som tillväxtfaktor och ung- domsledarskap. Utvecklingscentrumet arbetar med både offentliga och ideella aktörer. Deras särskilda kunskap som stödjepunkt handlar om ungdomsledarskapet och att se fritid som en tillväxtfaktor i regio- nen, -Kumulus () som utvecklar den internationella dimensionen i ungdomspolitiken. Kumulus skall arbeta med internationalisering ut- ifrån den lokala ungdomspolitiken. kommun har sedan 1990- talets början ett väl utbyggt internationellt arbete och ett stort kon- taktnät i framför allt . Kumulus bygger också på länets gemensamma arbete och erfarenheter av de så kallade Ung- domsparlamenten som arrangerats 1996. Förutom dessa två plattformer för stödjepunkten vill Kumulus också ta tillvara och knyta andra krafter i ungdomspolitiken tätare till kommun och , -Kulturförökarna () som är en ungdomspolitisk stödjepunkt med inriktning på kulturfrågor. Kulturförökarnas vision är att förorterna skall ha de bästa möjligheterna till kultur. Eftersom förorterna är nya samhällen finns det stora behov av gemenskap, traditioner, identitet och stolthet för att utvecklas. Stiftelsen har startats av Folkets Hus, Drömmarnas Hus i , föreningen i och i Orminge. Kultur- förökarna skall förmedla kunskap och inspiration med hjälp av ett Förortståg och en turnerande utställning. Man bygger också upp en nättidning och en förortsportal för kommunikation med och mellan förorterna, -Communicare () är en stödjepunkt som jobbar med frågor om ungt entreprenörskap. Communicare vill arbeta för ett stimule- rande klimat för entreprenörskap och för att motivera ungdomars egen handlingskraft. Att ungdomar leder ungdomar med eget ansvar och egna befogenheter är en viktig tanke. Communicare vill ha posi- tiva framtidsbilder för ungdomar och medverka till att skapa utbild- ningsprogram som genomsyras av entreprenörskap. Communicare är en ideell och verkar regionalt och lokalt med 11 lokalkontor i , samt -() är en stödjepunkt för utveckling i landsbygd. Visionen för stödjepunktens arbete är jag hade en god uppväxt. I arbetet inom hembygd är de fyra kom- munerna , , och verksamma tillsammans med bland annat ideella föreningar och aktörer som i , Ungt resurscentrum i samt Utvecklings- centrum för barn- och ungdomskultur på . 13.1.7Den nationella ungdomspolitiken i det internationella samarbetet Politik för ungdomar skapas på flera olika nivåer i samhället, lokalt, nationellt och internationellt. Det ömsesidiga förhållandet mellan poli- tiska beslut på nationell respektive internationell nivå har blivit tydligare i och med globaliseringen och medlemskap i den Europeiska unionen. Den nationella ungdomspolitiken påverkas av det internatio- nella ungdomspolitiska samarbetet. Därmed har det också blivit viktigt för den nationella ungdomspolitiken att påverka det internationella sam- arbetet. Det internationella samarbetet på ungdomsområdet har intensifi- erats och vidgats sedan den förra ungdomspolitiska propositionen. Ungdomspolitiken i skiljer sig åt på många sätt mellan län- derna. Såväl politiska och ekonomiska strukturer som historiska och kulturella skillnader skapar olika förhållningssätt till ungdomspolitikens roll. Det dominerande synsättet på ungdomar är i många länder huvud- sakligen problem- och riskorienterat. har i detta sammanhang spelat en viktig roll för att bredda synsättet så att ungdomspolitiken också lyfter fram ungdomar som resurs och verkar för att ungdomar skall kunna leva självständiga liv och ha inflytande. har också varit en dri- vande kraft i att utveckla tillämpningen av ett tvärsektoriellt förhållnings- sätt i ungdomspolitiken. Att ungdomar är och skall ses som en resurs i politiska processer har Prop. 2004/05:2 också i övrigt kännetecknat engagemang internationellt. annat har regeringen hållit rådslag med ungdomar inför internationella beslut. Ungdomsorganisationer och ungdomsrepresentanter har också deltagit i arbetsgrupper och officiella delegationer. Det internationella samarbetet har inneburit stora fördelar för ung- domspolitiken i . Samarbetet möjliggör en helhetssyn på ungdo- mars situation och villkor och ger därmed större möjligheter att fatta väl- grundade beslut i den nationella ungdomspolitiken. Det internationella samarbetet möjliggör också utbyte mellan ungdomar från olika länder. Den rättsliga grunden för samarbetet på ungdomsområdet inom Europe- iska unionen (EU) är artikel 149 i EG-fördraget. Europeiska unionens samarbete på ungdomsområdet har genomgått en betydande utveckling sedan den förra ungdomspolitiska propositionen. Från att tidigare främst stödja ungdomsutbyten och utveckla möjligheterna för volontärtjänst för ungdomar, har en helhetssyn formats på ungdomars situation inom EU. lade fram vitboken för Euro- pas ungdom (KOM (2001) 681 slutlig). Ett antal resolutioner och utta- landen har också antagits . Dessa har berört frågor som ungdomars deltagande, volontärverksamhet, social integration, idrott, ungdomar som resurs och kampen mot rasism på Internet. De två sistnämnda dokumenten antogs under ordförandeskap i EU . Uppföljningen av vitboken för ungdom är en pågående process hos kommissionen, Europeiska unionens råd (rådet), och medlemsländerna. Ett ramverk för ett utökat samarbete mellan medlemsländerna genom den så kallade öppna samordningsmetoden antogs av rådet . innehåller bland annat förslag om samarbete på fyra prioriterade områden: delaktighet, information, volontärsverksamhet och bättre kunskap om ungdomar. antog rådet gemensamma mål för områdena delaktighet och information. Arbetet med gemensamma mål inom de två nästföljande prioriterade områdena, volontärverksamhet och bättre kun- skap om ungdomar, pågår. Utöver det mer övergripande samarbetet utgör stödet för olika typer av ungdomsutbyten inom ramen för programmet Ungdom en viktig del av ungdomspolitiken inom EU. Den utvärdering som gjordes 2003 av svenska ungdomars erfarenheter av programmet visar på mycket goda resultat, exempelvis att deltagarnas vilja att påverka samhället och att känslan av delaktighet har ökat. Ungdomar och ungdomsgrupper som vanligen inte deltar i internationella sammanhang har prioriterats vid för- delning av stöd inom ramen för programmet. Andelen medel som riktar sig till dessa grupper har ökat . för ungdomsfrågor har som övergripande uppgift att främja samarbete mellan regeringar på ungdomsområdet. Kommittén tillhandahåller också ett ramverk för att jämföra olika länders ungdomspolitik, för erfarenhetsutbyte och för att upprätta gemensamma riktlinjer och överenskommelser på det ungdomspolitiska området. Den senast antagna konventionen rör volontärer och deras verksamhet. Vid den sjätte ungdomsministerkonferensen i antog riktlinjer för ungdomsområdet för 20032005. Samarbetet i styrkommittén sker enligt den så kallade co-manage- mentprincipen, som innebär att regeringarnas respektive ungdomsorgani- sationernas representanter fattar gemensamma beslut om budget, arbets- program och styrdokument. spelar en viktig roll i bidragsgivning och utbildning för ungdomsorganisationer. har varit representerat i olika arbetsgrupper om ungdomars inflytande och deltagande och aktivt medborgarskap samt i en arbetsgrupp för att utveckla en europeisk ung- domspolitik. genomförde , efter förfrågan från den , en utvärdering av svensk ungdomspolitik, vilken resulterade i mycket positiva omdömen. expertgrupp pekade dock på behovet av en bättre definition av inflytande och delaktighet. Enligt expertgruppen skulle detta kunna öka ungdomars verkliga inflytande. Expertgruppen ansåg även att det fanns ett behov av att göra glesbygds- områden mer attraktiva för ungdomar, exempelvis genom ökat stöd för ungdomsutbyten med andra länder, särskilt de baltiska länderna. Reger- ingen har arbetat intensivt med att utveckla nya metoder för att öka ungdomars verkliga inflytande i enlighet med inflytandemålet i den förra ungdomspolitiska propositionen. Beträffande glesbygdsproblematiken har regeringen initierat flera nationella och internationella satsningar. Några exempel är forskningsrapporten i utkant aktuell forskning om glesbygdsungdomar i och de eko- nomiska satsningarna på ungdomssamarbete i Barents- och Östersjöregi- onen samt Österled. utnämnde som det internationella ung- domsåret. antogs en internationell strategi The World Youth Programme of Action for Youth to the Year 2000 and Beyond. Hand- lingsprogrammet innehåller ramar och praktiska riktlinjer för nationell verksamhet och för stöd för att förbättra ungdomars situation. Övergri- pande teman är deltagande, utveckling och fred. Generalsekreterarens rapport 2003 presenterades vid den 41:a sessionen i Kommissionen för social utveckling. Rapporten föreslog att ytterligare fem prioriterade områden skulle läggas till handlingspro- grammet. behandlar med regelbundenhet resolutioner om ungdomars situation. Generalförsamlingens 58:e möte antog en resolution som bland annat innebär att ett särskilt möte om ungdomsfrå- gor anordnas i samband med generalförsamlingen 2005. bidrar till finansieringen av ett internationellt nätverk för ung- domssysselsättning, , som tillkom på initiativ av FN:s generalsekreterare i samband med Millenniemötet. är aktiv i Nordiska ministerrådets kommitté för barn- och ung- domsfrågor, () bildande . NUK arbetar enligt den så kallade co- managementprincipen vilket innebär representanter från så väl regeringen som ungdomsorganisationerna. Samarbetet styrs av den tvärsektoriella handlingsplanen in i ett nytt årtusende, tvärsektoriell handlingsplan för barn- och ungdomspolitiskt samarbete 20012005, som antogs 2001 och innebär förstärkt fokus på frågornas tvärsektoriella karaktär. Sex områden prioriteras: barns och ungdomars deltagande och inflytande, barns och ungdomars egna kulturyttringar och stärkande av en nordisk identitet, ungdomars rätt till självständighet, jämlikhet mellan generationer, kön och regioner, främjande av en uthållig utveckling, tolerans och mångfald samt fokus på särskilt utsatta barn och ungdomar. Under det svenska ordförandeskapet i 2003 verkade för att handlingsplanen och ett tvärsektoriellt förhåll- ningssätt till ungdomsfrågor skulle få ett starkt genomslag inom alla be- rörda samarbetssektorer inom . Vidare prioritera- des särskilt frågor rörande ungdomars integration och inflytande i sam- hällslivet. Bland annat arrangerades en nordisk konferens för 450 delta- gare på temat ungdomars integration och inflytande i ett mångkulturellt . Under det svenska ordförandeskapet initierade också mångfaldsprojektet , som syftar till att öka deltagandet från invandrarorganisationer och etniska minoritetsorganisa- tioner i det nordiska ungdomssamarbetet. Under sitt ordförandeskap bidrog även till att förbättra och effektivisera kommitténs bidragsgivning till barn- och ungdomsorgani- sationer samt den funktion för koordinering av nordisk ungdomsforsk- ning, som kommittén finansierar. har varit initiativtagare till en process för att stärka samarbetet och samordningen mellan de samarbetsstrukturer som är aktiva på ung- domsområdet i norra . I detta syfte anordnade 2003 ett möte mellan representanter från olika ungdomssamarbetsstrukturer och forum på både regerings- och ungdomsorganisationsnivå i norra . bildades för att stödja och främja det regionala samar- betet främst i de nordligaste delarna av , , och nordvästra . samarbetar medlemsländerna på ung- domsområdet. Under ordförandeskap i rådet (mars 2001okto- ber 2003) arrangerades en ungdomsministerkonferens i Rådet antog där en handlingsplan som utgör Prop. 2004/05:2 grunden för samarbetet inom ungdomsområdet. Samarbetet syftar till att stärka ungdomars roll i utvecklingen av ett demokratiskt samhälle genom att främja ungdomsutbyten, utveckla ungdomsnätverk och uppmärk- samma ungdomars situation i genom bland annat forskning. Som ett led i genomförandet av handlingsplanen inrättades en samord- ningsfunktion för ungdomssamarbetet i regionen, Barents Youth Coope- ration Office (BYCO), i , . BYCO samfinansieras av regeringarna i , , och . Dess uppdrag är att ge råd, information och stöd till ungdomsorganisa- tioner, myndigheter och andra organisationer aktiva inom ungdomsom- rådet för att stimulera och främja ungdomssamarbete i regionen. har regeringen satsat för stöd till ungdomars utbytes- och samarbetsprojekt i Barents- och Ös- tersjöregionerna. Satsningen har givit mycket goda resultat i form av uppbyggda nätverk och utökat ungdomssamarbete, inte minst med nord- västra . Mot bakgrund av de positiva resultaten av satsningen och av att unionens östra gräns skjuts österut i samband med EU:s ut- vidgning, har regeringen beslutat att fortsätta projektet under en treårspe- riod. Satsningen innebär ekonomiskt stöd och rådgivning till projekt som, genom ungdomsutbyten i EU:s östra gränsregion, syftar till att stärka ungdomars delaktighet och inflytande i samhället samt till att utveckla den interkulturella förståelsen och toleransen hos ungdomar. I samband med förlängningen har satsningen vidgats till att omfatta även utbyten med , och . Vid antog statsministrarna en deklaration i vilken vikten av ungdomssamarbetet i regionen lyftes fram. De uttalade även sitt fortsatta stöd för samarbetet. Ända sedan ett ungdomspolitiskt samarbete i inleddes har deltagit aktivt. Den första handlingsplanen för samar- betet antogs vid en ungdomsministerkonferens i . En andra kompletterande handlingsplan antogs vid en ministerkonferens i . Östersjösamarbetet syftar bland annat till att förbättra ungdomars livskvalitet och utveckla en gemensam regional identitet samt en ökad förståelse för gemensamt kulturellt arv och för kulturella skillnader. För att samordna arbetet och för att stärka ungdomsorganisationernas samarbete inom regionen, finansierar alla medlemsstater i Östersjöstater- nas råd gemensamt ett center för information och rådgivning. Centret ligger i i . Statscheferna för de länder som ingår i Östersjöstaternas råd antog 2002 slutsatser i vilka ett fortsatt stöd för ungdomssamarbetet i Östersjö- regionen uppmuntras. Vid Östersjötoppmötet uppmanade statsministrarna på nytt till förstärkt ungdomsarbete inom Östersjö- regionen. Den lag om ändring i skollagen (1985:1100) som föreslås bör träda i kraft . Anslaget 29:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksam- het behöver förstärkas med . Reger- ingen föreslår i budgetpropositionen att förstärkningen finansie- ras genom att överförs från anslaget 25:15 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildningen. insatser för att utveckla kommunernas arbete med ungdomspolitik kan fortsätta att utvecklas utan att detta behöver leda till ökade kostnader på statsbudgeten. Regeringens förslag i denna proposition innebär att det ungdomspoli- tiska styr- och uppföljningssystemet inordnas i den mål- och politikom- rådesstruktur som regeringen redan tillämpar. Det nya systemet kommer därför inte att medföra några nya arbetsuppgifter för myndigheterna och innebär därför inte ökade kostnader på statsbudgeten. Förslagen innebär inte heller några nya åtaganden för kommuner och landsting. Regeringen avser att ge i uppgift att genomföra riktade insatser för sammanlagt till förebyggande verksamhet för ungdomar i riskmiljöer samt för stöd till drogfria ungdomslokaler i utsatta områden. 15.2Förslag inom andra politikområden till åtgärder för att stärka den nationella ungdomspolitiken Lagförslaget om ett förtydligande av att kommunerna skall hålla sig in- formerade om hur ungdomar i åldern är sysselsatta innebär inte något utökat ansvar för kommunerna. Lagförslaget innebär därför inte några kostnadsökningar, för vilka kommunerna skall kompenseras. I denna proposition presenteras insatser som syftar till förbättringar av ungdomars levnadsförhållanden inom en rad olika utgiftsområden (UO). Insatserna finns inom UO 4 Rättsväsendet, UO 7 Internationellt bistånd, UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, UO 13 Arbetsmarknad, UO 16 Utbildning och universitetsforskning, UO 18 Bostadspolitik samt UO 24 Näringsliv. Insatserna finansieras i huvudsak genom omprioriteringar inom befint- liga budgetramar för respektive utgiftsområde, respektive inom ramen för förvaltningsanslag. Insatserna inom UO 16, avseende förstärkta satsningar på skolor i socialt utsatta och segregerade områden (), finansieras genom omprioriteringar från andra utgiftsområden på statsbudgeten. nerna tillförs inom ramen Prop. 2004/05:2 för det generella statsbidraget för att täcka kostnader för att stärka gym- nasieskolans individuella program. Förslaget till lag om ändring i skollagen (1985:1100) 1 kap. 18 § Förslaget innebär ett förtydligande av hemkommunens skyldighet att kontinuerligt hålla sig informerad om vad ungdomar i kommunen är sys- selsatta med. Kommunens syfte med inhämtandet av informationen skall vara att erbjuda dem lämplig individuell åtgärd. Härmed avses sådan verksamhet för vilken kommunen svarar, till exempel gymnasieskola eller socialtjänst. Begreppet hemkommun definieras i 1 kap. 15 § skolla- gen. Av andra stycket i bestämmelsen framgår att skyldigheten inte omfat- tar de ungdomar som genomför eller har fullföljt utbildning på nationella eller specialutformade program i gymnasieskola, gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning. I bestämmelsens tredje stycke bemyndigas regeringen eller den myn- dighet regeringen bestämmer att föreskriva om den behandling av per- sonuppgifter som är nödvändig för att kommunen skall kunna genomföra denna skyldighet. Förslaget har behandlats i avsnitt 12.2.5. Sammanfattning av fördjupade analys av den nationella ungdomspolitiken Ung 2003 Regeringen gav 2002 i uppdrag att genomföra en för- djupad analys av utvecklingen av ungdomars levnadsförhållanden i för- hållande till målen för den nationella ungdomspolitiken. Uppdraget redo- visades i rapporten 2003 (2003:6, U2003/2372/UNG). Den fördjupade analysen består av en redovisning av utvecklingen för de ungdomspolitiska delmålen för 20002003, en redovisning av goda exempel samt en fördjupad analys av ungdomspolitikens utfall i förhållande till politikområdets tre övergri- pande mål. föreslår också nya övergripande mål samt ett förnyat styr- och uppföljningssystem för ungdomspolitiken. Nedan följer en översikt av analysen. En samlad bild av måluppfyllelsen bedömer att svenska ungdomar, i jämförelse med ungdomar i många andra länder, har goda förutsättningar att leva ett självständigt liv och goda möjligheter till inflytande och delaktighet. De tas också till vara som en resurs inom många områden. Ungdomsstyrel- sen anser ändå att det inte går att ge ett entydigt svar om hur väl de tre övergripande målen för den nationella ungdomspolitiken uppfyllts. Då måluppfyllelsen följs upp genom de 32 delmålen framträder en splittrad bild av den senaste tidens utveckling av ungdomars levnadsvillkor. Sammantaget har identifierat 33 utvecklingstendenser för 29 av delmålen. Av dessa är 13 positiva, elva negativa och nio i prin- cip oförändrade. kan inte uttala sig om utvecklingen för fyra delmål då en kvantifiering inte har varit möjlig. För de övergri- pande självständighets- respektive inflytandemålen finns det delmål med såväl positiv som negativ utveckling. Däremot saknas delmål med en positiv utveckling under det övergripande resursmålet. bedömer att ungdomars levnadsvillkor i sin helhet inte kan sägas ha utvecklats enligt och regeringens intentio- ner. Även om ungdomar inte har sämre förutsättningar att leva ett självständigt liv, mindre möjligheter till inflytande och delaktighet eller tas till vara som en resurs i mindre utsträckning, har villkoren inte heller förbättrats på något entydigt sätt sedan den nationella ungdomspolitiken introducerades. ifrågasätter dock i vilken utsträckning delmålen de facto fungerar som indikatorer på måluppfyllelsen av de mer övergripande målen Analys av det nuvarande målstyrningssystemet