prop · GR03122 · 2004-03-15 00:00:00 — representanter som vanligtvis utför sitt arbete i som ges skydd enligt de bestämmelser till vilka hänvisas i paragrafen. 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda Motsvarande bestämmelse finns i direktivets artikel 13.2 och 13.3b. Den behandlas i avsnitt 6.4. Den nya paragrafen klargör att europabolag är undantagna från lagens tillämpningsområde. Detta följer i och för sig även av att det i 2 § första stycket finns en uppräkning av vad som i lagen skall anses som företag. Genom den nya bestämmelsen tydliggörs dock att lagen inte skall tilläm- pas på europabolag. På dotterbolag till europabolag, vilka inte själva är europabolag, skall lagen dock tillämpas om övriga förutsättningar i den är uppfyllda. Rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag Rådets direktiv /86/EG av om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande Sammanfattning av betänkande (SOU 2003:64) antogs av europeiska unionens råd (rådet) en förord- ning och ett direktiv om den nya bolagsformen europabolag, även kallat SE-bolag (Europea), som är ett publikt aktiebolag på EG-nivå. Förordningen innehåller bolagsrättsliga bestämmelser och direktivet ger en ordning för arbetstagarnas inflytande i sådana bolag. En förutsättning för att ett europabolag skall kunna registreras är att arbetstagarinflytandet i det tilltänkta bolaget blivit ordnat. Vår uppgift har varit att föreslå hur direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag skall genomföras i . Utgångspunkten för vårt för- slag har varit att direktivet skall genomföras på ett sätt som i så stor ut- sträckning som möjligt följer den tradition som finns på den svenska arbetsmarknaden. Kommissionen tillsatte en arbetsgrupp, i vilken har ingått de representanter från EES-länderna, som ansvarar för genom- förandet av direktivet i sina respektive länder. I arbetsgruppen återstår fortfarande några frågor att diskutera, efter det att vi lagt vårt förslag. Gruppen har emellertid enats om ett antal slutsatser, som behandlar huvuddelen av de frågor, där gruppen ansett det vara angeläget att direktivet tolkas och genomförs på samma sätt i alla länderna. I vårt för- slag har vi beaktat dessa slutsatser. Direktivet om arbetstagarinflytande i europabolag Syftet med direktivet är att tillförsäkra anställda i sådana bolag, som ingår i bildandet av ett europabolag, ett arbetstagarinflytande som i så stor utsträckning som möjligt svarar mot det inflytandet, som förekom i de deltagande bolagen innan europabolaget bildades. Ambitionen är så- ledes att arbetstagarnas inflytande inte skall försämras genom att de bolag, i vilka de arbetar, ändrar sin bolagsform till ett europabolag. När europabolag bildas på annat sätt än genom ombildning är avsikten att det inflytande som finns i de deltagande bolagen skall överföras till arbets- tagarna i europabolaget i så stor utsträckning som möjligt. Denna s.k. före- och efterprincip genomsyrar hela direktivet. Att en ordning bestäms för arbetstagarinflytandet är en nödvändig förutsättning för att ett europabolag skall kunna registreras. Enligt direktivet ska arbetstagarinflytandet i europabolaget bestämmas i förhandlingar mellan ett förhandlingsorgan, bestående av representanter för de anställda, som berörs av bolagsbildningen och ledningarna för de bolag, som deltar i bildandet. Förhandlingsorganet skall vara representa- tivt för samtliga berörda anställda. Platserna i organet fördelas mellan arbetstagarna i de olika medlemsstaterna i proportion till antalet anställda i respektive stat. Varje stat väljer själv hur dessa tilldelade platser där- efter skall bemannas. Den frågan är alltså föremål för nationell reglering. Därvid skall dock staterna se till att det i så stor utsträckning som möjligt ingår representanter för varje deltagande bolag, som har anställda i den berörda medlemsstaten. Direktivet anger i första hand att formerna för inflytandet skall regleras genom överenskommelse mellan bolagen och representanterna för de anställda. I en samarbetsvillig anda förutsätts bolagsledningarna och för- handlingsorganet förhandla fram ett avtal, vars innehåll direktivet ger förslag till enligt en uppräknad agenda, som parterna har att diskutera utifrån. För det fall de inte kommer överens om något avtal innehåller direktivet referensbestämmelser, som anger vad som då skall gälla i stället. Arbetstagarinflytandet skall enligt referensbestämmelserna innehålla en skyldighet för europabolaget att ge information till och samråda med arbetstagarnas representanter, både löpande och i samband med särskilt inträffade väsentliga förändringar. Finns före bildandet arbetstagar- representation i något avseende i bolagens styrelse eller tillsynsorgan (i fortsättningen benämnd som medverkan), skall i princip motsvarande grad av representation överföras till europabolaget. Förhandlingsorganet kan även under vissa förutsättningar besluta att inte inleda förhandlingar om ett avtal eller avbryta sådana pågående för- handlingar. I den situationen skall inte referensbestämmelserna tillämpas. För ett sådant beslut krävs enligt direktivet kvalificerad majoritet både avseende antalet avgivna röster och antalet arbetstagare, som därvid representeras. Om europabolaget bildas genom ombildning och medverkan före- kommer i det bolag som skall ombildas, får dock förhandlingsorganet inte avstå från att inleda förhandlingar eller avbryta pågående förhand- lingar. Direktivet föreskriver nämligen att arbetstagarinflytandet efter ombildningen måste vara på samma nivå som den som fanns i det bolag som ombildas. Däremot tillåter direktivet att rätten till medverkan för- sämras under vissa omständligheter i de fall europabolaget bildas på annat sätt än genom ombildning. Förhandlingsorganet fattar beslut med absolut majoritet. Gäller frågan att i europabolaget minska graden av den rätt till medverkan i förhållande till vad som gäller för de bolag som deltar i bolagsbildningen, krävs dock kvalificerad majoritet enligt särskilda regler i direktivet. Förhandlingsförfarandet skall pågå om inte parterna gemensamt beslutar att förlänga perioden . Utgångspunkt för beräkningen är tidpunkten för inrättandet av förhandlingsdelegationen. Direktivet föreskriver också att arbetstagarrepresentanterna skall ha samma skydd och garantier, som finns enligt nationell lagstiftning för de arbetstagare, som utför uppgifter för arbetstagarnas räkning. Direktivet ålägger staterna att vidta lämpliga åtgärder för att förhindra att bolagsformen europabolag används i syfte att frånta arbetstagarna deras inflytande. I är inflytandet för de anställda reglerat dels genom med- bestämmandelagen och dels genom lagen om styrelserepresentation och lagen om facklig förtroendeman. Lagarna är tillämpliga på svenska för- hållanden och verksamheter i . Lagen om europeiska företagsråd reglerar kommunikationen mellan arbetsgivare och anställda i gräns- överskridande frågor i internationella koncerner och liknande under för- utsättning bl.a. att antalet anställda överstiger vissa gränsvärden. svensk lagstiftning som tillgodoser direktivets krav på att säkerställa en rätt till arbetstagarinflytande och medverkan i olika bolagsorgan av- seende den bolagsform, som är aktuell, finns inte. Vi har valt att föreslå en ny lagstiftning. Till vissa delar innehåller den en reglering som skall tillämpas i alla EES-stater om är europa- Till andra delar regleras endast förhållandena i Ett organ som skall förhandla med bolagen om utformningen av arbets- tagarinflytandet skall inrättas. Vi föreslår att detta organ benämns Lagförslagets reglering av förfarandet vid förhandlingar om ett avtal och om hur en förhandlingsdelegation skall inrättas, är i huvudsak tillämpligt på alla bolag som är berörda av bolagsbildningen, oberoende av i vilken stat dessa är belägna, i de fall europabolaget enligt bildande- planen skall ha sitt säte i . Tilldelningen av platser i förhandlingsdelegationen skall ske på det sätt som anges i direktivet, vilket innebär att arbetstagarna får en ordinarie plats för varje hel eller påbörjad tiondel som de utgör av samtliga arbetstagare i deltagande bolag, berörda dotterbolag och filialer i samt- Om europabolaget bildas genom fusion skall arbets- tagarna i de olika staterna därutöver tilldelas extraplatser, om det är nöd- vändigt för att arbetstagarna i varje deltagande bolag, som föreslås upp- höra, skall kunna representeras. Om antalet anställda väsentligt förändras eller andra förändringar sker i bolagens struktur som förhandlingsarbetet pågår och dessa förändringar påverkar den geografiska fördelningen av antalet platser mellan arbetstagarna i de olika staterna, skall tilldelningen enligt vårt förslag göras om. Att förhandlingsdelegationen är representativ för de anställda är nämligen en nödvändig förutsättning. Det skulle dock inte vara rationellt att varje förändring av antalet anställda skulle föranleda en justering av sammansättningen. Vi föreslår därför att endast de struk- turella förändringar, som är så väsentliga att de påverkar fördelningen av platser mellan länderna i förhandlingsdelegationen, skall tillmätas Av nationella regler skall framgå hur de platser, som tilldelats arbets- tagarna i varje land, skall fördelas mellan arbetstagarna i det landet. fördelningen skall göras i efter den geografiska tilldelningen, blir alltså en svensk fråga oavsett vilket land som är europabolagets sätes- land. Vi fördelar i vårt förslag platserna mellan arbetstagarna i del- tagande och berörda bolag på sådant sätt att i princip arbetstagarna i del- tagande bolag i första hand tillgodoses och därefter arbetstagarna i berörda bolag. Platserna fördelas med en plats till arbetstagarna i vardera bolag så långt platserna räcker i fallande ordning efter antalet anställda i bolagen. Skulle det finnas platser kvar att fördela sedan arbetstagarna i såväl deltagande som berörda bolag fått en plats vardera, fördelas åter- stoden av platser gemensamt mellan arbetstagarna i deltagande och berörda bolag i fallande storleksordning efter antalet anställda. Från denna princip om fördelning kan avvikelse göras av de lokala arbets- tagarorganisationerna, under förutsättning att de är ense därom. I sådant fall skall de i en överenskommelse säkerställa så långt det är möjligt, att arbetstagarna vid varje deltagande bolag blir direkt representerade av minst en ledamot. Eventuella extraplatser i fusionsfallet fördelas mellan arbetstagarna i deltagande bolag som föreslås upphöra och som inte fått någon annan representation. Fördelningen sker efter samma principer som ovan, näm- ligen i fallande ordning efter antalet anställda. Vilka ledamöter som skall utses till platserna i förhandlings- delegationen är likaledes en nationell angelägenhet. Vi föreslår att valet görs efter svenskt mönster av de fackliga organisationer som är representerade på arbetsplatserna. Gäller kollektivavtal utses ledamöterna av avtalsbundna fackliga organisationer. Kommer dessa inte överens, föreslår vi att den svenska regleringen för val av arbetstagarledamöter enligt lagen om styrelserepresentation bildar utgångspunkt för tillväga- gångssättet. Saknas kollektivavtal på samtliga arbetsplatser, skall den lokala arbetstagarorganisation som företräder flest arbetstagare vid de deltagande bolagen, dotterbolagen och filialerna utse ledamöterna, om organisationerna inte kommer överens om annat. Röstetalen i förhandlingsdelegationen baseras på bl.a. det antal anställda, som varje ledamot representerar. Därför måste ledamöternas representativitet fastställas och reglerna utformas så att varje anställd blir representerad av en enda ledamot. De ledamöter som utses representerar enligt lagförslaget dels till lika delar arbetstagarna vid den enhet som valt dem och dels till lika delar de arbetstagare, som inte företräds direkt av någon annan ledamot. Är ledamoten utsedd till en extraplats, företräder denne dock endast arbetstagarna vid det egna bolaget för att förhindra att de annars skulle kunna bli dubbelt representerade. När förhandlingsdelegationen är utsedd skall den förhandla med bolagens behöriga företrädare för att i första hand i ett skriftligt avtal överenskomma om en ordning för arbetstagarinflytandet i europabolaget. Sådana förhandlingar skall inledas så snart förhandlingsdelegationen in- rättats och får pågå eller högst , om parterna är ense därom. Vad som skall gälla för det fall att en förhandlingsdelegation inte alls inrättas, har vi inget svar på. Direktivet löser inte frågan och det vore enligt vår bedömning att gå för långt utöver direktivet att fylla ut den Vi lämnar därför den frågan öppen för att behandlas antingen i det fortsatta arbetet i kommissionens arbetsgruppgrupp eller i samband med en översyn av direktivet. I lagförslaget anges vilka olika områden parterna bör diskutera för att nå fram till ett avtal om hur arbetstagarinflytandet skall utformas i europa- bolaget. Några begränsningar för vad avtalet kan innehålla finns inte, men omröstningsreglerna för dess antagande ser olika ut beroende på vilka frågor avtalsförslaget behandlar. Ett avtalsförslag måste enligt huvudregeln i vårt förslag bifallas av en absolut majoritet av ledamöterna i förhandlingsdelegationen, vilka också representerar en absolut majoritet av arbetstagarna. För bifall till ett för- slag som innebär en minskning av arbetstagarnas medverkan i bolagens styrelser eller motsvarande bolagsorgan krävs kvalificerad majoritet. Detsamma gäller ett beslut om att helt avstå från arbetstagarinflytande. Om ett europabolag bildas genom ombildning är parterna förhindrade att avtala om en lägre grad av inflytande än den som arbetstagarna hade rätt till i de bolag som ombildas. Något tvång att komma överens på varje punkt som upptas i agendan finns inte, utan parterna kan själva bestämma i vilken omfattning de finner lämpligt att reglera de olika frågorna. Om emellertid förhand- lingarna skulle resultera i att arbetstagarna i praktiken avstår från ett effektivt inflytande, måste föreskrivet krav på majoritet för ett sådant beslut iakttas. Ett avtal bör reglera under vilka förutsättningar avtalet skall omför- handlas vid exempelvis förändrade förhållanden inom europabolaget och dess dotterbolag och filialer. Det bör även innehålla uppgift om vad som skall gälla i de fall då nya förhandlingar, på grund av ändrade förhållan- den eller att avtalstiden löpt ut, inte leder till att något nytt avtal ingås. De deltagande bolagen skall stå för skäliga kostnader för förhandlings- delegationen, vilket inbegriper kostnaderna för även bildandet av dele- gationen. Om avtal inte träffas Om parterna inte träffar ett avtal blir referensbestämmelser om informa- tion och samråd tillämpliga under förutsättning att förhandlingsdelega- tionen inte beslutat avstå från arbetstagarinflytande. För att referens- bestämmelserna om medverkan skall bli tillämpliga gäller därutöver olika förutsättningar beroende på det sätt, på vilket europabolaget bildats. Om olika former för medverkan förekommer i de deltagande bolagens organ, skall förhandlingsdelegationen besluta om vilken form för med- verkan som skall tillämpas. Om delegationen inte fattar något beslut föreslår vi att bolagen i stället gör det. Det är nämligen enligt vår bedöm- ning mindre lämpligt att beslut i frågan inte alls fattas. Om förhandlingsdelegationen beslutat att inte inleda förhandlingar eller att avbryta pågående förhandlingar kan den senare, på begäran av av de anställda i europabolaget, sammankallas på nytt, tidigast om inte parterna enas om något annat. Leder inte heller dessa förhandlingar till något nytt avtal blir referensbestämmel- serna trots detta inte tillämpliga. Det blir alltså inte möjligt för arbets- tagarna att mot bolagsledningens vilja få till stånd en ordning för arbets- tagarinflytandet senare, om förhandlingsdelegationen ursprungligen beslutat avstå från ett inflytande. Enligt referensbestämmelserna skall ett organ, som vi benämner det europeiska arbetstagarrådet, inrättas för att företräda arbetstagarna vid informations- och samrådsförfarande med europabolaget. Platserna i arbetstagarrådet fördelas efter samma principer som de ordinarie platserna i förhandlingsdelegationen. Valbara till arbetstagarrådet är enbart anställda i aktuella bolag. Ledamöterna företräder alltså i första hand sina egna arbetskamrater men kan också komma att företräda arbetstagare vid andra enheter om dessa inte vid fördelningen blivit före- trädda av någon ledamot. Vi föreslår att arbetstagarrådet minst en gång skall ompröva sin sammansättning för att anpassa antalet ledamöter och tilldelade platser till de förändringar, som kan ha skett inom europabolaget och dess dotterbolag och filialer. Om det före europabolagsbildningen tillämpades en rätt för arbets- tagarna till medverkan i bolagsorganen skall denna rättighet bibehållas efter bildandet av europabolaget. skall i sådant fall besluta hur platserna skall fördelas geografiskt mellan arbetstagarna i länderna och på visst sätt beakta att inflytandet sprids mellan arbets- tagarna. Likaledes skall valet av ledamöter förrättas av arbetstagarrådet enligt huvudregeln i vårt förslag. Om emellertid något land har en nationell ordning fastlagd för hur ledamöterna skall väljas, gäller i stället den bestämmelsen för valet av representanter från det landet enligt vårt förslag. Bestämmelsen blir tillämplig inom hela EES-området om är sätesland för europabolaget. Vårt lagförslag innehåller även en nationell ordning för valet av de svenska ledamöterna. Det kommer att innebära att arbetstagarrådet inte utser de svenska ledamöterna i bolags- organen under förutsättning att det land, vars lag skall tillämpas på för- farandet, förordnat att frågan löses på samma sätt som i . Man har i kommissionens arbetsgrupp enats om att rekommendera länderna en sådan lösning. En tystnadspliktsregel i enlighet med den som finns i lagen om EFR föreslås. Vidare föreslås delar av förtroendemannalagens skyddsregler för facklig förtroendeman bli tillämpliga på i verksamma arbets- tagarrepresentanter, som utför uppgifter enligt den föreslagna lagen. En skadeståndssanktionerad regel om förbud mot missbruk införs i enlighet med direktivets åläggande. Dessutom föreslås en presumtions- regel av innebörd att en förändring, som europabolaget vidtar från registreringen och som, enligt vad som visas, skulle ha medfört att arbetstagarinflytandet hade blivit mer omfattande om förändringen genomförts före registreringen, skall antas vara ett led i ett förfarande för att frånta eller förvägra arbetstagarna rätt till inflytande. Presumtionen bryts om bolaget visar att förändringarna genomförts utan sådant syfte. Vi förslår skadestånd som påföljd vid brott mot lagen. För tvister på den föreslagna lagens område skall lagen om rättegången i arbetstvister gälla och Arbetsdomstolen vara första instans. Vi föreslår slutligen att lagen om ERF, i de fall de speciella förutsätt- ningarna i den är uppfyllda, skall vara tillämplig på bolag som blir dotterbolag till ett europabolag efter dess registrering, såvitt inte dessas arbetstagare får del av det inflytande som gäller för arbetstagarna i europabolagsgruppen i övrigt. Förslag till lag (2004:xx) om arbetstagarinflytande i europa- bolag Härigenom föreskrivs15 följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om arbetstagarinflytande i europabolag som avses i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag. Bestämmelser om arbetstagarinflytande finns även i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. 2 § Arbetstagarinflytandet kommer till stånd på följande sätt. Det bildas en förhandlingsdelegation för arbetstagarna som har till uppgift att tillsammans med de deltagande bolagen träffa ett avtal om en ordning för arbetstagarinflytande i europabolaget. I de fall då förhandlingsdelegatio- nen och de deltagande bolagen inte träffar något avtal om en ordning för arbetstagarinflytande, kan bestämmelserna i 27-55 §§ bli tillämpliga. Det finns bestämmelser i 23 § om under vilka förutsättningar förhandlings- delegationen får avstå från sin rätt till förhandlingar. 3 § I denna lag avses med europabolag: ett bolag som bildats i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag, deltagande bolag: de bolag som direkt deltar i bildandet av ett europabolag, dotterbolag till ett bolag: ett företag över vilket bolaget utövar ett bestämmande inflytande i enlighet med vad som anges i 9-12 §§ lag (1996:359) om europeiska företagsråd, berörda dotterbolag eller filialer: dotterbolag eller filialer knutna till ett deltagande bolag och som avses bli dotterbolag eller filialer till ett europabolag när detta bildas, information: information från europabolaget till det organ som representerar arbetstagarna i frågor som rör europabolaget eller något av dess dotterbolag eller filialer i en annan stat inom Europeiska ekono- miska samarbetsområdet ( EES-stat) eller om frågor som faller utanför de lokala beslutsorganens befogenheter, på ett sätt och med ett innehåll som ger arbetstagarrepresentanterna möjlighet att göra en noggrann bedöm- 15 Jfr rådets direktiv /86/EG av om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande (EGT nr L 294, 10.11.2001, s.22, Celex 32001L0086). ning av eventuella konsekvenser samt, när det är lämpligt, förbereda samråd med europabolaget. samråd: upprättande av en dialog mellan europabolaget och det organ som representerar arbetstagarna , på ett sätt och med ett innehåll som ger arbetstagarna möjlighet att, på grundval av till- handahållen information, lämna synpunkter på planerade åtgärder vilka kan beaktas i europabolagets beslutsprocess, medverkan: det inflytande som det organ som representerar arbets- tagarna utövar på ett bolags verksamhet genom rätten att a) välja eller utnämna några av ledamöterna i bolagets tillsyns- eller förvaltningsorgan, eller b) föreslå eller avvisa utnämningen av några eller alla ledamöter i bolagets tillsyns- eller förvaltningsorgan. europeiskt arbetstagarråd (arbetstagarråd): det organ som företräder arbetstagarna i europabolag och dess dotterbolag och filialer i förfaran- den avseende information och samråd samt, i förekommande fall, beslutar om hur arbetstagarledamöter från olika stater skall representera arbetstagarna i europabolagets förvaltnings- eller tillsynsorgan. 4 § Bestämmelserna om förhandlingsförfarandet i 6-10 och 17-26 §§ gäller när europabolaget enligt gällande plan skall ha sitt säte i . Regleringen i 11-16 §§ gäller för arbetstagare i bolag och filialer med verksamhet i , oberoende av var europabolaget skall ha sitt säte. Bestämmelserna i 27-29 och 33-49 samt 51-55 §§ gäller när europa- bolaget har sitt säte i . Bestämmelserna i 30-32 och 50 §§ gäller för arbetstagare i bolag och filialer med verksamhet i , oberoende av var europabolaget har sitt säte. 5 § Europabolags verksamhet som är av religiös, vetenskaplig, konst- närlig eller annan ideell natur eller som har kooperativt, fackligt, politiskt eller annat opinionsbildande ändamål undantas från lagens tillämpnings- område såvitt avser verksamhetens mål och inriktning. Inrättande av en förhandlingsdelegation 6 § När de deltagande bolagen utarbetar en plan för bildandet av ett europabolag, skall de lämna information till arbets- tagarna i deltagande bolag, berörda dotterbolag och filialer. Skyldigheten att lämna information inträder i och med att samtliga deltagande bolag fattat beslut om att bifalla bildandeplanen eller då förslaget publiceras. Av informationen skall framgå namnen på de deltagande bolagen och dessas samtliga dotterbolag och filialer. Antalet anställda i de deltagande bolagen, de berörda dotterbolagen och filialerna skall anges. Uppgifter bör även lämnas om formen och omfattningen av eventuell medverkan i de deltagande bolagen och om bildandeplanen för europabolaget.