prop · GR0362 · 2004-01-20 00:00:00 — Regeringens proposition 2003/04:62 Avgift till den kompletterande arbetslöshetskassan Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändringar i lagen (1997:239) om arbetslöshets- kassor. Det föreslås att den kompletterande arbetslöshetskassan skall ta ut en avgift av dem som får ersättning enligt grundförsäkringen enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och som inte är anslutna till kassan eller medlemmar i en annan arbetslöshetskassa. Avgiften skall bidra till att täcka kassans förvaltningskostnader för denna grupp ersättningsberättigade. Avgiften betalas genom att den dras av när ersätt- ningen enligt grundförsäkringen betalas ut. Avdrag för betalning av preliminär skatt skall göras innan avgiften dras av från ersättningen. Avdrag för avgiften får inte göras gällande mot beslut om utmätning av lön enligt 7 kap. utsökningsbalken. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, efter förslag från den kompletterande arbetslöshetskassan, meddela före- skrifter om storleken på avgiften. I propositionen föreslås också ett förtydligande i 87 § lagen om ar- betslöshetskassor så att det framgår att även den kompletterande arbets- löshetskassan skall betala utjämningsavgift. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1997:239) om Ärendet och dess beredning............................................................... Avgift till den kompletterande arbetslöshetskassan .......................... En avgift för icke anslutna .................................................. Avgiftens storlek och avgiftens erläggande...................... Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Avgifter till ALFA-kassan (Ds 2003:39) .................................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. 2Förslag till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1997:239) om arbetslöshets- kassor dels att 87 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 87 a och 87 b §§, av följande lydelse. För den kompletterande kassan gäller i övrigt bestämmelserna i denna lag med följande undantag. Bestämmelserna i 1 § andra stycket och 5 § första stycket 2 om kassans verksamhetsområde, bestämmelsen i 3 § om minsta antal medlemmar, bestämmelsen i 8 § om att registrering i vissa fall får vägras samt bestämmelserna i 8284 §§ om fusion gäller inte. Bestämmelserna i 3 §, 5 § första Bestämmelserna i 3 §, 5 § första stycket 12, 3447 a §§ samt 60 § stycket 12, 3447 a §§ samt 60 § om medlemskap, medlemsförteck- om medlemskap, medlemsförteck- ning, medlemsavgift m.m., i 48 § ning, medlemsavgift m.m., i 48 § om finansieringsavgift, och i 95 om finansieringsavgift och utjäm- 97 §§ och 111115 §§ om över- ningsavgift, samt i 9597 §§ och klagande, omprövning och ändring 111115 §§ om överklagande, gäller för de anslutna i stället för omprövning och ändring gäller för Vad som sägs i 31 de anslutna i stället för medlem- och 61 §§ om medlem gäller även Vad som sägs i 31 och 61 den som är ansluten till den kom- §§ om medlem gäller även den som är ansluten till den komplette- I stället för vad som sägs i 17 § tredje stycket gäller för den komplette- rande arbetslöshetskassan följande. Till styrelseledamot får utses med- lemmar, förtroendevalda eller anställda i de organisationer som är med- lemmar i föreningen. Styrelseledamöterna får inte vara styrelseledamöter, kassaföreståndare eller ombud vid föreningsstämma i en annan arbets- löshetskassa. Bestämmelserna i 5154 §§ om val av ombud och valda ombud gäller i den kompletterande arbetslöshetskassan på motsvarande sätt ombud som utses av medlemsorganisationerna. För sådana ombud gäller vad som i tredje stycket sägs om styrelseledamot i den kompletterande kassan. 1 Senaste lydelse 2000:1461. hetskassan skall ta ut en avgift av dem som får ersättning enligt grundförsäkringen enligt lagen (1997:238) om arbetslöshets- försäkring och som inte är an- slutna till kassan eller medlemmar i en annan arbetslöshetskassa. Avgiften skall bidra till att täcka kassans förvaltningskostnader för denna grupp ersättnings- berättigade. Avgiften betalas genom att den dras av när ersättningen enligt grundförsäkringen betalas ut. Av- drag för betalning av preliminär skatt skall göras innan avgiften dras av från ersättningen. Avdrag för avgiften får inte göras gällande mot beslut om utmätning av lön enligt 7 kap. utsöknings- balken. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, efter förslag från den komplette- rande arbetslöshetskassan, med- dela föreskrifter om storleken på avgiften enligt 87 a §. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Inom har det upprättats en departements- promemoria Avgifter till Alfa-kassan (Ds 2003:39). I departements- promemorian föreslås att lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor ändras i två avseenden. För det första föreslås att den kompletterande arbets- löshetskassan, den s.k. Alfa-kassan, skall ta ut en avgift av arbetslösa som inte är anslutna till kassan eller är medlemmar i någon arbets- löshetskassa i de fall ersättning från grundförsäkringen lämnas. Avgiften skall tas ut i samband med att Alfa-kassan betalar ut ersättningen. För det andra föreslås ett förtydligande i lagen så att det framgår att bestämmel- sen om betalning av utjämningsavgift gäller också för den komplette- rande arbetslöshetskassan. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Departe- mentspromemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr N2003/5016/A). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets förslag. De synpunkter Lag- rådet lämnat behandlas i avsnitten 5.1 och 5.2 samt i författnings- kommentaren. I finns en allmän och sammanhållen arbetslöshetsförsäkring varigenom en person kan få arbetslöshetsersättning antingen i form av ett grundbelopp (grundförsäkringen) eller i form av en inkomstrelaterad ersättning. Grundbeloppet lämnas som ett fast belopp till en arbetslös som inte är medlem i en arbetslöshetskassa eller ansluten till den kompletterande arbetslöshetskassan (Alfa-kassan) eller som inte har varit medlem i en arbetslöshetskassa eller varit ansluten till den kompletterande arbetslöshetskassan för att ha rätt till inkomstrelaterad ersättning. För att ha rätt till inkomstrelaterad ersättningen krävs att den sökande har varit medlem i en arbetslöshets- kassa eller ansluten till den kompletterande arbetslöshetskassan (medlemsvillkor) samt uppfyllt ett arbetsvillkor som medlem eller ansluten. Arbetslöshetsförsäkringen handhas således av arbetslöshetskassorna. Var och en som uppfyller villkoren i kassans stadgar om arbete inom arbetslöshetskassans verksamhetsområde har under vissa förutsättningar rätt att bli medlem i en arbetslöshetskassa. En arbetslöshetskassa skall ta ut en medlemsavgift av sina medlemmar respektive en anslutningsavgift av sina anslutna. Enligt 65 kap. 11 b § inkomstskattelagen (1999:1229) har den som erlagt en avgift till en arbetslöshetskassa rätt att få en skattereduktion av den medlemsavgift som denne betalat. Av 11 kap. 11 § lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter följer att en arbetslöshetskassa till skattemyndigheten skall redovisa de avgifter som en medlem hos kassan har betalat in . Arbetslöshetsförsäkringen och arbetslöshetskassornas verksamhet re- gleras i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, , och i förord- ningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring samt i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, LAK, och i förordningen (1997:836) om arbets- löshetskassor. Av 85 § LAK framgår följande. Rikstäckande organisationer som före- träder anställda och företagare får bilda en kompletterande arbetslöshets- kassa. I den kompletterande arbetslöshetskassan är organisationerna som bildat föreningen medlemmar. När det gäller grundförsäkringen, dvs. rätten till dagpenning i form av grundbelopp från arbetslöshets- försäkringen, omfattar kassans verksamhet arbetslösa som inte är med- lemmar i någon arbetslöshetskassa. När det gäller den frivilliga inkomst- bortfallsförsäkringen omfattar verksamheten dem som är anslutna till den kompletterande kassan. I beslut godkände regeringen den av Arbetslös- hetskassornas bildade föreningen som den kompletterande arbetslöshetskassan enligt 85 § LAK. I ett avtal mellan staten och Alfa-kassan åtog sig kassan att överta den verksamhet som fram till bedrevs vid länsarbetsnämnderna i , , Got- lands respektive (de tidigare KAS-regionerna). I avtalet sägs bl.a. att staten svarar för nödvändiga administrations- kostnader som Alfa-kassan har vid handläggningen av grundförsäkringen enligt och till dem som inte är anslutna till kassan. Statens bidrag till den kompletterande arbetslöshetskassan lämnas via ett anslag på statsbudgeten under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, ram- anslaget 22.8 Bidrag till administration av grundbeloppet, som till och med disponeras av (). anvisades under anslaget. Dessutom har regeringen genom beslut medgivit att ytterligare får disponeras för bidrag till Alfa-kassan . Utgiftsutvecklingen i Alfa-kassan för administrationen av dem som inte är medlemmar eller anslutna till en arbetslöshetskassa har gett upp- hov till frågan om inte en annan finansieringsmodell än den nuvarande bör övervägas. Det nuvarande avtalet mellan staten och Alfa-kassan, där staten tar på sig att svara för nödvändiga administrationskostnader för de arbetslösa i fråga, saknar en bra incitamentsstruktur för att hålla tillbaka kostnaderna. Andra arbetslöshetskassor har en stark press på sig att hålla tillbaka kostnaderna för att inte tappa medlemmar. Den kompletterande arbetslöshetskassan handhar arbetslöshetsförsäk- ringen utan de begränsningar till ett visst verksamhetsområde, dvs. till en viss yrkeskategori eller bransch, som gäller för de övriga kassorna. Dess huvudsakliga uppgift är att erbjuda grundförsäkring enligt för dem som inte är medlemmar i en arbetslöshetskassa. Kassan erbjuder även anslutning till inkomstbortfallsskyddet i arbetslöshetsförsäkringen. För att sådan ersättning skall utbetalas krävs det bl.a. att sökanden har anslutit sig till den kompletterande arbetslöshetskassan. Dessa sökande betalar en anslutningsavgift som motsvarar medlemsavgiften i övriga arbetslöshetskassor. Skillnaden mellan den kompletterande arbets- löshetskassan och övriga kassor är att de som ansöker om ersättning i form av grundbelopp från den kompletterande arbetslöshetskassan utan att vara anslutna till kassan inte behöver betala någon avgift, medan de som är medlemmar i någon av de övriga arbetslöshetskassorna måste betala en medlemsavgift. Redan för att öka rättvisan mellan dem som får grundbeloppet från en arbetslöshetskassa i vilken de är medlemmar och dem som får grundbe- lopp från den kompletterande arbetslöshetskassan utan att betala någon avgift är det angeläget att vidta åtgärder som helt eller delvis undanröjer denna skillnad i behandling. Men åtgärder måste också vidtas för att skapa bättre möjligheter för den kompletterande arbetslöshetskassan att ha en kostnadseffektiv administration och att kunna påverka sin ekonomi utan att påräkna tillskott från staten. 5Avgift till den kompletterande arbetslöshets- kassan En avgift för icke anslutna Regeringens förslag: Den kompletterande arbetslöshetskassan skall ta ut en avgift av dem som får ersättning enligt grundförsäkringen enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och som inte är anslutna till kassan eller medlemmar i en annan arbetslöshetskassa. Avgiften skall bidra till att täcka kassans förvaltningskostnader för denna grupp ersättningsberättigade. En ny bestämmelse om detta införs i lagen (1997:239) om arbets- Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regering- Remissinstanserna: De flesta remissinstanser har tillstyrkt eller läm- nat förslaget utan invändningar. Arbetslöshetskassan Alfa (Alfa-kassan) anser inte att förslaget kommer att ge önskad effekt utan anser att frågan bör utredas vidare. Föreningen avvisar förslaget efter- som grundförsäkringen i arbetslöshetsförsäkringen får anses utgöra en del av det generella statliga försäkringsskyddet. Bakgrund: I lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, LAK, regleras bl.a. villkoren för när en arbetslöshetskassa har rätt att ta ut avgifter för Av 41 § LAK framgår att en arbetslöshetskassa skall ta Medlemsavgiftens storlek skall bestämmas så att den i förening med andra inkomster får antas täcka kassans förvaltningskost- nader, finansieringsavgift, utjämningsavgift och övriga utgifter. lemsavgifterna får vara differentierade, dvs. kassorna har möjlighet att besluta att olika medlemskategorier skall betala olika stor medlemsavgift. Differentieringen syftar till att fördela en medlems ansvar för avgiften Kassan kan alltså besluta att medlemmar som har en anställ- ning betalar en högre avgift än medlemmar som är arbetslösa. lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, , följer att medlem- skapet i en arbetslöshetskassa också ger rätt till ersättning Enligt 85 § LAK kan den som inte är medlem i någon arbetslöshets- kassa välja att ansluta sig till den kompletterande arbetslöshetskassan, I 87 § LAK hänvisas bl.a. till bestämmelserna i 41 § som behandlar medlemsavgifter till en arbetslöshetskassa. stämmelser skall även tillämpas när den enskilde valt att ansluta sig till den kompletterande arbetslöshetskassan, som således skall ta ut en an- slutningsavgift av den som har anslutit sig till kassan. ställs med de medlemsavgifter som medlemmar i andra arbetslöshetskas- Anslutningsavgiften används för att täcka den komplette- rande arbetslöshetskassans kostnader för administrationen av arbetslös- hetsförsäkringen såvitt gäller de anslutna samt för kassans finansierings- avgift och utjämningsavgift till staten. Den som anslutit sig till den kom- pletterande arbetslöshetskassan omfattas också av den frivilliga inkomst- bortfallsförsäkringen. Den arbetslöse som omfattas av grundförsäkringen men som inte är medlem i någon arbetslöshetskassa och inte heller ansluten till den kompletterande arbetslöshetskassan betalar inte någon avgift. Skälen för regeringens förslag: Genom medlems- och anslutningsav- gifter bidrar medlemmar respektive anslutna till finansieringen av ar- betslöshetsersättningen. Både den enskilde och staten bidrar således till finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen. För att arbetslöshetsförsäk- ringen skall ha en fortsatt hög legitimitet och tilltro hos allmänheten är det av central betydelse att arbetslösa i så stor utsträckning som möjligt behandlas lika vid tillämpningen av arbetslöshetsförsäkringen. be- handlas arbetslösa som beviljas dagpenning i form av grundbelopp från den kompletterande arbetslöshetskassan utan att vara anslutna till kassan eller medlemmar i en arbetslöshetskassa och de som får grundbeloppet och som är anslutna alternativt medlemmar olika. De som beviljas ersätt- ning från den kompletterande arbetslöshetskassan utan att vara anslutna till kassan behöver inte betala någon avgift, medan de som är med- lemmar hos någon av de övriga arbetslöshetskassorna eller anslutna till den kompletterande arbetslöshetskassan måste betala en medlemsavgift respektive en anslutningsavgift. Utgångspunkten bör vara att behandlingen av arbetslösa oberoende av vilken arbetslöshetskassa som administrerar utbetalningen av grundbe- loppet skall vara så rättvis som möjligt. Arbetslösa som varken är med- lemmar eller anslutna till en arbetslöshetskassa har en ekonomisk fördel. Det framstår som rimligt att även arbetslösa som beviljas dag- penning i form av grundbeloppet från den kompletterande arbetslöshets- kassan utan att vara anslutna till kassan eller medlemmar i en arbets- löshetskassa också är delaktiga i det finansiella ansvaret för arbets- löshetsförsäkringen. Det kan i och för sig ifrågasättas om det är befogat att en grupp som befinner sig i en svår ekonomisk situation skall betala för att få del av ett försäkringsskydd. Å andra sidan är det otillfreds- ställande att en del arbetslösa vilka är grundförsäkrade i den allmänna arbetslöshetsförsäkringen inte behöver betala någon avgift när medlems- och anslutningsavgifter till arbetslöshetskassor används för att täcka förvaltningskostnader som rör administrationen av arbetslöshets- försäkringen. Medlemmar i eller anslutna till en arbetslöshetskassa betalar avgifter oavsett om de är arbetslösa eller inte. Arbetslösa som varken är anslutna till den kompletterande arbetslöshetskassan eller medlemmar i en arbetslöshetskassa kommer med den i promemorian föreslagna modellen däremot enbart att betala en avgift när arbetslösheten faktiskt inträder och rätt till ersättning föreligger. Regeringen instämmer i den bedömning som framförts av Statskontoret, och att en sådan avgift inte fullt ut når rättvisa och likabe- handling av de försäkrade. Emellertid skulle införandet av en avgift, precis som Arbetslöshetskassornas () påpekat, kunna bidra till att arbetslösa som får ersättning i form av ett grundbelopp kommer att behandlas mer lika oavsett om de är medlemmar i eller anslutna till en arbetslöshetskassa eller inte. Regeringen anser, liksom, Prop. () att legitimiteten och tilltron till arbetslöshetsförsäkringssystemet skulle stärkas vid införandet av en avgift. Regeringen gör bedömningen att en avgift från dessa ersättnings- berättigade skulle leda till ökad rättvisa och likabehandling av arbetslösa som varken är anslutna eller medlemmar i en arbetslöshetskassa jämfört med arbetslösa som är anslutna eller har ett medlemskap hos en arbets- löshetskassa. Regeringen föreslår således att den kompletterande arbetslöshetskassan skall ta ut en avgift av den som får ersättning enligt grundförsäkringen enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring och som inte redan är skyldig att betala en medlems- eller anslutningsavgift. Efter påpekande från Lagrådet föreslås att lagtexten utformas så att det tydligt framgår att avgiften skall bidra till att täcka kassans förvaltningskostnader för denna grupp ersättningsberättigade. Avsikten är således att avgiften tillsam- mans med statsbidraget skall täcka dessa förvaltningskostnader. Genom den nya avgiften kommer samtliga arbetslösa som får ersättning att gemensamt bidra till finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen. Alfa-kassan har påpekat att en avgift enligt den föreslagna modellen innebär att icke-anslutna vilka blir arbetslösa kommer att vara med och finansiera arbetslöshetsförsäkringen men att däremot sökanden som får avslag på sin ansökan inte omfattas av förslaget. Alfa-kassan påpekar vidare att inte heller enskilda som vänder sig till kassan för information som rör arbetslöshetsförsäkringssystemet omfattas av förslaget. Regeringen är väl medveten om att detta blir konsekvenserna av den typ av avgiftsmodell som föreslås. Den föreslagna avgiften skall inte täcka den kompletterande arbetslöshetskassans samtliga kostnader för administrationen av grundförsäkringen. Avgiften skall täcka kostnader som den kompletterande arbetslöshetskassan har och som uppstår vid kassans behandling av ärenden som leder till att ersättning enligt grund- försäkringen betalas ut. Regeringen delar således SO:s uppfattning att någon avgift inte skall tas ut av den som inte får någon ersättning. Avgiften avser alltså inte att täcka den kompletterande arbetslöshets- kassans totala kostnad för administrationen av grundförsäkringen för icke anslutna utan skall ses som ett bidrag vid sidan av den statliga finansie- ringen. 5.2Avgiftens storlek och avgiftens erläggande Regeringens förslag: Avgiften skall betalas genom att den dras av när ersättningen enligt grundförsäkringen betalas ut. Avdrag för betalning av preliminär skatt skall göras innan avgiften dras av från ersätt- ningen. Avdrag för avgiften får inte göras gällande mot beslut om ut- mätning av lön enligt 7 kap. utsökningsbalken. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, efter förslag från den kompletterande arbetslöshetskassan, meddela föreskrifter om storleken på avgiften. Bestämmelser om detta införs i lagen (1997:239) om arbetslöshets- Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslås emellertid att avgiften skall utgå med en del av dagpenningen och betalas genom avdrag från dagpenningbeloppet samt att den kompletterande arbetslöshetskassan skall besluta om avgiftens storlek och att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen skall godkänna storleken. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna är positiva till att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen skall godkänna storleken på den avgift som skall betalas av den arbetslöse. Många remissinstanser är positiva till eller har ingen erinran mot att avgiften skall dras vid ut- betalning av dagpenningen. Flera remissinstanser har synpunkter på hur avgiftens storlek skall fastställas och de skatterättsliga effekterna av för- slaget. Föreningen avvisar förslagen. Skälen för regeringens förslag Beslut om avgiftens storlek Enligt 43 § lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, LAK, skall Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen godkänna en arbetslöshets- kassas beslut om medlemsavgifter. Av 87 § LAK följer att detta även gäller beträffande anslutningsavgifter. Det innebär att en arbetslöshets- kassa inte får ta ut en högre medlems- respektive anslutningsavgift än vad som blivit godkänt. I promemorian föreslås att den nu aktuella avgiften på motsvarande sätt skall beslutas av den kompletterande arbetslöshetskassan och där- efter godkännas av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Beslut om den obligatoriska avgift som föreslås är dock att betrakta som norm- givning. Normgivningsmakt kan inte delegeras till en arbetslöshetskassa. Som Lagrådet påpekat kan inte heller delegera normgivnings- makt direkt till en förvaltningsmyndighet. Föreskrifter om avgiftens storlek bör därför meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. För att få ett så bra beslutsunderlag som möjligt bör den kompletterande arbetslöshetskassan lämna förslag om avgiftens storlek innan föreskrifterna meddelas. I promemorian föreslås att som vägledning vid fastställandet av stor- leken på det belopp som den kompletterande arbetslöshetskassan skall ta ut från arbetslösa som inte är anslutna till arbetslöshetskassan, bör gälla den genomsnittliga storleken på den avgift som medlemmar i övriga kassor och den anslutningsavgift som personer anslutna till den kompletterande arbetslöshetskassan betalar. Under t.ex. betalade medlemmar i arbetslöshetskassor som också var fackligt anslutna i genomsnitt i medlemsavgift/anslutningsavgift. De som inte var fackligt anslutna betalade i genomsnitt under . Regeringen anser att en sådan jämförelse med dessa avgifter skulle kunna utgöra en utgångspunkt vid beräkningen av avgiften. Om man utgår från att ersättning i form av grundbelopp betalas ut och en årlig avgift med t.ex. , skulle detta inne- bära att en rimlig avgift till den kompletterande arbetslöshetskassan från icke anslutna borde kunna uppgå till per utbetalat Regeringen vill dock påpeka att detta endast skall ses som ett räkneexempel och inte vara styrande vid bestämmandet av nivån på avgiften. Det avgörande skall i stället vara att kassan har till- räckliga inkomster för att täcka de aktuella förvaltningskostnaderna, dvs. att avgifterna tillsammans med statsbidraget skall täcka dessa kostnader. Regeringen anser inte som Småföretagarnas arbetslöshetskassa