prop · GR031d11 · 2004-01-01 00:00:00 — Regeringen föreslog att dessa medel skulle få utgöra statens samlade andel för finansiering av samverkan och stå i proportion till statens samlade ansvar för åtgärder för den grupp som samverkan riktar sig till. Det innebär att i de fallen både och länsarbetsnämnden deltar i ett samverkansprojekt får svara för statens andel av kostnaderna. beslutade enligt regeringens förslag (bet. 2002/03:SfU5, rskr. 2002/03:48) och de nya reglerna trädde i kraft . Prognosen är att kommer att användas för samverkan. Med anledning av detta resurstillskott för samverkan inom rehabiliteringsområdet och för att förbättra styrning och uppföljning av samverkansmedlen har regeringen i regleringsbreven givit berörda myndigheter i uppdrag att stödja och följa de insatser som bedrivs i samverkan. Socialförsäkringsadministrationen och AMV skall gemensamt verka för att antalet sjukskrivna arbetslösa som återfår arbetsförmågan och får ett arbete skall öka. Vidare skall RFV och AMS utforma gemensamma nationella verksamhets- och handlingsplaner för hur försäkringskassorna och länsarbetsnämnderna skall använda de medel som anvisats för samverkan. RFV har fått i uppdrag att följa hur de statliga medlen för samverkan inom rehabiliteringsområdet har använts. Redovisningen skall avse hur mycket medel som har förbrukats, för vilka ändamål och för vilka målgrupper. Dessutom skall redovisas hur sjukfallen har avslutats. Uppdraget skall redovisas i samband med kvartalsredovisningarna och i årsredovisningen . RFV har också fått i uppdrag att följa upp försäkringskassornas tillämpning av riktlinjerna för samverkan inom rehabiliteringsområdet. Uppföljningen skall även avse tillämpningen av de nationella verksamhets- och handlingsplaner som RFV och AMS skall upprätta. Uppdraget delredovisades (se avsnitt 3.6.2) och skall slutredovisas i samband med årsredovisningen . Slutligen har RFV, i samverkan med AMS och SoS, fått i uppdrag att utveckla rutiner för ett sektorsövergripande system för löpande uppföljning av resultaten av samverkan inom rehabiliteringsområdet. Enligt uppdraget skall rutinerna utformas på ett sådant sätt att det även kan tillämpas för löpande uppföljning av resultaten av en permanent finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Uppdraget skall redovisas . Finansiell samordning på rehabiliteringsområdet infördes lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst. Denna lag, som är tidsbegränsad, gäller efter förlängning till och med utgången av 2003. Med stöd av denna lag har försök med finansiell samordning (Socsam) bedrivits i åtta kommuner. Sådana försök pågår i sex kommuner (se även avsnitt 3.12). hemställde i betänkandet (2001/02:SfU1) Anslag inom socialförsäkringsområdet (utgiftsområdena 10, 11 och 12) att som sin mening skulle ge regeringen till känna vad utskottet hade anfört om att regeringen borde återkomma med förslag om finansiell samordning mellan socialförsäkringen, hälso- och sjukvården, och arbetsmarknadsmyndigheterna. beslutade i enlighet med utskottets hemställan (rskr. 2001/02:84). Med anledning av tillkännagivande bildades inom en arbetsgrupp med företrädare för berörda departement. Med utgångspunkt i beställning har arbetsgruppen utarbetat ett förslag om finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Förslaget redovisades i departementspromemorian Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet (Ds 2003:2). Departementspromemorian har remissbehandlats. Efter att ha inhämtat Lagrådets yttrande över förslaget överlämnade regeringen till propositionen Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet (prop. 2002/03:132). I propositionen lämnas förslag till utformning av en permanent finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. Finansiell samordning föreslås kunna ske frivilligt mellan en försäkringskassa, ett landsting, en länsarbetsnämnd samt en eller flera kommuner. Finansiell samordning kommer således att utgöra ett alternativ till samverkan inom ramen för Frisam. I proposition 2002/03:132 har regeringen föreslagit att försäkringskassornas möjlighet att disponera högst av de budgeterade utgifterna för sjukpenning för samverkan enligt Frisam bör omfatta även den finansiella samordningen. Mot bakgrund av att dessa medel får utgöra statens samlade andel för samverkan enligt Frisam är det regeringens uppfattning att samma princip måste gälla för samverkan inom ramen för finansiell samordning. Arbetsmarknadsmyndigheternas medverkan finansieras således med medel från sjukförsäkringen. Detta innebär att högst av det budgeterade utgifterna för sjukpenning får disponeras för samverkan antingen enligt Frisam eller finansiell samordning. och länsarbetsnämnden avgör var för sig om det vill samverka enligt Frisam eller finansiell samordning. Målgruppen för den föreslagna finansiella samordningen utgörs av människor som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser från flera av de samverkande parterna för att uppnå eller förbättra sin förmåga till förvärvsarbete. De åtgärder som får finansieras genom den finansiella samordningen skall ligga inom de samverkande parternas samlade ansvarsområde och syfta till att återställa eller öka den enskildes funktions- och arbetsförmåga. Nuvarande grundläggande principer om likabehandling av människor skall upprätthållas även inom ramen 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 för en finansiell samordning. Allt rehabiliteringsarbete, all planering och all uppföljning och utvärdering skall därför genomsyras av ett tydligt köns- och integrationsperspektiv. I propositionen betonas vikten av att den finansiella samordningen följs upp och utvärderas på både lokal och nationell nivå. Samverkansparterna föreslås få ansvaret för lokal uppföljning och utvärdering. Den myndighet regeringen senare bestämmer bör få ansvaret för den nationella uppföljningen och utvärderingen av finansiell samordning. slutfördes arbetet med att förbereda genomförandet av det reformerade förtidspensionssystemet i enlighet med vad beslutade om (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257). Förutom att nya beräkningsregler infördes för de nya förmånerna aktivitets- och sjukersättning, fick de personer som före utgången av 2002 uppbar förtidspension eller sjukbidrag sina förmåner automatiskt omvandlade till sjukersättning eller tidsbegränsad sjukersättning. Denna omvandling skulle enligt propositionen innebära att dessa personer i princip fick oförändrad nettoersättning efter justering med hänsyn till effekterna av att det särskilda grundavdraget för pensionärer () slopades. RFV har fått i uppdrag att utvärdera effekterna av övergången till det nya systemet. Om det därvid framkommer att oförutsedda effekter har uppkommit vid omvandlingen kommer regeringen att pröva möjligheterna att åtgärda dessa. I det gällande nationella målet anges att antalet nya aktivitets- och sjukersättningar skall minska . Det nationella målet skall uppnås genom insatser inom flera olika politikområden. På området sjuk- och aktivitetsersättning aviserades i fjolårets budgetproposition följande tre åtgärder. Sjukersättning skall beviljas för längst i taget Nuvarande möjlighet till vilande sjuk- eller aktivitetsersättning för att pröva att förvärvsarbeta utan att rätten till förmånen går förlorad förlängs till längst . Möjlighet till vilande sjuk- eller aktivitetsersättning vid studier införs. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Frågan om att begränsa rätten till sjukersättning till längst i taget bereds inom . En inom utarbetad PM har remissbehandlats och med anledning av remissynpunkter på de arbetsrättsliga konsekvenserna av en sådan ordning, är frågan föremål för ytterligare överväganden. För att öka intresset för att pröva möjligheten att förvärvsarbeta har RFV genomfört särskilda informationsinsatser för att de försäkrade skall få god kännedom om reglerna om vilande förtidspension. Reglerna infördes och syftar till att stimulera till återgång i arbetslivet och ett i övrigt aktivt liv. Uppföljningar visar att fördubblades antalet förtidspensionärer som utnyttjade möjligheten att pröva att förvärvsarbeta med sin förmån vilande till ca 2 600. Denna ökning är givetvis glädjande, men antalet ligger ännu långt från vad som ursprungligen förväntades. lämnade regeringen förslag om en utvidgning av den nuvarande möjligheten till vilande sjuk- eller aktivitetsersättning från 12 till längst 24 kalendermånader och de nya reglerna trädde i kraft . Frågan om att införa en möjlighet till vilande sjuk- eller aktivitetsersättning vid studier bereds inom . Beviskraven vid prövning av arbetsskada har ändrats . Förändringen beräknas få särskild betydelse för de mer svårbedömda skadorna, bl.a. belastningsskador, som oftare drabbar kvinnor än män. Förändringarna syftar bland annat till att förenkla arbetsskadeprövningen. Detta torde bidra till ökad rättssäkerhet och att beslut kan fattas snabbare än . Regeringen har givit RFV i uppdrag att följa förändringarna i arbetsskadeförsäkringens ersättningsmönster och mäta försäkringens effekter för kvinnor och män. En detaljerad analys skall lämnas i samband med årsredovisningen . Den som fått en skada godkänd som arbetsskada kan få rätt till kompensation i form av särskild arbetsskadeersättning för det inkomstbortfall som systemet med karensdag medför. Bestämmelsen har trätt i kraft och gäller karensdagar som uppstår i sjukperio- der som hänför sig till arbetsskada som visat sig från och med denna tidpunkt. Indexeringen av arbetsskadelivränta i form av egenlivränta för personer födda har ändrats 2003. Den räknas nu om med ett tal som motsvarar hälften av inkomstindexets reala förändring avseende genomsnittsinkomst och inkomstindexets hela prisförändring. En sådan omräkning skall göras fram till det att livräntan till sitt belopp motsvarar den andel av livränteunderlaget som uppgår till samma andel av 7,5 prisbasbelopp. Detta innebär att de ersättningsberättigade vid tillväxt får del av den allmänna standardutvecklingen motsvarande hälften av den genomsnittliga reala standardhöjningen för de yrkesaktiva. På motsvarande sätt blir standardsänkningen vid negativ tillväxt endast hälften så stor för de ersättningsberättigade. En viss följsamhet med den allmänna inkomstutvecklingen uppnås således. begränsas kostnadsutvecklingen genom att endast halva reala löneförändring slår igenom. Vidare kommer eventuella realinkomstsänkningar endast i begränsad omfattning påverka de utbetalda ersättningarna. En särskild utredare har haft regeringens uppdrag att lämna förslag till utformning av en koncentrerad arbetsskadehandläggning samt till hur en kunskapsbank för frågor om samband mellan arbetsmiljö och sjukdom kan byggas upp och organiseras (dir. 2002:45). Utredaren har lämnat delbetänkandet Koncentrerad arbetsskadehandläggning för likformighet och rättvisa (SOU 2002:80) och slutbetänkandet Att samla och sprida kunskap om skadlig inverkan och framgångsrik rehabilitering (SOU 2003:1). Delbetänkandet har remissbehandlats varvid utredningens förslag om arbetsskadenämnd mötte kritik. Mot denna bakgrund beslutade regeringen ge utredningen om Översyn av socialförsäkringsadministrationen i uppdrag att i samband med översynen av socialförsäkringsadministrationen lämna förslag till beslutsfunktion vid koncentrerad handläggning av socialförsäkringsärenden. Utredaren skall också lämna förslag till hur koncentrerad handläggning av t.ex. arbetsskadeärenden kan inordnas i den framtida organisationsstrukturen (dir. 2003:62). Uppdraget skall redovisas . höjdes den nedre åldersgränsen för rätt till handikappersättning från det år personen fyller . Regeländringen föranleddes av att samhällsutvecklingen inneburit att åldersgränsen är relevant. Höjningen av åldersgränsen anknyter bättre till det särskilda vårdansvar som föräldrar har. Från samma tidpunkt har motsvarande höjning genomförts av åldersgränsen för när vårdbidrag kan ges. redovisade regeringen ett brett åtgärdsprogram i 11 punkter för ökad hälsa i arbetslivet i budgetpropositionen . Nedan följer en kortfattad redovisning av de insatser som gjorts eller sker inom åtgärdsprogrammet utanför politikområde 19. Trepartssamtal mellan regeringen och arbetsmarknadens parter Trepartssamtalen, som inleddes , avslutades genom slutrapporten arbetsliv för alla. Syftet med samtalen med arbetsmarknadens parter var att skapa samsyn samt att samordna insatserna i strategin för att motverka ohälsa i arbetslivet med avseende på såväl förebyggande som rehabiliterande insatser. Frågor som rör arbetsorganisation, ledarskap på arbetsplatserna, äldre i arbetslivet, livsstilsfrågor samt rörlighet på arbetsmarknadens har också diskuterats. Rapporten utgör ett viktigt underlag för regeringens fortsatta arbete med att öka hälsan i arbetslivet. Ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare att förebygga ohälsa I 11-punktsprogrammet angav regeringen att den hade för avsikt att införa någon form av ökade ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare för att komma till rätta med den ökade ohälsan i arbetslivet. En departementspromemoria utarbetades inom . I denna föreslogs ett genomförande i två steg varvid som ett första steg föreslogs att ar- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 betsgivarna i den offentliga sektorn skall svara för en viss del av den sjukpenning som utbetalas till anställda som är sjukskrivna. Efter remissbehandling gjorde regeringen den bedömningen att förslaget inte kunde läggas till grund för en proposition. Vidare har inom ramen för trepartssamtalen föreslagits en modell som lägger ett ökat kostnadsansvar för arbetsgivare även vid längre sjukskrivningar. De fackliga huvudorganisationerna har vid trepartsamtalen föreslagit en liknande modell, men enligt denna skall dessutom arbetsgivarnas kostnader öka vid uteblivet rehabiliteringsunderlag. Beredningsarbetet har därför fortsatt inom och inriktningen är att ett sådant system skall omfatta hela arbetsmarknaden, att det skall kompletteras med ett skydd för små företag så att inte dessa drabbas av för höga kostnader vid sjukskrivning samt att särskild uppmärksamhet skall riktas mot de grupper som har svårt att komma in på arbetsmarknaden så att en ökad selektion inte uppstår på arbetsmarknaden. () får i samverkan med använda för att stärka metodutvecklingen inom företagshälsovården. Detta sker framför allt genom utbildningsinsatser. Vidare har tillskjutits för att förstärka utbildning av personal inom företagshälsovården. avlämnade Statskontoret med anledning av regeringens uppdrag rapporten företagshälsovården bättre (2001:29). Rapporten har remissbehandlats och en remissammanställning föreligger. Genom beslut av regeringen skall en särskild utredare tillsättas för att göra en översyn av ett antal frågor som rör företagshälsovården. Det gäller bl.a. frågan om var huvudmannaskapet för företagshälsovårdsutbildningen skall ligga och hur den skall organiseras och dimensioneras. Vidare skall utredas om det behövs en obligatorisk skyldighet för arbetsgivare att tillhandhålla företagshälsovård och om det bör införas krav på eller villkor angående kvalitetssäkring av den företagshälsovård som krävs med stöd av lag. Slutligen skall utredaren se över hur personalför- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 sörjningen inom företagshälsovården skall kunna säkras utan negativa effekter för sjukvården samt hur den särskilda kompetens som finns inom företagshälsovården bättre kan utnyttjas i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Uppdraget skall redovisas dels i delbetänkande , dels i ett slutbetänkande . Utbildning av regionala skyddsombud En förstärkt utbildning för regionala skyddsombud har genomförts . För detta ändamål avsattes sammanlagt . Ytterligare har avsatts för det ändamålet 2003. Översyn av arbetsmiljölagen (AML) En särskild utredare skall tillsättas för att se över behovet av en bättre samordning mellan inflytandereglerna i medbestämmandelagen (MBL) samt ett antal andra frågor som hänger i hop med utvecklingen i arbetslivet. Certifiering av arbetsmiljön m.m. Ett uppdrag har lämnats till att utreda hur arbetsmiljöcertifiering frivillig kvalitetssäkring/bedömning av ett företags arbetsmiljöarbete kan stärka arbetsmiljöarbetet. Uppdraget slutredovisades till regeringen . Verket pekar i sin rapport bl.a. på de svårigheter som föreligger att förena certifiering med ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare att vidta förebyggande arbetsmiljöåtgärder. Regeringen har uppdragit åt Statskontoret att utvärdera insatser vad gäller införande av systematiskt arbetsmiljöarbete. Uppdraget skall redovisas . En utvecklingsverksamhet skall bedrivas inom den offentliga sektorn för att systematiskt kunna identifiera dåliga arbetsmiljöer och följa hälsans utveckling. Försöksverksamhet avseende hälsoredovisning prövas inom ramen för försöksverksamhet att minska ohälsan i offentlig sektor. Be- slut om medel till tre försöksverksamheter avseende hälsobokslut fattades av regeringen . Regeringen föreslog i anslutning till budgetpropositionen att skyldighet skulle införas för privata arbetsgivare samt kommuner och landsting att redovisa anställdas sjukfrånvaro Arbetsgivare med högst 10 anställda skall inte omfattas av denna skyldighet. godkände propositionen och bestämmelserna trädde i kraft . Försök för att minska ohälsan inom den offentliga sektorn För att bedriva särskilda försök hos några av de stora offentliga arbetsgivarna i syfte att förebygga och minska sjukfrånvaron avsattes och . Projekten har karaktären av metodutveckling. Medlen har fördelats till sammanlagt 19 projekt. skall följa och utvärdera projekten och lämna en redovisning till regeringen . Forum för ökad hälsa i staten Regeringen har tillsatt en särskild arbetsgrupp med uppgift att stimulera till gemensamma insatser i statlig förvaltning för ökad hälsa. I gruppen ingår myndighetschefer, ledande företrädare för de centrala fackliga organisationerna och experter. Syftet med detta forum Hälsa i Staten är att sprida information och föra en öppen dialog i syfte att uppmuntra chefer och anställda i arbete att skapa en attraktiv och effektiv statlig förvaltning som utmärks av en god arbetsmiljö och en låg sjukfrånvaro. Insatserna kan bestå av seminarier, information, benchmarking och initiativ till samarbete mellan myndigheter. Målgruppen är myndighetschefer, fackliga företrädare och anställda i staten. Målet för politikområdet var 2002 att en större andel av befolkningen i arbetsför ålder skall ha förmågan att arbeta. Personer som inte har förmåga att arbeta skall ges en levnadsstandard som är anpassad till den ekonomiska utvecklingen i samhället. Regeringen anser att målet inte är uppfyllt, eftersom en växande andel av befolkningen inte har haft förmåga att arbeta på grund av att sjukfrånvaron och förtidspensioneringarna har fortsatt att öka. Allt fler personer uppbär sjukpenning allt . Vidare är det allt fler personer som uppbär sjukpenning som har inkomster över inkomsttaket om 7,5 prisbasbelopp. Regeringen fastställde även ett mål för verksamhetsområdet vid arbetsoförmåga med innebörden att skillnaderna mellan försäkringskassorna vid bedömning av långa sjukfall och förtidspensioner skulle minska. Regeringen anser att inte heller det målet har uppnåtts. De stora regionala skillnaderna mellan försäkringskassorna består. Regeringen ser allvarligt på detta förhållande. RFV avser att ta fram en strategi med syfte att långsiktigt minska de regionala skillnaderna. Här redovisas utgifter för sjukpenning inklusive de utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet, s.k. sjuklönegaranti och särskilt högkostnadsskydd. skall även täcka kostnader för återbetalningspliktiga studiemedel, som belöper på studerandes sjukperioder. Utgiftsutvecklingen för sjukpenningen styrs av dels antalet ersatta dagar, dels medelersättningen. Tabell 3.2 Utfallssiffror för Årets över-/underskridande var anslagna medel för sjukpenning . Det faktiska utfallet uppgick till , vilket motsvarar ett överskott på . I förhållande till tillgängliga medel (med beaktande av kredit) uppstod dock ett underskott på . Utfallet 2002 innebär en kostnadsökning i jämförelse med 2001 på eller . var ökningen eller . Kostnadsökningen beror till största delen på en ökning i antalet ersatta dagar, men en viss ök- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 ning av medelersättningen har också påverkat kostnadsutvecklingen. Tabell 3.3 Procentuell ökning av antalet sjukfall för olika fallängder De långa sjukfallen som pågått fortsatte att öka och svarade för av de totala utgifterna. har dock ökningstakten av sjukfall planat ut medan sjukfall fortsätter att öka kraftigt. Även antalet nettodagar fortsatte att öka . Ökningstakten dämpades dock påtagligt och uppgick till . ökade antalet nettodagar . Den relativa ökningstakten är nu ungefär lika mellan könen. Andelen nettodagar fördelar sig så att kvinnor har av totala antalet dagar och män . Kvinnorna utgör av de sjukskrivna varav många är anställda i den offentliga sektorn. Kvinnornas andel av sjukfrånvaron översteg männens . varierade kvinnornas andel mellan av den ersatta sjukfrånvaron. har kvinnornas andel av sjukfrånvaron ökat med ungefär en procentenhet . Antalet dagar med partiell sjukskrivning av totala antalet dagar (bruttodagar där oavsett omfattning räknas som ) var . Denna andel har 2002 ökat till . Liknande utveckling gällde både för kvinnor och män, dock har kvinnor något högre andel. Medelsjukpenningen fortsatte att öka . Ökningen var 2002 . senaste prognos för timlöneökning 2002 var . Nedan redovisas utvecklingen vad avser antal personer som fått sjukpenning, antal nettodagar samt genomsnittligt antal ersättningsdagar per person och år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.4 Antal personer som fått utbetalning av sjukpenning (1 000-tal) Tabell 3.5 Totalt antal sjukpenningdagar, netto (Miljoner dagar) Tabell 3.6 Genomsnittlig antal sjukpenningdagar per fall som fått ersättning Under denna rubrik redovisas utgifter för rehabilitering . har dock delats upp i två olika poster: Re- habiliteringspenning och Köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster. Dessutom tillkommer en ny anslagspost från samma tidpunkt. Denna benämns Förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Årets över-/underskridande blev anslagsbelastningen vilket var 99 miljoner lägre än anslagsbeloppet och lägre än tillgängliga medel. Anledningen till detta är att rehabiliteringen inte ökat i den takt som prognos- Antalet ersatta dagar räknat i uppgick till 4,2 miljoner dagar. Ökningstakten har uppgått till ca . Den genomsnittliga ersättningen ökade per nettodag. De långa sjukskrivningarna har som angivits under avsnittet Sjukpenning fortsatt att öka. hade 124 300 personer varit sjukskrivna . Detta är 12 400 fler än och innebär en ökning . Om en försäkrad som uppbär sjukpenning påbörjar en arbetslivsinriktad rehabilitering skall byta ut sjukpenningen mot rehabiliteringspenning. Kostnaderna för rehabiliteringspenning har ökat men inte alls i samma utsträckning som kostnaderna för sjukpenning. var kostnaderna för rehabiliteringspenning vilket innebär en ökning från föregående år med . har ett ansvar för att samordna samhällets resurser för att återge en sjukskriven person möjlighet att förvärvsarbeta. An- delen personer som fått del av sådan samordnad rehabilitering har ökat . Det är dock fortfarande relativt få personer som får del av sådan samordnad rehabilitering, eller av antalet personer som varit sjukskrivna . Tabell 3.8 Antal sjukskrivna som varit aktuella för samordnad rehabilitering Andelen personer som efter avslutad rehabilitering har fått en ökad arbetsförmåga har också ökat från år . Mätningen är gjord efter avslutad rehabilitering. Köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster ingick i anslagsposten Rehabilitering och kallades Särskilda medel. Utfallet 2002 blev vilket är lägre än det anslagna beloppet som uppgick till . Till detta kommer det anslagssparande som fanns . Sammantaget innebär detta att av de särskilda medlen återstod ca .