prop · GR03100 · 2004-04-15 00:00:00 — Det är därför rimligt att staten och kommu- nerna tillsammans med övriga intressenter gör en gemensam insats för att öka kvalitet, kompe- tens, konkurrens och attraktivitet i bygg-, fastighets- och anläggningssektorn. Regeringen gav i uppdrag (dnr Fi2003/6439) att låta genomföra en förstudie till ett framtids- inriktat projekt inom sektorn. har därefter redovisat ett program för hur en långsiktig förbättring av sektorns attraktivitet, konkurrenskraft, kompetens och lönsamhet kan byggas upp och genomföras. Rapporten har sammanställts efter samråd med ett stort antal företrädare för olika intressen i de olika delsektorerna. Regeringen finner att det finns goda skäl att tillkalla en särskild byggsamordnare för att tillsammans med företrädare för bygg-, fastighets- och an- läggningssektorn leda och samordna ett program för utveckling och utvärdering av byggsektorn. En förutsättning för att projektet skall kunna genomföras är att staten och övriga aktörer delar på kostnaderna. Den statliga finansieringen bör ske genom att högst av anslaget 31:10 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet får användas till ändamålet. Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Regeringens förslag: Fusionen mellan de två bola- gen och genom- förs inte. Bakgrund: I statsbudgeten föreslogs att regeringen skulle överta aktierna i genom utdelning eller annat för- farande. informerades om att regeringen avsåg att efter övertagandet fusionera detta företag och . har därefter beslutat i enlighet med regeringens förslag (prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:FiU11, rskr. 2003/04:49). Skälen för regeringens förslag: Efter att Vasallen AB:s dotterbolag () delats ut till regeringen har regeringen tillskjutit aktierna i bolaget som aktieägartill- skott till . I och med detta har ett koncernförhållande upprättats i vilket är moderbolag till . Verksamheten i koncernen kommer huvud- sakligen att bedrivas i moderbolaget . Det fria egna kapitalet i har genom beslut på bolagsstämman 2004 delats ut till moderbolaget. Regeringen anser mot denna bakgrund att det inte finns något behov av att genomföra fusionen mellan de två bolagen. 31:14 Bidrag till installation av hissar (nytt anslag och bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål inte uppfört något anslag eller något bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser. Regeringens förslag: Bidrag kan lämnas till instal- lation av hissar som påbörjas den 15 april31 . Stödet skall vara begränsat till sammanlagt högst . Bidrag skall utgå med en viss andel av godkänd total installations- kostnad. Högsta godkända installationskostnad skall vara per hiss. Bidrag skall lämnas i samband med underhåll, om-, till- och påbyggnad av flerfamiljshus som är högre än två våningar samt vid påbyggnad av flerfamiljshus som har två våningar. Förutsätt- ningen är dock att de åtgärder som genomförs är berättigade till stöd enligt förordningen (1992:986) om statlig bostadsbyggnads- subvention. Regeringen bemyndigas att fatta beslut om bidrag till installation av hissar som medför ut- gifter på högst efter 2004. Ett nytt ramanslag 31:14 Bidrag till installation av hissar på anvisas. Ärendet och dess beredning: har på regeringens uppdrag gjort en översyn av under- hållsbehovet i bostadssektorn. Uppdraget har redovisats i rapporten koll på underhåll. Rapporten har remissbehandlats. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr Fi2002/4604). Enligt artikel 87.3 i EG-fördraget är medlems- staterna skyldiga att underrätta kommissionen om alla planer på att införa eller ändra stöd- åtgärder. Kommissionens övervakning av statligt stöd bygger på ett system med förhands- godkännande. Alla stödåtgärder skall anmälas till kommissionen när de är på planeringsstadiet. Förslaget om stöd till installation av hissar kommer att anmälas till kommissionen för förhandsgodkännande enligt artikel 88.3 (se nedan). förslag: förslag innebär att ett engångsbidrag skall lämnas till ny- installation av hissar i befintliga flerbostadshus som är högre än två våningar. Bidraget föreslås vara rambegränsat och finnas under för att få full effekt. Stödet föreslås uppgå till av materialkostnaden. Underlaget för bi- draget skall vara materialkostnaderna i samband med en nyinstallation av hiss. En hissinstallation bedöms kosta från , varav hälften utgör materialkostnad och hälften kostnad för arbetskraft. Ett villkor för bidraget föreslås vara att det aktuella bostadshuset används till bostäder under . Remissinstanserna: Av de remissinstanser som uttalar sig om förslaget är flertalet positiva. Förslaget stöds bl.a. av flera länsstyrelser och kommuner, , De Handi- kappades () och Lands- organisationen i (LO). Energi- myndigheten föreslår dock att det skall ställas krav på energieffektivitet vid nyinstallation. DHR anser att om förslaget skall få önskad effekt måste en hissinstallation också medföra att man vidtar andra tillgänglighetsskapande åtgärder såsom nivåanpassning i och utanför entréerna till de aktuella byggnaderna. anser att ett hissbidrag bör ges inom ramen för de generella subventionerna till ombyggnad. Endast Statskontoret och Fastighetsägarna avstyrker förslaget. Som skäl för detta anför Statskontoret att hissinstallation är en ny- investering, inte en underhållsåtgärd, som leder till höjda hyror och drabbar hushållens ekonomi negativt. I tillväxtregioner blir lägenheter ut- hyrda utan problem trots avsaknaden av hiss, medan hyran höjs för mycket i icke tillväxtorter om hiss installeras. Fastighetsägarna menar att rapporten inte innehåller underlag för att bedöma förslagen, vare sig behoven av subventioner eller utformning. Skälen för regeringens förslag: fanns ett tillfälligt hissbidrag. Syftet med bidraget var att öka tillgängligheten. 2000 fanns enligt ca 320 000 hushåll i hisslösa bostadshus med minst tre våningar. Installation av hissar i sådana hus kommer att främja tillgängligheten och möjligheten för äldre och funktionshindrade att bo kvar. Därmed minskar också i viss mån behovet av särskilda boendeformer för dessa grupper. Ett hissbidrag kommer enligt bedömning sannolikt att bidra till ökad ombyggnadsverksamhet av äldre bostadshus. och har också i en gemensam rapport framhållit be- hovet av hissar (Varför kan inte behovet av sär- skilda boendeformer tillgodoses?, S2003/3341/ST). DHR framhåller i sitt yttrande att ökad tillgänglighet leder till att äldre eller rörelsehindrade kan bo kvar längre i sin bostad. Detta leder till minskade kostnader för kom- munerna för bostadsanpassning och hemtjänst och ökad möjlighet för rörelsehindrade att på samma sätt som befolkningen i övrigt själva kunna välja sitt boende. Mot bakgrund av vad som anförts anser re- geringen att det bör införas ett stöd för ny- installation av hissar i befintliga flerbostadshus. Bidraget bör tidsbegränsas till att avse projekt som påbörjas före utgången av 2004. Ett hissbidrag har i sig begränsade effekter på sysselsättningen, särskilt på kort sikt. Ett hiss- bidrag måste främst betraktas som ett bostadspolitiskt styrmedel som syftar till att förbättra tillgängligheten och möjligheten att bo kvar för äldre och funktionshindrade. I kombination med andra ombyggnadsåtgärder kan dock ett hissbidrag bidra till ökad sysselsättning. Hissinstallationer är kostnadskrävande och kravet i byggreglerna om installation vid ombyggnad kan bidra till att begränsa om-, till- och påbyggnads- verksamheten. För att underlätta beslut om sådana åtgärder får stödet inte vara alltför lågt. Utformning av ett nytt hissbidrag Ekonomisk, ekologisk och social hållbarhet in- går i de bostadspolitiska målen. Ett hissbidrag kan med rätt utformning bidra till samtliga håll- barhetsdimensioner: ökningen av boende- kostnaderna efter ombyggnad minskar, möjligheterna för äldre och funktionshindrade att bo kvar ökar, valfriheten förbättras och ökning av energiförbrukningen kan begränsas. För att åtgärderna skall få önskad effekt bör krav ställas på att nödvändiga kompletterande anpassningar av fastigheten görs, så att den verkligen blir tillgänglig för äldre och funktionshindrade. Exempel på sådana åtgärder kan vara att bygga bort nivåskillnader i och utanför entrén. Vidare bör krav ställas på god energi- effektivitet hos sådana hissar som installeras med hjälp av särskilt statligt stöd. Bidrag bör kunna lämnas i samband med underhåll samt om-, till- och påbyggnad av fler- familjshus som är högre än två våningar samt vid påbyggnad av flerfamiljshus som har två våning- ar. Bidrag bör kunna lämnas endast i kombination med andra stödberättigade underhålls-, om- och tillbyggnadsåtgärder som berör huset eller byggnaden, dvs. inte bara ombyggnader eller underhåll av de enskilda lägenheterna. En rimlig nivå på ett statligt bidrag torde ligga någonstans mellan en femtedel och en tredjedel av en total godkänd installationskostnad. Bidrag bör beräknas på hela installationskostnaden till den del denna inte överstiger . Hänsyn bör härvid dock tas till andra särskilda investeringsstöd som också kommer sökanden till del. Regeringen avser att i en förordning precisera bidragets utformning, särskilt villkoren för att stöd till installation av hissar skall kunna lämnas, liksom storleken på bidraget. Nyinstallation av en hiss kostar, enligt bedömning, . Statens kostnader rambegränsas till för hissinstallationer som påbörjas . Då det tar tid att organisera sådana större under- hålls-, ombyggnads- och tillbyggnadsåtgärder som är en förutsättning för hissbidraget är det rimligt att anta att större delen av ansökningarna kommer att avse installationer som färdigställs . Budgetbelastningen kommer således huvudsakligen att avse 2005. Regeringen bör bemyndigas att besluta om bidrag till installation av hissar som medför ut- gifter på högst efter 2004. Utbetalning av bidrag kommer knappast att ske . Ett nytt ramanslag med ett formellt anslagsbelopp bör dock anvisas för att ge bemyndigandet en lämplig anknytning till statsbudgeten. Regeringen avser att återkomma till frågan om ytterligare medel på anslaget i budgetpropositionen . Den tänkta förordningen om det nya hiss- bidraget avses träda i kraft . Förslaget kommer dock att anmälas till Europeiska kommissionen för godkännande i enlighet med EG-fördragets artikel 88.3. Ett sådant godkännande måste erhållas innan förordningen kan träda i kraft. Godkännande förutsätts kunna ske i sådan tid att den tänkta förordningen kan träda i kraft . Det går dock inte att med säkerhet ange när ett godkännande kan föreligga. Det finns en risk för att ett godkännande lämnas så sent att förordningen kan träda i kraft först efter . Investeringsstimulans till ombyggnad av vissa utrymmen till bostadslägenheter Regeringens förslag: Investeringsstimulansen för byggande av mindre hyresbostäder och student- bostäder utvidgas till att omfatta även om- byggnad av vindsutrymmen och lokaler till bostäder i hus som huvudsakligen innefattar bostäder. I de fall ombyggnaden resulterar i nytillskott av vanliga hyreslägenheter skall fastighetsägaren eller tomträttshavaren även kunna beviljas inve- steringsbidrag enligt samma regler som för anordnande av bostäder i övrigt. Samma villkor skall ställas på sådan om- byggnad som för övriga projekt för vilka inve- steringsstimulans och investeringsbidrag med- ges. De föreslagna ändringarna träder i kraft och gäller för projekt som påbörjas . Ärendet och dess beredning: har promemorian Invester- ingsstimulans till ombyggnad av vissa utrymmen till bostadslägenheter upprättats (dnr Fi2004/320). I promemorian föreslås en mindre utvidgning av stimulansen genom att ombyggnad av vindar och lokaler i vad som helt eller huvudsakligen är bostadshus bör omfattas dels av investeringsstimulans enligt förordningen (2003:506) om investeringsstimulans för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder, dels av investeringsbidrag enligt förordningen (2001:531) om statligt investeringsbidrag för byggande av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist. Promemorian har remissbehandlats varefter ett remissmöte har hållits. En sammanställning över de synpunkter som framfördes vid remiss- mötet och de skriftliga remissvar som har lämnats in finns tillgängliga i Finans- departementet (dnr Fi2004/320). Förslaget har anmälts till , som bedömt att förändringen faller inom ramen för det god- kännande av förslaget om en invester- ingsstimulans som kommissionen lämnade 2003. Förslagen i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Den övervägande majoriteten av remissinstanserna är positiva till eller har inga invändningar mot promemorians förslag. Kammarrätten i pekar dock särskilt på behovet av att införa en möjlighet till domstolsprövning av beslut om investerings- stöd. Studentkårers Central- organisation (SSCO) anser att man även bör godta att studentbostäder förmedlas av eller i samarbete med studentkårer/nationer eller deras samarbetsorgan, eller av stiftelser eller bolag knutna till dessa. Fastighetsägarna har påtalat vissa oklarheter i regelverket när det gäller ytberäkningen. Bakgrund: En investeringsstimulans för att främja byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder infördes (prop. 2002/03:98, bet. 2002/03:BoU9, rskr. 2002/03:215). Investeringsstimulansen är riktad till fastig- hetsägare eller tomträttshavare för anordnande av bostäder som upplåts med hyresrätt i tillväxt- områden med bostadsbrist. Med anordnande avses nybyggnad och ombyggnad av byggnad som tidigare till övervägande del använts för andra ändamål än bostäder. Stimulansen kan även lämnas för anordnande av studentbostäder på eller i anslutning till orter med universitet eller högskola. Bostädernas lägenhetsarea får inte överstiga och huvudregeln är att bostäderna skall vara avsedda för permanent bruk och självständigt boende som är garanterat genom hyresavtal av normalt slag. Även det befintliga investeringsbidraget för byggande av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist gäller numera om- byggnader till bostäder av byggnad som tidigare till övervägande del använts för andra ändamål än Investeringsstimulansen kan kombi- neras med reducerat investeringsbidrag. Skälen för regeringens förslag: som gått sedan investeringsstimulansen in- fördes har det uppmärksammats att ett antal projekt som enbart eller delvis innefattar om- byggnad av främst vindar till bostäder, i första hand studentlägenheter, inte har kommit till stånd. Det har också påpekats att motsvarande även gäller ombyggnader av enstaka lokaler i vad som helt eller huvudsakligen utgör bostadshus. Dessa projekt omfattas inte av bestämmelserna om investeringsbidraget eller investerings- stimulansen enligt deras nuvarande utformning, vilket sannolikt inneburit att sådana ombyggnader inte har kommit igång. Mot bakgrund av den bristsituation som finns i många tillväxtregioner, inte minst när det gäller studentbostäder, är det angeläget att denna begränsning i regelverken tas bort. Varje ny bostad innebär ett vikigt tillskott i regioner med bostadsbrist. I den mån sådan ombyggnad resulterar i vanliga hyresbostäder eller studentbostäder anser regeringen att fastighetsägaren eller tomträttshavaren bör kunna beviljas investeringsstimulans respektive invester- ingsbidrag enligt samma regler som gäller för övrigt anordnande av bostäder. Kammarrätten i synpunkt om in- förandet av domstolsprövning togs under övervägande redan då investeringsstimulansen infördes . Regeringen anser att det inte finns anledning att återigen pröva frågan i samband med den begränsade förändring som föreslås. SSCO anser att man för förmedling av studentbostäder även bör godta att dessa förmedlas av eller i samarbete med student- kårer/nationer eller deras samarbetsorgan, eller av stiftelser eller bolag knutna till dessa. Kravet att bostäder som får investeringsstimulans eller investeringsbidrag skall förmedlas via den kommunala bostadsförmedlingen eller i sam- arbete med kommunen har tillkommit för att säkerställa att de på så vis anordnade bostäderna kan komma de hushåll till del som har störst behov. Inget i regelverket hindrar dock att kommu- nerna själva medger att studentlägenheter för- medlas på det sätt som SSCO beskriver. Har en kommun gått med på sådant förfarande när det gäller förmedling av studentlägenheter bör för- ordningens krav på samarbete med kommunen anses uppfyllt. Någon ändring av det slag som föreslås är därför inte nödvändig. Fastighetsägarna har i sitt yttrande på- talat vissa oklarheter i regelverket när det gäller ytberäkningen. Det är angeläget att eventuella oklarheter i regelverket förtydligas. Regeringen avser att i samband med förordningsarbetet överväga behovet av förtydligande. Den samlade belastningen på statsbudgeten beror på storleken på det ökade ombyggandet av lokaler och vindsutrymmen till bostäder till följd de föreslagna förändringarna. En realistisk be- dömning med utgångspunkt i de ombyggnader som skett med statligt stöd är att den samlade budgetbelastningen för perioden fram bör stanna vid högst . Intäktsbortfallet bedöms ligga inom ramen för den bedömning som gjordes i propositionen Åtgärder för att främja byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder (prop. 2002/03:98). Effekterna för länsstyrelserna, och bedöms vara begränsade varför ytterligare resurser till dessa myndigheter med anledning av de föreslagna förändringarna inte föreslås. 7.1.16Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska förpliktelser som in- klusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , högst , högst , högst och högst . Skälen för regeringens förslag: För att underlätta planering, upphandling och genom- förande av långsiktiga forskningsprojekt behöver regeringen kunna ingå mer omfattande och mer långsiktiga förpliktelser. Regeringen bör därför bemyndigas att 2004 för anslaget 26:2 Forsk- ningsrådet för miljö, areella näringar och samhälls- byggande: Forskning ingå ekonomiska för- pliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , högst , högst , högst och högst . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 34:1 Naturvårds- verket ökas med . Skälen för regeringens förslag: Naturvårds- verket deltar i arbetet med att genomföra EU:s direktiv för handel med utsläppsrätter (2003/04/EG) i enlighet med riktlinjerna i pro- positionen Riktlinjer för genomförande av EG:s direktiv om ett system för handel med utsläpps- rätter för växthusgaser (prop. 2003/04:31). behöver ytterligare resurser för att hantera dessa uppgifter. Anslaget 34:1 bör därför ökas med . Finansiering bör ske genom att anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med motsvarande belopp. 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald ingå ekonomiska förpliktelser i samband med förvärv av eller intrångs- ersättning i ur naturvårdssynpunkt värdefulla naturområden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: För att säker- ställa förutsättningarna för fortsatt hög takt i arbetet med skydd av ur naturvårdssynpunkt värdefulla naturområden, behöver större åtagan- den om förvärv m.m. kunna göras. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald ingå ekonomiska förpliktelser i samband med förvärv av eller intrångsersättning i ur naturvårds- synpunkt värdefulla naturområden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . 34:5 Miljöforskning (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 34:5 Miljöforskning ingå ekonomiska förpliktelser i samband med planering, upphandling och genomförande av forskningsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , högst och högst . Skälen för regeringens förslag: Antalet forskningsprogram som finansieras under an- slaget har ökat. Genomförandeperioder för forskningsprogram är varför flerårs- planering krävs. För att forskningsprogrammen skall kunna planeras bättre behöver bemyndi- gandet ökas till . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 34:5 Miljöforskning ingå ekonomiska förpliktelser i samband med planering, upphandling och genomförande av forsknings- projekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , högst och högst . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 34:7 Internationellt miljösamarbete ökas med . Anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 34:7 Internationellt miljösamarbete behöver ökas med för att finansiera kostnader för deltagande i FN:s miljöprogram samt medlemsavgift till Internationella Atom- energiorganet . För att finansiera denna ökning och ökningen av anslaget 34:1 bör anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden minskas med . 34:13 Stöd till klimatinvesteringar (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 34:13 Stöd till klimatinvesteringar ingå ekonomiska för- pliktelser i samband med beslut om stöd till klimatinvesteringar som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: Klimat- investeringsprogrammen är fleråriga och för att beslut om ytterligare projektstöd skall kunna fattas behöver bemyndigandet höjas. Regeringen bör därför för anslaget 34:13 Stöd till klimatinvesteringar få ingå ekonomiska för- pliktelser i samband med beslut om stöd till klimatinvesteringar som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . 7.1.17 Utgiftsområde 21 Energi 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag om . Regeringens förslag: Anslaget 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser får även användas för att förbereda och introducera ett system för handel med utsläppsrätter. Skälen för regeringens förslag: Ett system för handel med utsläppsrätter skall enligt EG- direktivet 2003/87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom ge- menskapen introduceras så att handeln kan in- ledas . Systemet skall inledningsvis omfatta vissa energiintensiva industrier samt el- och värmeproduktion. I enlighet med rikt- linjerna i propositionen Riktlinjer för genom- förande av EG:s direktiv om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser (prop. 2003/04:31) krävs vissa förberedelser vid berörda myndigheter för att introducera ett sådant system. Det europeiska systemet för utsläppshandel innebär att Kyotoprotokollets flexibla mekanismer tillämpas. Utsläppsrätter från de projektbaserade mekanismerna kommer att erkännas för användning i detta system enligt de närmare bestämmelser som antas av Europa- parlamentet och rådet på förslag från kommissionen. Anslaget 35:8 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser bör få användas för att finansiera nödvändiga förberedelser.