prop · GS037 · 2004-09-17 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:7 Vissa rättigheter vid internationellt militärt samarbete Regeringen överlämnar denna proposition till . är medlem i fredssamarbetet Partnerskap för fred (PFF) . I samband med medlemskapet ingick ett avtal om rättslig status för ett lands styrkor när de befinner sig på en annan avtals- parts territorium. Avtalet föranledde viss nationell lagstiftning. Efter en genomförd översyn av den befintliga regleringen föreslås nu en lagstift- ning som möjliggör en vidgad tillämpning av avtalet. Propositionen in- nehåller även lagstiftning till följd av det avtal om rättslig status som un- dertecknades av vissa av FN:s medlemsstater inom samarbetet SHIRB- 2001 (SHIRBRIG ) och det mellan Europeiska unionens med- lemsstater undertecknade avtalet om rättslig status för den personal som skall verka inom EU:s krishantering (EU ). Lag- ändringarna föreslås träda i kraft . Propositionen inne- håller även förslag till godkännande av de två sistnämnda statusavtalen. Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1957:668) om utlämning för brott .............................................................. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall .................................. 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1994:588) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet.......................... 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1547) om Förslag till lag om ändring i vapenlagen (1996:67).......... 2.7Förslag till lag om skadeståndsansvar vid internationellt militärt samarbete och internationell Ärendet och dess beredning............................................................. Behovet av statusavtal....................................................... 4.2Aktuella statusavtal vid internationellt militärt samarbete och internationell krishantering ........................................ De enskilda bestämmelserna........................... En vidgad tillämpning av .............................. De enskilda bestämmelserna............................................. tillträde till SHIRBRIG ........................... De enskilda bestämmelserna........................... tillträde till EU ........................................ Behovet av lagstiftning.................................................................... Avtalsinnehåll som kräver ändring av svensk lag............. Straffrättslig jurisdiktion m.m. ....................... Rätt att bära vapen .......................................... Immunitet för viss personal samt för vissa arkiv Prop. Avtalsinnehåll som inte kräver ändring av svensk lag...... Pass och visum ................................................ Bärande av uniform ........................................ Sjuk - och tandvård .......................................... Tillhandahållande av drivmedel, oljor och smörjmedel m.m . ............................................ Förslag .........................till lag om ändring i 11.2Förslag till lag om ändring i lagen (1957:668) om utlämning för brott ............................................................ 11.3Förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall ................................ 11.4Förslag till lag om ändring i lagen (1994:558) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet........................ 11.5Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1547) om Förslag till lag om ändring i vapenlagen (1996:67).......... 11.7Förslag till lag om skadeståndsansvar vid internationellt militärt samarbete och internationell krishantering Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet SOU 2003:117 .................... Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna........................................ Bilaga 4 Lagförslag i utkast till lagrådsremiss ...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att dels godkänner 1.avtalet mellan de stater som deltar i den mul- tinationella snabbinsatsbrigaden för FN-insatser om status för deras styr- kor, med reservation när det gäller möjligheten för utländsk stat att utöva domsrätt på svenskt territorium, och 2.avtalet mellan Europeiska unionens med- lemsstater om status för den militära och civila personal som utstatione- ras vid Europeiska unionens militära stab, för de högkvarter och styrkor som kan komma att ställas till Europeiska unionens förfogande inom ra- men för förberedande och genomförande av de insatser som avses i arti- kel 17.2 i Fördraget om Europeiska unionen, inbegripet övningar, samt för den militära och civila personal från medlemsstaterna som ställs till Europeiska unionens förfogande i detta sammanhang, med reservation när det gäller möjligheten för utländsk stat att utöva domsrätt på svenskt territorium, dels antar regeringens förslag till 3.lag om ändring i , 4.lag om ändring i lagen (1957:668) om utlämning för brott, 5.lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall, 6.lag om ändring i lagen (1994:588) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet, 7.lag om ändring i lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m., 8.lag om ändring i vapenlagen (1996:67), och 9.lag om skadeståndsansvar vid internationellt militärt samarbete och internationell krishantering. En utlänning som saknar hem- vist i men som befinner sig här i landet inom ramen för inter- nationellt militärt samarbete eller internationell krishantering och som omfattas av avtal som är i kraft i förhållande till , får åtalas för brott som han eller hon har begått under sin vistelse här endast efter förordnande av reger- ingen.Vad som sägs i första stycket gäller även för en svensk medbor- gare eller utlänning med hemvist i som tjänstgör i en främ- mande stats militära styrka. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 2 kap. 7 b § skall ha följande ly- delse. Om det vid besök i av en främmande stats militära styrka inom ramen för internationellt samarbete har begåtts brott av den främmande statens personal som hör till styrkan, får åtal för brottet väckas endast efter förordnande av regeringen. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1996:401. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1957:668) om utlämning för brott Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (1957:668) om utlämning för brott skall ha följande lydelse. För gärningar som nämns i de föreskrifter i 16 kap. som avser brott av krigsman eller i 21 kap. eller i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt får utlämning inte medges. Vad nu sagts utgör ej hinder att, om gärningen innefattar jämväl brott för vilket utlämning eljest må ske, utlämna personen för det brot- tet. För gärningar som nämns i de föreskrifter i 16 kap. som avser brott av krigsman eller i 21 kap. eller i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt får utlämning inte medges, om inte annat följer av en internationell överenskommelse som är i kraft mellan och den ansökande staten. Detta utgör inte hinder mot att, om gärningen även innefattar brott för vilket utlämning annars får ske, utlämna personen för det brot- tet. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1994:2066. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1976:661) om immunitet och pri- vilegier i vissa fall1 skall ha följande lydelse. Främmande stats militära styrka och dess personal som deltar i utbildning för fredsfrämjande verksamhet inom ramen för sam- arbetet Partnerskap för fred i en- lighet med avtal som är i kraft i förhållande till , åtnjuter immunitet och privilegier i den utsträckning som anges i avtalet när det gäller import till och ex- port från . 1Lagen omtryckt 1994:717. 2Senaste lydelse 1996:404. För främmande stats militära styrka och dess personal som be- finner sig i inom ramen för internationellt militärt samarbete eller internationell krishantering och som omfattas av avtal som är i kraft i förhållande till , skall immunitet och privilegier gälla såvitt avser avgifter och skatter vid bruk av fordon i väg- trafik samt import till och export från i den utsträckning som anges i följande avtal: 1. avtalet mellan de stater som är parter i Nordat- lantiska fördraget och de andra stater som deltar i Partnerskap för fred om status för deras styrkor, och 2. avtalet mellan de stater som deltar i den multinationella snabbinsatsbriga- den för FN-insatser om status för deras styrkor. För personal vid någon av Eu- ropeiska unionens institutioner samt för högkvarter som verkar inom ramen för Europeiska unio- nens krishantering gäller immuni- tet i enlighet med vad som framgår av artikel 8 respektive artikel 15 i avtalet mellan Europeiska unionens med- lemsstater om status för den mili- tära och civila personal som utsta- tioneras vid Europeiska unionens militära stab, för de högkvarter och styrkor som kan komma att ställas till Europeiska unionens Prop. 2004/05:7 förfogande inom ramen för förbe- redande och genomförande av de insatser som avses i artikel 17.2 i Fördraget om Europeiska unio- nen, inbegripet övningar, samt för den militära och civila personal från medlemsstaterna som ställs till Europeiska unionens förfogan- de i detta sammanhang. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1994:588) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1994:588) om utbildning för freds- främjande verksamhet1 skall upphöra att gälla vid utgången av 2004. 1 Senaste lydelse 1996:402. Vidare gäller tullfrihet enligt villkor i avtal som är i kraft i för- hållande till för varor som förtullas för en främmande stats militära styrka eller dess personal, som befinner sig i landet inom ramen för internationellt militärt samarbete eller internationell krishantering. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1547) om Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1994:1547) om tullfrihet m.m. skall ha följande lydelse. Tullfrihet gäller för varor som förtullas för främmande stats beskick- ning eller konsulat eller en beskicknings- eller konsulatsmedlem eller dennes familj enligt lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av den la- gen. Tullfrihet gäller också för varor som förtullas för en internationell or- ganisation eller en person som är knuten till en sådan organisation, om organisationen eller personen är upptagen i lagen om immunitet och pri- vilegier i vissa fall eller i föreskrifter som meddelats med stöd av lagen och är berättigad till tullfrihet enligt stadga eller avtal som gäller i förhål- lande till . Vidare gäller tullfrihet enligt villkor i avtal som är giltigt i för- hållande till för varor som förtullas för en främmande stats militära styrka som här i landet deltar i utbildning för fredsfräm- jande verksamhet inom ramen för samarbetet Partnerskap för fred eller för en person som hör till en sådan styrka. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1996:405. 2.6Förslag till lag om ändring i vapenlagen (1996:67) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 3 § vapenlagen (1996:67) skall ha följande lydelse. Regeringen får besluta att lagen inte skall gälla skjutvapen och ammunition som innehas av en främmande stats militära styrka vid besök i inom ramen för internationellt samarbete. Regeringen får besluta att lagen inte skall gälla skjutvapen och ammunition som innehas av en främmande stats militära styrka som befinner sig i inom ramen för internationellt militärt samarbete eller internationell kris- hantering. Denna lag träder i kraft . 2.7Förslag till lag om skadeståndsansvar vid internationellt militärt samarbete och internationell krishantering Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller vid militärt samarbete och samarbete om krishanter- ing som bedriver med annan stat eller internationell organisation. 2 § Om en utländsk fysisk eller juridisk person som saknar hemvist här i landet, efter inbjudan av svensk myndighet, i deltar i sådant sam- arbete som sägs i 1 § och det enligt internationell överenskommelse gäll- er särskilda bestämmelser i fråga om dennes skadeståndsskyldighet, skall svenska staten i stället för den utländska personen ersätta skada som upp- kommer i samband med dennes tjänsteutövning under vistelsen och för vilken den utländska personen annars skulle ha varit skadeståndsskyldig enligt svensk lag. Staten skall dock inte ersätta skada som uppkommer hos en sådan utländsk person. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning deltar i fredssamarbetet Partnerskap för fred (PFF) . har alltsedan PFF-samarbetets början deltagit aktivt i flera av de övningar som ägt rum och vid ett antal tillfällen stått som värd för sådana aktiviteter. Inom samarbetet finns ett avtal om rättslig status för ett lands styrkor när de befinner sig på en annan avtalsparts territorium, det s.k. . anslöt sig till 1996 och den rättsliga regleringen med anledning av avtalet trädde i kraft (prop. 1995/96:37, bet. 1995/96:FöU04, rskr. 1995/96:237). har övningsverksamheten och andra samarbetsformer kommit att utvecklas inom fredsfrämjandeområdet. har bruket av statusavtal för den deltagande personalen blivit allt mer vanligt före- kommande. utnyttjas ofta direkt eller indirekt i dessa sam- manhang. Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefen för svarsdepartementet en särskild utredare med upp- drag att bl.a. göra en översyn av den rättsliga regleringen som tillkom med anledning av . Utredningen fick i uppdrag att se om den nuvarande regleringen på bästa sätt möter de krav som finns i PFF- avtalet samt de behov som kan följa av andra internationella samarbets- avtal på fredsfrämjandeområdet (dir. 2002:137). I uppdraget ingick också att föreslå lagstiftning med beaktande av det kommande statusavtalet som för direktivet förhandlades fram inom ramen för EU:s krishantering. Utredningen, som antog namnet , har redovisat sina slutsatser och förslag i betänkandet Rättslig status vid samverkan inom Partnerskap för fred och EU:s krishantering m.m. en översyn (SOU 2003:117). En sammanfattning av betänkandet och utred- ningens lagförslag finns i bilaga 1 respektive bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 3. Remissyttrandena och en sammanställning av des- sa finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr Fö2003/2968/RS). Med anledning av att en annan lagstiftningsmetod används än den som föreslogs i betänkandet har vissa remissinstanser fått del av ett utkast till lagrådsremiss som utarbetats inom och har beretts till- fälle att komplettera sitt yttrande under hand. En förteckning över dessa myndigheter finns i bilaga 3 och en sammanställning av deras synpunk- ter finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (dnr som ovan). Lagförsla- gen i det utkast till lagrådsremiss som beretts med vissa remissinstanser finns i bilaga 4. En särskild insatsstyrka från vissa av FN:s medlemsstater, däribland , har etablerats för att stärka FN:s snabbinsatsförmåga vid freds- främjande insatser. Styrkan kallas SHIRBRIG (the Multinational Stand- by High Readiness Brigade for United Nations Operations). Ett särskilt statusavtal, SHIRBRIG (status of forces agreement), underteck- nades av bl.a. . Avtalet träder i kraft för svensk del när ratifikation skett. Det har inom Europeiska unionen (EU) utarbetats en överenskommelse Prop. 2004/05:7 mellan medlemsstaterna om statusen för militär och civil personal som utstationerats vid EU:s militära stab. Överenskommelsen gäller även de högkvarter och styrkor som kan ställas till EU:s förfogande i samband med förberedelse och genomförande av de uppgifter som beskrivs i arti- kel 17.2 i Fördraget om Europeiska unionen, de s.k. Petersbergsuppgif- terna. Överenskommelsen, som även omfattar övningar, gäller också för den militära och civila personal som ställs till EU:s förfogande för att verka i det sammanhanget. Överenskommelsen benämns EU (Eu- ropean Union Status of Forces Agreement). Regeringen beslutade att EU skulle undertecknas, UD/2003/52864, och att en särskild tolkningsförklaring som angav gränserna för en annan stats jurisdiktionsrätt i skulle avges vid undertecknandet. Överens- kommelsen, vilken undertecknades av medlemsstaterna , träder i kraft efter det att den sista medlemsstaten har lämnat be- sked till generalsekreteraren för Europeiska unionens råd om att de kon- stitutionella förfarandena för godkännande av överenskommelsen har avslutats. Regeringen föreslår en ändrad lagstiftning med anledning av behovet av att möjliggöra en vidgad användning av (bilaga 5) än den som gäller. Regeringen tar vidare upp dels frågan om godkännande av SHIRBRIG (bilaga 6) och EU (bilaga 7), dels frågan om de lagändringar ett sådant godkännande föranleder. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 8. Lagrådets yttrande finns i bilaga 9. Regeringen har i propositionen i huvudsak följt de förslag som Lagrådet lämnat. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitten 8.2.1 och 11.2. bedriver tillsammans med andra länder och internationella orga- nisationer ett omfattande och nära samarbete på krishanterings- och fredsfrämjandeområdet. bidrar till och samarbetar med (), Europeiska unionen (EU) och Organisationen för sä- kerhet och samarbete i (), liksom vi samverkar med Nato inom () och inom Partnerskap för fred (PFF). har en viktig roll att fylla i detta sammanhang och det råder bred politisk enighet om att skall vara en aktiv och fram- synt part i arbetet att verka för fred och säkerhet runt om i världen. Sam- arbetet på krishanterings- och fredsfrämjandeområdet består främst i ak- tiviteter som förbereder parterna för att kunna genomföra effektiva ge- mensamma insatser i en krissituation. Så snart det handlar om en aktivitet eller en övning där militär personal deltar och militär materiel används uppkommer frågor om deltagande personals rättsliga status. Militär verksamhet innehåller med nödvändig- het farliga och riskabla inslag och statusavtalen gör att de deltagande parterna redan på förhand vet vad som gäller för det fall att det t.ex. skul- le inträffa ett haveri. Om en olycka eller ett haveri skulle inträffa under tjänsteutövningen uppkommer frågor om beräkning och erläggande av skadestånd. Om ett brott begås av någon medlem av den militära styrkan uppkommer frågor om jurisdiktion och vilket land som har rätt att beivra brottet. De militära statusavtalens syfte är att reglera dessa förhållanden och att redan på förhand fördela skyldigheter och rättigheter mellan de deltagande länderna. Det är praktiskt och förutsebart att deltagande per- sonal har samma rättsliga status oavsett i vilken avtalsslutande stat de befinner sig, dvs. att det inte skall spela någon roll om en övning äger rum i eller i något annat land. I ett avtalslöst tillstånd är de inblandade staterna hänvisade att lösa eventuella tvister med stöd av internationell sedvanerätt. Dessa regler är inte entydiga och ger ett betydande utrymme för olika uppfattningar. Till synes enkla frågor kan därmed bli mycket svårlösta. Som exempel kan man tänka sig att ett militärt luftfartyg havererar inom en annan stats ter- ritorium i samband med en flyguppvisning. Skador som uppkommer på marken skall naturligtvis regleras. Men efter vilken stats lagar och regler och vilken stat skall leda eventuella utredningar? Att lagen i den stat där skadan uppkom skall vara styrande är inte självklart, än mindre att den staten skall utreda eventuella fel och brister hos den andra statens stats- organ. Olika folkrättsliga invändningar, exempelvis rörande statsimmuni- tet, kan därmed leda till att till synes enkla ersättningsärenden blir svår- lösta mellanstatliga tvister. En anledning till att militär personal är i behov av immunitet och privi- legier har naturligtvis sin grund i att de deltar i statlig verksamhet som ställer särskilda krav och som kan vara förknippad med inte obetydliga risker. Det kan också vara så att aktiviteten kan vara förlagd till ett land som inte har samma rättsordning och syn i frågor om mänskliga rättighe- ter som den egna staten. Det blir därmed en viktig uppgift för den sän- dande staten att skydda den egna personalen. Regleringen om bl.a. juris- diktion har sin utgångspunkt i detta synsätt. För svensk del spelar även våra samarbetsländers krav både på avtalsreglering, i synnerhet vad det gäller statusen för den militära personalen, in. Svenskt deltagande i freds- främjande och krishanteringssamarbete och annat internationellt militärt samarbete förutsätter att är part i och fullt ut tillämpar samma statusavtal som våra samarbetspartners. Bruket av statusavtal sker så fort ett lands militära personal efter inbju- dan av den mottagande staten befinner sig på denna stats territorium. Det kan gälla såväl bi- som multilaterala samarbeten. Vad som nämnts ovan om behovet av statusavtal för den militära personalen gäller i tillämpliga delar även för civil personal som deltar t.ex. i en civil krishanteringsin- sats. Statusavtalen, som beskrivits ovan, är alltså tillämpbara vid interna- tionellt militärt samarbete och internationell krishantering. Avtal som är aktuella i dessa sammanhang redogörs för närmare i de följande avsnit- ten. Det skall understrykas att ett statusavtal endast reglerar vad som gäller Prop. 2004/05:7 i rättsligt avseende när ett lands personal befinner sig på ett annat lands Frågan om beslut att sända och ta emot personal regleras där- emot inte i ett statusavtal. 4.2Aktuella statusavtal vid internationellt militärt samarbete och internationell krishantering presenterade Nato ett förslag till en reglering av rättslig status vid PFF-samarbetet mellan de deltagande staterna i PFF-samarbetet; Avtal mellan de stater som är parter i Nordatlantiska fördraget och de andra stater som deltar i Partnerskap för fred om status för deras styrkor, det s.k. . När det gäller frågor om status hänvisar till Nato . Till hör även ett tilläggsprotokoll, i vilket parterna har åtagit sig att inte verkställa en dödsdom mot en medlem i en styrka från någon annan stat som är part i tilläggsprotokollet. Utöver des- sa överenskommelser finns även ett kompletterande tilläggsprotokoll som reglerar den rättsliga statusen för militära och deras personal inom parternas territorier samt anger rättslig status för personal som ingår i partnerskapsstaternas väpnade styrkor som är avdelade eller anslutna till militära . har undertecknat och ratificerat med dess tilläggs- protokoll om dödsstraff. I samband med undertecknandet och ratifice- ringen avgav en reservation såvitt avsåg möjligheten för utländsk stat att utöva domsrätt på svenskt territorium. Avtalet med den svenska reservationen finns i bilaga 5 och dess innehåll redovisas närmare i avsnitt 5. Nato är det statusavtal som regelmässigt används så snart det handlar om aktiviteter av fredsfrämjande art mellan de avtalsslutande parterna. Detta beror bl.a. på att avtalet på ett uttömmande sätt behandlar frågor om status och att avtalet har använts av Nato- länderna. Den mångåriga tillämpningen av avtalet har därmed skapat en praxis och de enskilda länderna är väl förtrogna med avtalet och dess konstruktion. Avtalet har vidare fungerat som förebild för nya statusav- tal, såsom t.ex. , i vilket en direkt hänvisning till Nato görs. EU:s nya statusavtal, EU , överensstämmer i stora delar helt med innehållet i Nato . Flera av EU:s medlemsstater är också Nato-medlemmar, vilket skulle kunna leda till otillfredsställande resultat för personalen om statusavtal med olika innehåll och reglering skulle användas beroende på om det handlar om fredsfrämjande verksamhet i EU:s eller Natos regi. Dessutom förenklas tillämpningen av avtalen av- sevärt med likalydande avtal.