prop · GS0343 · 2004-10-29 00:00:00 — Övnings- och skjutfältet på norr om är enligt regeringen ett lämpligt övningsområde, särskilt för specialförbanden. Detta innebär att den tyngdpunktsförskjutning av Markstridsskolans administrativa verksamhet från till som regeringen senare kommer att förorda, ger K 3 tillsammans med Helikopterflottiljen på Malmen förbättrade möjligheter att i större omfattning utnyttja . Regeringen vill dock erinra om att Markstridsskolan, trots en förändrad framtida inriktning, även kommer att utnyttja övningsfältet på . Regeringen återkommer i senare avsnitt till denna fråga. Regeringen vill också framhålla en annan aspekt. K 3 är centralt lokaliserat i södra del. Denna lokalisering av specialförbanden är mycket gynnsam om Försvarsmakten ges en roll när det gäller de s.k. nya hoten. Förbanden kan markvägen nå stora delar av . K 3 är också lokaliserat relativt nära Helikopter- flottiljen på Malmen i och samövar med helikopterförbanden. När förbanden utnyttjar Helikopterflottiljens resurser ökas det område som kan nås betydligt. På detta sätt kan t.ex. flera av de viktiga hamnarna på både Väst- och Östkusten nås inom en . K 4 har tillgång till mycket goda övnings- och skjutfält i direkt anslut- ning till regementsområdet. Det finns en flygplats i kom- munen. Regeringen anser att värdefulla synergieffekter från kompetenssyn- punkt uppnås om nuvarande enheter vid K 3, såsom den särskilda skyddsgruppen och fallskärmsjägarkåren, och den planerade luftburna bataljonen utvecklas i nära anslutning till varandra. Med hänsyn främst till gjorda investeringar i , behovet av transportflyget vid F 7 samt närheten till Helikopterflottiljen på Malmen bör fallskärm- jägarutbildningen inte omlokaliseras. Den framtida jägarutbildningen bör även fortsättningsvis bedrivas i norra med hänsyn till de klimat- förhållanden som råder där. Regeringen konstaterar att K 4 dels utgör en begränsad verksamhet på en ort vilket regeringen anser skall undvikas så långt möjligt, dels är en plattform som är speciellt skapad för att bedriva utbildning av jägarförband. Det är emellertid sett i ett försvars- maktsperspektiv inte rationellt att utbilda enbart en typ av förband på K 4, med hänsyn till de små utbildningsvolymerna som detta innebär. Trots de goda förutsättningar för jägarutbildning som erbjuds vid K 4 i anser regeringen att det ur ett samlat försvarsmaktsperspektiv är mer rationellt att samordna den framtida jägarutbildningen med annan utbildningsverksamhet i norra . Den jägarutbildning som skall bedrivas , och som kommer att vara av väsentligt mindre omfattning än , bör därför genomföras i och inordnas i I 19. Regeringen föreslår att K 4 läggs ned. I detta sammanhang vill regeringen erinra om betänkandet (SOU 2004:77) Snö, kyla och mörker av utredningen om utveckling av internationella militär test- och övningsverksamhet på svenskt terri- torium. Utredaren pekar i sitt betänkande bl.a. på att det framtida nätverksbaserade försvaret i allt högre grad kommer att bygga på en långtgående integration, även internationellt, och en samverkan mellan olika typer av stridskrafter. Denna samverkan kommer att behöva samordnas och rum. Det gäller i luften, på marken och till sjöss. Detta ställer nya krav på möjligheterna till storskalig samövning som kraven på ledningsförmåga ökar väsentligt. I detta perspektiv, framhåller utredaren, kan de stora ytorna och avstånden i och kring övningsområdena i komma att vara övningsmässiga tillgångar. Regeringen har redovisat vissa av betänkandets grundfrågor i prop. 2004/05:5. I övrigt bereds betänkandet i . Mekaniserad utbildning genomförs vid I 5, P 7, P 10 och P 18. Vid I 5 bedrivs dessutom underhållsutbildning för markstridsförband. Detta innebär att I 5, i likhet med I 19, är en plattform med utbildning av flera funktioner. I 5 har tillgång till goda övnings- och skjutfält samt nödvändiga verkstadsresurser. P 7 har mekaniserad kapacitet och tillgång till goda övnings- och skjutfält samt nödvändiga verkstadsresurser. Vidare är P 7 ett av de förband som har de bästa förutsättningarna för att utbilda och öva strid i öppen terräng med mekaniserade förband på eget övningsfält (Revinge). Detta är ett övningsfält som är av central betydelse för Försvarsmakten då det medger mycket goda förutsättningar att genomföra övningar med mekaniserade enheter i öppen terräng. Regeringen vill också peka på P 7:s geografiskt fördelaktiga lokalisering bl.a. när det gäller de s.k. nya hoten. Regeringen fäster särskild vikt vid betydelsen av att ha ett militärt utbildningsförband med markstridsinriktning i . Enheten är lokaliserad mitt i med korta avstånd till bl.a. och . P 10 och P 18 har mekaniserad kapacitet och tillgång till goda övnings- och skjutfält samt nödvändiga verkstadsresurser. Båda enheterna ligger i direkt anslutning till sina övningsfält och kan från dessa fält förflytta sig i förband till sina skjutområden. Där har P 18 en särställning med hänsyn till närheten till skjutfält vilket medger skjutning med stridsvagns- kanon. Regeringen vill peka på att regeringen försvarsbeslut ansåg att det av kostnads- och underhållsskäl inte bör genomföras någon stridsvagnsutbildning på (prop. 1999/2000:30, s. 75). Enligt regeringens mening gäller denna syn även . Sammantaget gäller att såväl I 5 som P 10 och P 18 innehar goda produktionsförhållanden m.m. I 5:s övningsfält har dock vissa begränsningar när det gäller kapacitet och möjligheter till manöverstrid. När förbanden vägs mot varandra kan regeringen konstatera att för- banden var för sig har goda förutsättningar. Enligt regeringen har dock P 7 de bästa övningsbetingelserna. Det är enligt regeringen angeläget att skapa rationella produktions- förutsättningar och en långsiktigt hållbar organisationsstruktur som kan svara mot de krav som den nya strukturen med bl.a. insatsförband och utvecklings- och kompetensresurser ställer. Förändringarna skall leda till lägre driftskostnader och den förändrade grundorganisationen ekonomiskt rymmas inom en försvarsmakt med reducerade anslag. Inriktningen av Försvarsmakten förändras genom utvecklingen av ett insatsförsvar. En allt större tonvikt läggs vid internationaliseringen. De s.k. nya hoten har blivit allt tydligare. Detta perspektiv tillsammans med inriktningen att skapa en för hela Försvarsmakten väl balanserad grund- organisation leder till att regeringen anser att P 7 bör bibehållas. I linje med detta föreslår regeringen att I 5, P 10 och P 18 läggs ned. I fråga om sjöstridskrafterna bör det enligt den övergripande dimensione- ringen finnas en marinbas. Inom ramen för denna marinbas bör det finnas baseringsmöjlighet på ytterligare två platser. Det ena av dessa två ytterligare verksamhetsställen bör enligt regeringen kunna svara för en något mer omfattande verksamhet. Sjöstridskrafterna är baserade i två i stort sett likvärdiga baser dels i /med Första ubåtsflottiljen, Andra ytstridsflottiljen och Fjärde minkrigsflottiljen, dels i med Tredje ytstridsflottiljen. Vidare är helikoptrar med sjöoperativ förmåga baserade i /. I finns också örlogsvarv. Övriga varvsresurser av betydelse i detta samman- hang finns i vid , . Vid val av basering för sjöstridskrafterna är de dimensionerande resurserna främst tillgång på infrastruktur i form av kajer/förtöjningsanläggningar, kvali- ficerade underhållsresurser och närhet till lämpliga övnings- och skjutområden. Regeringen vill dessutom understryka vikten av att sjö- stridskrafterna, främst i och i , långsiktigt skall kunna svara för uppgifter inom ramen för det operativa förmågekravet att övervaka territorium, kunna upptäcka och avvisa kränkningar samt hävda integritet. Regeringen noterar i sammanhanget att det inom Försvarsmakten pågår ett utvecklingsarbete om sjöstrids- krafternas framtida flottiljorganisation. Detta arbete rör inte antalet flottiljer utan flottiljernas innehåll. Regeringen anser att tyngdpunkten i verksamheten bör finnas i sydöstra . Marinbasens ledning bör därför lokaliseras till . Marinbasen bör bedriva verksamhet i , i och på . Inom ramen för marinbasen bör det finnas möjlighet till basering av fartygsförband på i minst samma omfattning som . Det främsta skälet för denna inriktning är att regeringen anser att med sitt geografiskt centrala läge har de bästa förutsätt- ningarna även i ett långsiktigt perspektiv. I finns tillgång till lämplig infrastruktur avseende kaj- och förtöjningsanordningar, tillgång till nödvändiga verkstads- och varvsresurser samt närhet till goda övnings- och skjutområden. Att regeringen anser att tyngdpunkten skall vara i innebär också att merparten av fartygsförbanden bör finnas där. Detta innebär i sin tur att regeringen föreslår att organisations- enheten Första ubåtsflottiljen omlokaliseras från /till . Flottiljledningarna för Första ubåtsflottiljen och Tredje ytstridsflottiljen och delar av fartygsförbanden skall därmed finnas i . Organisationsenheten Fjärde minkrigsflottiljen bör enligt regeringen däremot bibehållas i . Det är Försvarsmakten som skall bestämma den närmare fördelningen av fartyg ingående i Första ubåtsflottiljen, Tredje ytstridsflottiljen och Fjärde minkrigsflottiljen mellan marinbasens olika verksamhetsställen. Mot bakgrund av reduktionerna i insatsorganisationen, som redovisats i prop. 2004/05:5, föreslår regeringen att organisationsenheten Andra ytstridsflottiljen läggs ned. Regeringen kommer senare att föreslå förändringar i den skolverksamheten, vilket kommer att leda till en ökad utbildning av totalförsvarspliktiga vid marinbasen i . Mot bakgrund av dessa resonemang föreslår regeringen att Ostkustens marinbas och Sydkustens marinbas läggs ned. Vidare föreslår regeringen att en ny organisationsenhet, Marinbasen, inrättas i . Härigenom skapas också ensade och tydliga ledningsförhållanden inom sjöstridskrafterna. Detta lägger i sin tur grunden för en effektivare verksamhet inom området. Långsiktigt kommer kostnaderna för marinbasverksamheten att minska i och med att en organisationsenhet läggs ned. Marinbasens verksamhetsställe i och Fjärde minkrigsflottiljen bör enligt regeringen lokaliseras till och respektive ledning finnas i . Regeringen anser vidare att i så stor utsträckning som möjligt bör utnyttjas för basering av fartygen. Vid finns de resurser som behövs för en ändamålsenlig basering av de enheter som bör inrymmas där. Tyngdpunkten i baseringen bör således vara och lokaliseringen bör benämnas /. Regeringen anser också att det av olika skäl, bl.a. den förändrade hotutvecklingen, är väsentligt att det finns möjlighet att basera fartyg på . Det är angeläget att tillgodose ett utvecklingsbehov i detta sammanhang, liksom att markera en viss militär närvaro med Försvars- maktens fartyg. Marinbasens verksamhetsställe på bör vara lokaliserat till nuvarande Amf 4:s område i . I sammanhanget vill regeringen peka på att Marinbasen har ansvaret för att utbilda de delarna av säkerhetsbataljonerna. Enligt rege- ringens mening kan denna utbildning genomföras i och/eller i . Enligt den övergripande dimensioneringen av den framtida grund- organisationen bör det finnas en plattform för utbildning av amfibie- förband. Amfibieutbildning bedrivs vid amfibierege- mente (Amf 1) och (Amf 4). Regeringen anser att Amf 1 bör bibehållas och föreslår att förbandet omlokaliseras till /. Det främsta skälet till att bibehålla Amf 1 är närheten till , vilken innehåller mycket goda övnings- och skjutfält i de för amfibieförband dimensionerande terrängtyperna. Regeringen konstaterar vidare att genom en sådan lokalisering bibehålls goda möjligheter till samordning dels med bl. a. fartygsförband i , dels av stödverksamhet. Regeringen vill också peka på att regeringen i propositionen Det nya försvaret försvarsbeslut (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168) redovisade sin syn på den framtida kustartilleriutbildningen (numera amfibieutbild- ningen). Regeringen ansåg då, främst med hänsyn till den befintliga infrastrukturen och närheten till med bl.a. övnings- och skjutfält, att nuvarande Amf 1 skulle utgöra huvudenheten för kustartilleriutbildningen. Regeringen bedömde också att nuvarande Amf 4 har begränsade övningsförutsättningar, bl.a. vad gäller tillgång till lämpligt närövningsfält. Vidare skulle det krävas investeringar vid Amf 4 om enheten skulle utgöra en rationell huvudenhet. Amf 4 skulle däremot ha förutsättningar att utgöra den andra enheten vid sidan om Amf 1 som huvudenhet. Regeringen anser att den värdering av Amf 1 och Amf 4 som regeringen gjorde fortfarande gäller. Detta leder till att när amfibieenheterna skall minskas från två enheter till en enhet Amf 1 bör bibehållas. Med en lokalisering till /bibehålls också inriktningen med förband som är utbildade för att kunna verka i . I linje med denna inriktning föreslår regeringen att Amf 4 läggs ned. Regeringen vill understryka att Amf 1 bör ansvara för att utbilda förband som kan uppträda och verka även på och i den särskilda miljö som utgör. För att säkerställa detta anser regeringen att anläggningen på utanför bör bibehållas. Regeringen har tidigare i avsnittet föreslagit att det skall finnas bara en marinbas . Ledningen bör vara lokaliserad till . kommer därmed att utgöra tyngdpunkten i den verk- samheten i . Regeringen kommer senare att redovisa att verksam- heten vid Örlogsskolorna bör fördelas på den nya organisationsenheten Försvarsmaktens tekniska skola, den nya organisationsenheten Sjöstrids- skolan och Marinbasen i . De delar av Örlogsskolorna som finns i /bör därför flyttas därifrån. Som redovisats anser regeringen vidare Marinbasens verksamhetsställe på bör lokaliseras till med en tyngdpunkt i baseringen till . I och med att Marinbasen inrättas och den verksamheten får en tyngdpunkt i anser regeringen att helikoptrarna med sjö- operativa uppgifter bör lokaliseras till och helikopterverksam- heten där samordnas med flygflottilj, F 17. Regeringen åter- kommer till detta i senare avsnitt. Sammantaget innebär dessa förändringar att utrymme frigörs på /, vilket kan utnyttjas för att inrymma Amf 1. Genom en omlokalisering av detta slag kan Försvarsmakten helt lämna Rindö- området och därmed koncentrera verksamheten till större etablissemang. Chefen för 1 blir också på ett naturligt sätt garnisonschef för . En konsekvens av att Amf 4 avvecklas är att det frigörs utrymme för basering av enheter ur sjöstridskrafterna inom Amf 4:s nuvarande område. Efter nödvändig anpassning av Amf 4:s kajanläggningar kommer de kajanläggningar som Försvarsmakten förhyr i direkt anslutning till Amf 4:s område vid inte längre att behövas. Vidare anser regeringen att anläggningen på utanför bör bibehållas för att möjliggöra för amfibieförband att även utbilda och öva i anslutning till hamn och i Göteborgs skärgårds speciella miljö, och därmed upprätthålla denna kompetens. Inom Amf 4:s nuvarande område skall också besättningar till bevak- ningsbåtarna kunna utbildas. Regeringen anser att F 21 bör bibehållas. Regeringen vill inleda med att peka på att F 4 och F 21 belystes ingående i underlaget inför regeringen besluts om lokaliseringen av den militära flygutbildningen. Mot bakgrund av beslut om bl.a. den militära flygutbildningen skulle Försvarsdepartementets och Försvarsmaktens arbetsgrupp Flyg- skola (Ag Flygskola) lämna förslag om var den militära flygskolan skulle lokaliseras. Ag Flygskola redovisade i sin rapport av den militära flygutbildningen m.m. en ingående bedömning av flottiljernas förutsättningar för att kunna bedriva flygutbildning. Rege- ringen konstaterar nu att även om Ag Flygskola skulle bedöma flygflottiljerna utifrån ett flygutbildningsperspektiv, innehåller den rapporten bedömningar av respektive flottilj som är tillämpliga också i detta sammanhang. F 21 har mycket goda övningsbetingelser i form av närhet till flygövningsområden. Flottiljen har miljötillstånd för tre divisioner och tillgång till egen JAS 39 Gripenverkstad. Vidare har F 21 mycket goda möjligheter att svara för uppgifter inom ramen för det operativa förmågekravet att övervaka territorium, kunna upptäcka och avvisa kränkningar samt hävda integritet i norra . Närheten till och I 19 bidrar enligt regeringen ytterligare till att F 21 har goda utbildningsbetingelser. F 21 har begränsat avstånd till skjutmål vid och . F 4 har goda övningsbetingelser i form av närhet till flygövnings- områden, dock med den reservationen att F 4 har ett stort avstånd omkring 20 minuters flygtid enkel väg till flygövningsområden över hav. F 4 har miljötillstånd för tre divisioner. Det är begränsningar när det gäller skjutmål nära flottiljen. I en sammanvägning anser regeringen att förutsättningarna vid F 21 är bättre än vid F 4. Regeringen föreslår därför att F 4 läggs ned. Helikopterverksamheten är lokaliserad till /Malmen, , , /, /, /och /. fanns inom Försvars- makten drygt 100 helikoptrar. Efter den pågående omsättningen av heli- kopterparken kommer det att finnas knappt 50 helikoptrar. Detta innebär enligt regeringen att det är nödvändigt att minska antalet baseringar för helikoptrarna för att kunna bibehålla en rationell organisation. Regeringen anser att Helikopterflottiljen bör bibehållas på Malmen/. Den markoperativa helikopterverksamheten bör lokaliseras till Malmen och den sjöoperativa helikopterverksamheten till . Försvarsmakten har tidigare föreslagit att helikoptrar med sjöoperativa uppgifter skulle baseras på . Regeringen konstaterar att det vid finns stora begränsningar när det gäller möjligheterna att utveckla till en modern helikopterbas som kan uppfylla de krav som de nya helikoptrarna ställer, inte minst gäller detta från säkerhets- synpunkt. En utgångspunkt för regeringen är att öka integrationen och samordningen mellan helikopterverksamheten och övrig flygverksamhet samt mellan enheter och helikoptrar med sjöoperativ förmåga. För att upprätthålla förmågan att uppträda i subarktisk miljö bör det finnas möjlighet att basera helikoptrar med markoperativa uppgifter vid F 21. Den helikopterverksamhet som finns i bör flyttas till och F 21. Regeringen anser också att det bör finnas helikoptrar för militär flygräddning baserade vid flygflottiljerna, F 7, F 17 och F 21. En konsekvens av denna inriktning och förhållandet att antalet helikoptrar inom Försvarsmakten kommer att halveras är att helikopterverksamheten Prop. 2004/05:43 vid /bör avvecklas. Överväganden och val inom militärdistriktsorganisationen främsta uppgifter har varit terri- toriell verksamhet, utbildning av hemvärns- och frivillig personal samt insatser, i första hand inom ramen för stöd till samhället. är militär- distriktsstaberna och militärdistriktsgrupperna lokaliserade till följande Södra militärdistriktet () stab * Södra skånska gruppen Mellersta militärdistriktet () stab Norra militärdistriktet () stab Försvarsmakten har i sin utredning av militärdistriktsorganisationen föreslagit att militärdistriktsstaberna och reduceras eller läggs ned. Försvarsberedningen delar i sin rapport . 2004/05:43 Försvarsmaktens uppfattning att militärdistriktsorganisationen behöver förändras, liksom att dessa frågor behöver övervägas ytterligare. Regeringen delar Försvarsmaktens och Försvarsberedningens syn att militärdistriktsorganisationen behöver förändras. Regeringen anser, liksom Försvarsberedningen, också att det behövs ytterligare över- väganden innan det är möjligt att fatta definitiva beslut om militär- distriktsorganisationens framtid. I regeringens fortsatta överväganden är nedläggning av militärdistriktsorganisationen huvudalternativet. Utöver detta anser regeringen, med utgångspunkt i Försvarsmaktens lämnade förslag, att vissa förändringar inom militärdistriktsorganisa- tionen bör genomföras . Inom respektive militärdistrikt har de olika militärdistriktsgrupperna värderats inbördes med följande urvalsfaktorer: rekrytering, förutsättningar för ledning, territoriell närvaro, personalförsörjning, antal hemvärnsmän samt områdets storlek. Med dessa faktorer som grund har regeringen vägt samman verksamhetsutövandet, rationalitetsfrågor och besparingsfrågor. Regeringen anser att Södra militärdistriktsstaben bör bibehålla sin lokalisering inom nuvarande Amf 4:s område i . Regeringen kommer senare att föreslå att Försvarets sjukvårdscentrum skall omlokaliseras till och Amf 4:s område. Följande militärdistriktsgrupper bör vidmakthållas. * Södra skånska gruppen Regeringen anser vidare att Mellersta militärdistriktsstaben i avvaktan på beslut om den framtida militärdistriktsorganisationen bör bibehållas i . Om militärdistriktsstaber skall finnas även framtiden bör staben i omlokaliseras till en ort där det finns annan militär verksamhet. Inriktningen bör vara lokalisering till , eller /. Följande militärdistriktsgrupper bör vidmakthållas Regeringen anser också att Norra militärdistriktsstaben bör bibehållas i och att verksamheten samordnas med I 19. Följande militärdistriktsgrupper bör vidmakthållas. Regeringen föreslår att militärdistriktsstab läggs ned. Gotlandgruppen bör däremot bibehållas och samlokaliseras med F 17:s Regeringens inriktning leder till att följande militärdistriktsgrupper bör Överväganden och val inom skol- och centrumorganisationen Försvarsmaktens skolor och centrum utgör basen för utbildning till och av officerare samt kompetensutveckling av den civila personalen. dessa enheter genomförs också omfattande praktisk och teoretisk utveck- lingsverksamhet som är ett nödvändigt element för Försvarsmaktens Utbildning i teknisk tjänst genomförs vid Försvarsmaktens Halmstadskolor (FMHS) i , Arméns tekniska skola (ATS) i och vid Örlogsskolorna (ÖS) i och /. Dessutom utbildar Försvarsmakten totalförsvarspliktiga i teknisk tjänst vid utbildningsplattformarna, liksom vid S 1 och Flygvapnets Uppsala- skolor (). Enligt regeringen är detta utbildningssystem orationellt och kost- I stället bör utbildningen samlas till en skola för teknisk utbildning i Försvarsmakten. Regeringen föreslår därför att Försvars- maktens tekniska skola (FMTS) inrättas och att skolan skall vara I FMTS bör verksamheten vid FMHS, ATS och relevanta delar av ÖS inordnas. Regeringen föreslår vidare att organisationsenheterna FMHS och ATS läggs ned. inledningsvis belysa några aspekter som rör ATS. ATS kan i likhet med övriga organisationsenheter i läggas ned 2004 och vara avvecklad . Den del av den grundläggande tekniska utbildningen vid ATS som skall bibehållas kan överföras till FMTS till nämnda tidpunkt och alltså genomföras i Den del av den materielsystem- specifika utbildningen vid ATS som skall bibehållas kommer att ha överförts till antingen aktuell funktionsplattform eller FMTS. Regeringen delar Försvarsmaktens uppfattning att det är nöd- vändigt att utreda den exakta utformningen av den framtida materiel- systemspecifika utbildningen ytterligare. Först när Försvarsmakten har slutfört det utredningsarbetet är det möjligt att bestämma det slutliga behovet av infrastruktur för det samlade FMTS. Då kan också det slutliga investeringsbehovet bestämmas. Regeringen anser att det är bättre att beslut att inrätta FMTS och lägga ned ATS fattas nu än att avvakta med dessa organisationsförändringar intill dess att detaljutform- ningen av den tekniska utbildningen blir klar . Om utrednings- resultaten först skulle inväntas kommer hela omstruktureringen och möjligheterna att forma en mer rationell teknisk utbildning att försenas . En försening skulle också innebära att de planerade hyresbesparingarna i kommer att minska. Regeringen kommer i senare avsnitt att föreslå att även organisa- tionsenheten ÖS läggs ned. Regeringen anser att de berörda verksam- heterna i organisatoriskt hänseende bör inordnas i FMTS. Efter hand och i samband med att t.ex. nya utbildningshjälpmedel införs bör verksamheterna omlokaliseras till . Regeringen anser således att verksamheten vid FMTS skall genomföras under en ledning som är lokaliserad till . Under en övergångstid kommer skolans verksamhet dock att genomföras på flera platser, för att successivt omlokaliseras till .