prop · GR03101d2 · 2004-04-16 00:00:00 — När det gäller tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten via annan juridisk person har statens andel beräknats med hänsyn tagen till ägarandelen. Detta innebär att ett helägt bolags tillgångar tas med i sin helhet. Allmänna arvsfonden redovisas inom statlig sektor med hänsyn till det väsentliga inflytande staten har i verksamheten utan att ha någon ekonomisk ägarandel. En plan för huvuddelen av statens inkomster och utgifter avseende ett budgetår. Statsbudgeten består av anslag, inkomsttitlar, samt nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost vilket sammantaget ger statens lånebehov. fastställer budgeten och anvisar medel till regeringens förfogande för olika ändamål under anslag. Ofta används statsbudgeten och dess saldo för att beskriva statens verksamhet. Anslagsmedel kan även anvisas och minskas på tilläggsbudget under löpande budgetår i samband med beslut avseende den ekonomiska vårpropositionen eller budgetpropositionen. Skillnaden mellan statsbudgetens inkomster och utgifter, vilket överensstämmer med statens lånebehov. En kassamässig korrigeringspost på statsbudgetens utgiftssida gör att denna överensstämmelse uppnås. Om saldot är negativt föreligger ett budgetunderskott och därmed ett statligt lånebehov vilket ökar statsskulden. Ett positivt saldo, vilket är detsamma som ett budgetöverskott, innebär en amortering av statsskulden. Förutom av statsbudgetens saldo påverkas statsskulden av orealiserade valutakursförändringar, tillfälliga placeringar samt direkta nedskrivningar vid inleverans av statsobligationer. Utfallet på de beståndsdelar som ingår i statsbudgeten. Ett av utfärdat obligationslån på vanligen löptid. Räntan på statsobligationer är fast, vilket innebär att den inte ändras oavsett vad som händer på räntemarknaden. 2003/04:101 BILAGA 1 styr i stor utsträckning bostadslånens fasta ränta. används begreppet nominella statsobligationer för att särskilja dessa från realränteobligationer. Den centrala redovisningen för staten (tidigare benämnd riksredovisningen). Informationen används för att kunna planera, följa upp och styra den statliga verksamheten. Statsredovisningen ligger till grund för årsredovisningen för staten inklusive statsbudgetens utfall, men även för statistik om statens finanser och budgetprognoser. Summan av samtliga lån som tagits av () för statens räkning. RGK förvaltar statsskulden. Upplåningen på den svenska marknaden sker främst i form av statsobligationer, statsskuldväxlar, premieobligationer och realränteobligationer. Den utländska upplåningen sker främst via skuldbytesavtal (kron/valutaswappar). Även upplåning via statsskuldväxlar i utländsk valuta (commercial papers) och direkt på utländska kapitalmarknaden förekommer. På statsbudgeten avräknas anslaget Räntor på statsskulden utgiftsmässigt. I princip är denna avräkning kassamässig, men skillnader kan uppstå till följd av att inkomster från den egna utlåningsverksamheten avräknas inkomstmässigt medan betalningen äger rum . Förutom anslagsavräkningen redovisas räntekostnader dels som periodiserade ränteutgifterna enligt nationalräkenskaperna, dels som räntekostnader enligt god redovisningssed i Årsredovisning för staten. En av staten, genom , utgiven skuldförbindelse med en löptid på vanligen tre, sex eller . Det finns dock även Tillsammans med den femåriga statsobligationsräntan utgör sexmånadersräntan för statsskuldväxlar en grund för marknadsräntan. Summan av alla utgifter inom det fastställda utgiftstaket. De takbegränsade utgifterna omfattar dels utgifterna på statsbudgeten (utgiftsområde 1-25 samt 27) exklusive statsskuldräntor (utgiftsområde 26), dels utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. De takbegränsade utgifterna avser faktiskt förbrukade anslagsmedel vilket innebär att myndigheternas utnyttjande av reservationer och anslagssparande samt anslagskredit ingår. Summan av ingående anslagsbehållningar, statsbudget, tilläggsbudget, indragningar och omfördelningar. Se vidare anslagsbehållningar. En resurs som kontrolleras av en redovisningsenhet till följd av inträffade händelser och som förväntas innebära ekonomiska fördelar eller servicepotential . Summan av tilldelade medel och anslagskredit. Se vidare tilldelade medel och anslagskredit. Kompletterande budget som beslutar om som tillägg till statsbudgeten. Anslagsmedel kan anvisas eller minskas genom tilläggsbudget under löpande budgetår i samband med beslut om den ekonomiska vårpropositionen eller budgetpropositionen. Även inkomsttitlarnas beräknade belopp kan förändras på tilläggsbudget. Se vidare statsbudget. 2003/04:101 BILAGA 1 Omfördelningstransaktioner som oftast kännetecknas av att ingen motprestation erhålls. Transfereringar i staten utgörs främst av utbetalningar av bidrag m.m., oftast via statsbudgeten. Statsbudgetens saldo justerat för tillfälliga och extraordinära händelser. Det finns dock ingen entydig metod att definiera vilka transaktioner som ska klassificeras som tillfälliga eller extraordinära. Därför är det väsentligt att samtliga sådana poster specificeras i utfallsredovisningen. Exempel på en sådan händelse är en försäljning av statligt aktieinnehav. I allmän mening statens uppbärande av skatt. I statlig redovisning används beteckningen uppbörd på de intäkter som en myndighet tar upp i sin resultaträkning men inte får disponera, utan ska överföra till inkomsttitel på statsbudgeten. Intäkt som avser tjänster som utförts eller varor som levererats , men ännu inte fakturerats före ett visst datum i samband med årets slut (brytdag). Sådan intäkt tas upp i resultaträkningen med motposten upplupen intäkt i balansräkningen. Kostnad för t.ex. varor och tjänster som mottagits , men där faktura inte erhållits senast ett visst datum i samband med årets slut. Ett annat exempel är skuld till personalen för inarbetad semester. Sådana kostnader tas upp i resultaträkningen med motposten upplupna kostnader i balansräkningen. Ekonomisk händelse som avser själva betalningstransaktionen, dvs. när ersättning utges. Den kan avvika från tidpunkten för kostnad och utgift. Den del av ett aktiebolags vinst som utdelas till aktieägarna. Det ekonomiska värdet av de resurser som anskaffas (till skillnad från begreppet kostnad som avser förbrukningen). Utgiften uppstår vid anskaffningstillfället, vilket i normalfallet likställs med den tidpunkt då faktura mottas för en levererad vara eller tjänst. En indelningsgrund för anslagen i statsbudgeten. I statsbudgeten finns 27 utgiftsområden för vilka utgiftsramar fastställts av . Varje anslag på statsbudgeten ingår i ett utgiftsområde. tillämpas den s.k. rambeslutsmodellen vilket är en uppifrån- och nedmetod för budgetering. Den innebär att i ett första steg tar ställning till utgiftstaket, därefter utgiftsramar för de 27 utgiftsområdena och slutligen de enskilda anslagen. En högsta nivå för statens utgifter för ett visst år. Utgiftstaket fastställs i förväg av . beslut kan avse utgiftstak . Skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgör en budgeteringsmarginal. Utgiftstaket för staten beslutas i nominella termer och tar hänsyn till en viss beräknad prisutveckling . När utgiftstaket för ett tredje tillkommande år ska fastställas är 2003/04:101 BILAGA 1 utgångspunkten att utgiftstaken ligger fast. S.k. tekniska justeringar av tidigare fastställt utgiftstak förekommer dock. Utgiftstak för offentlig sektor Utöver det statliga utgiftstaket finns ett tak som omfattar hela den offentliga sektorns utgifter. Det beräknas som summan av det statliga utgiftstaket och de beräknade kommunala utgifterna med avdrag för interna transaktioner mellan staten, kommunsektorn och ålderspensionssystemet. Eftersom kommunerna har rätt att själva besluta om skatteuttag och utgiftsnivåer är detta tak endast beräknat och inte fastställt av som taket för de statliga utgifterna. De tillgångar i utländsk valuta som kan disponeras för betalningar till utlandet. Risken för förändringar i kursen på den aktuella valutan. Årets över- eller underskott Den sista raden i statens resultaträkning, som visar skillnaden mellan redovisade intäkter och kostnader. Motsvarande uppgift finns i balansräkningen i noten till rubriken . granskning av årsredovisningar och underliggande redovisning i syfte att bedöma om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande. Granskning görs även av om ledningens förvaltning står i överensstämmelse med tillämpliga föreskrifter och särskilda regeringsbeslut. lämnar revisionsberättelser avseende myndigheterna till regeringen och revisions- 2003/04:101 BILAGA 1 berättelse avseende årsredovisningen för staten till . Den utgift som skulle uppstå för en tillgångs förvärv eller tillverkning om anskaffning skulle ske vid räkenskapsårets utgång. 2003/04:101 BILAGA 2 Statliga myndigheter m.m. ......................................................................................... Statliga myndigheter m.fl. sektorindelade i enlighet med statistik över statens 2003/04:101 BILAGA 2 2.1 Statliga myndigheter m.m. I de konsoliderade resultat- och balansräk- ningarna och finansieringsanalysen ingår: -samtliga myndigheter, inklusive affärs- Delegationen för IT i skolan (Upphörde 2003- verken, under riksdag och regering med undantag för , och , -fonder som redovisas av myndigheter enligt ovan (tas ej upp separat i denna bilaga utan redovisas i not 40, Fonder) och samt -de allmänna försäkringskassorna. I förteckningen listas de myndigheter som ingår i den statliga redovisningsorganisationen med egna myndighetskoder. Vissa mindre nämnder el.likn. utnyttjar ofta en värdmyndighet för sin redovisning och då finns bara dessa värdmyndigheter med i listan. 06-30 och verksamheten övertogs av Myndigheten för skolutveckling) Delegationen för utländska investeringar i (Namnändring till Myndigheten för utländska investeringar i ) för arbetsliv och socialvetenskap för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för Levande historia (Anslöts ) Försvarshögskolan Försvarsmakten i /i i Internationella programkontoret för utbildningsområdet 2003/04:101 BILAGA 2 i i i i i i i i län i i i län i i i län i i i i i i län i i Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Myndigheten för skolutveckling (Anslöts 2003- 03-01 och övertog verksamhet från Delegationen för IT i skolan) Myndigheten för Myndigheten för utländska investeringar i (Namnändring från Delegationen för utländska investeringar i ) Nationellt centrum för flexibelt lärande Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Ombudsmannen mot etnisk diskriminering i revisorer (och verksamheten övertogs av ) med de allmänna försäkringskassorna 2003/04:101 BILAGA 2 (Hela Polisväsendet ingår) (Anslöts ) (Upphörde och verksamheten övertogs av ) Rådet för Europeiska socialfonden i Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU (Hela ingår) Statens ljud- och bildarkiv Statens maritima museer (Namnändring 2003- 04-01 från ) Statens museer för världskultur Statens musiksamlingar (Namnändring från 2003-04-01 till Statens maritima museer) Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Styrelsen för psykologiskt försvar (Övertog verksamheten från ) , affärsverk Svenskt biografiskt lexikon geologiska undersökning Säkerhetspolisen (Redovisas i begränsad omfattning) 2003/04:101 BILAGA 2 (Upphörde och verksamheten övertogs av Styrelsen för psykologiskt försvar) 2.2 Statliga myndigheter m.fl. sektorindelade i enlighet med statistik över statens personal (Se avsnitt 3.3.4 Statens egen verksamhet) Myndigheten för utländska investeringar i (fr.o.m. 2004-01-01) Universitet, högskolor och forskning för arbetsliv och socialvetenskap för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS) Försvarshögskolan 2003/04:101 BILAGA 2 /Högskolan på i Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Myndigheten för Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU för europapolitiska studier, Sieps Verket för innovationssystem () Forum för levande historia och TV med landsarkiven och krigsarkivet Riksutställningar Statens ljud- och bildarkiv Statens maritima museer - Statens muséer för världskultur Statens musiksamlingar Svenskt biografiskt lexikon Miljö, teknik och jordbruk för kommunikationsanalys () 2003/04:101 BILAGA 2 Arbetsliv, omsorg och utbildning Internationella Programkontoret för utbildningsområdet Myndigheten för skolutveckling Nationellt centrum för flexibelt lärande / Rådet för Europeiska socialfonden i Sameskolstyrelsen/Sameskolorna Arbetsdomstolen Brottsoffermyndigheten Datainspektionen Domstolsväsendet Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Patentbesvärsrätten Länsstyrelser, regeringskansli och stabsmyndigheter Styrelsen för psykologiskt försvar 2003/04:101 BILAGA 2 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) 2003/04:101 BILAGA 2 Statliga myndigheter m.m. ......................................................................................... Statliga myndigheter m.fl. sektorindelade i enlighet med statistik över statens 2003/04:101 BILAGA 2 2.1 Statliga myndigheter m.m. I de konsoliderade resultat- och balansräk- ningarna och finansieringsanalysen ingår: -samtliga myndigheter, inklusive affärs- Delegationen för IT i skolan (Upphörde 2003- verken, under riksdag och regering med undantag för , och , -fonder som redovisas av myndigheter enligt ovan (tas ej upp separat i denna bilaga utan redovisas i not 40, Fonder) och samt -de allmänna försäkringskassorna. I förteckningen listas de myndigheter som ingår i den statliga redovisningsorganisationen med egna myndighetskoder. Vissa mindre nämnder el.likn. utnyttjar ofta en värdmyndighet för sin redovisning och då finns bara dessa värdmyndigheter med i listan. 06-30 och verksamheten övertogs av Myndigheten för skolutveckling) Delegationen för utländska investeringar i (Namnändring till Myndigheten för utländska investeringar i ) för arbetsliv och socialvetenskap för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för Levande historia (Anslöts ) Försvarshögskolan Försvarsmakten i /i i Internationella programkontoret för utbildningsområdet 2003/04:101 BILAGA 2 i i i i i i i i län i i i län i i i län i i i i i i län i i Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Myndigheten för skolutveckling (Anslöts 2003- 03-01 och övertog verksamhet från Delegationen för IT i skolan) Myndigheten för Myndigheten för utländska investeringar i (Namnändring från Delegationen för utländska investeringar i ) Nationellt centrum för flexibelt lärande Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Ombudsmannen mot etnisk diskriminering i revisorer (och verksamheten övertogs av ) med de allmänna försäkringskassorna 2003/04:101 BILAGA 2 (Hela Polisväsendet ingår) (Anslöts ) (Upphörde och verksamheten övertogs av ) Rådet för Europeiska socialfonden i Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU (Hela ingår) Statens ljud- och bildarkiv Statens maritima museer (Namnändring 2003- 04-01 från ) Statens museer för världskultur Statens musiksamlingar (Namnändring från 2003-04-01 till Statens maritima museer) Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Styrelsen för psykologiskt försvar (Övertog verksamheten från ) , affärsverk Svenskt biografiskt lexikon geologiska undersökning Säkerhetspolisen (Redovisas i begränsad omfattning) 2003/04:101 BILAGA 2 (Upphörde och verksamheten övertogs av Styrelsen för psykologiskt försvar) 2.2 Statliga myndigheter m.fl. sektorindelade i enlighet med statistik över statens personal (Se avsnitt 3.3.4 Statens egen verksamhet) Myndigheten för utländska investeringar i (fr.o.m. 2004-01-01) Universitet, högskolor och forskning för arbetsliv och socialvetenskap för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS) Försvarshögskolan 2003/04:101 BILAGA 2 /Högskolan på i Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Myndigheten för Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU för europapolitiska studier, Sieps Verket för innovationssystem () Forum för levande historia och TV med landsarkiven och krigsarkivet Riksutställningar Statens ljud- och bildarkiv Statens maritima museer - Statens muséer för världskultur Statens musiksamlingar Svenskt biografiskt lexikon Miljö, teknik och jordbruk för kommunikationsanalys () 2003/04:101 BILAGA 2 Arbetsliv, omsorg och utbildning Internationella Programkontoret för utbildningsområdet Myndigheten för skolutveckling Nationellt centrum för flexibelt lärande / Rådet för Europeiska socialfonden i Sameskolstyrelsen/Sameskolorna Arbetsdomstolen Brottsoffermyndigheten Datainspektionen Domstolsväsendet Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Patentbesvärsrätten Länsstyrelser, regeringskansli och stabsmyndigheter Styrelsen för psykologiskt försvar 2003/04:101 BILAGA 2 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) 2003/04:101 BILAGA 3 Statliga bolag, banker och finansinstitut7 2003/04:101 BILAGA 3 Nyckeltal för statliga bolag 2003................................................................................. Beräkning av statliga sektorns andel enligt kapitel 9 (9.1)....................................... Statliga bolag, banker och finansinstitut Tabell 1 redovisar nyckeltal för statliga bolag 2003 och baseras på respektive bolags årsbokslut som inrapporterats till för framställande av årsrapport för företag med statligt ägande. Summa eget kapital inkluderar eventuella obeskattade reserver efter avdrag för latent skatt. Räntabilitet på eget kapital beräknas på ett årsmedelvärde av eget kapital. Nettoskuldsättning avser netto av räntebärande avsättningar och skulder med avdrag för räntebärande tillgångar inklusive likvida medel. Tabellen nedan avser bruttobelopp och summerar inte till värdena i statlig sektor. Beloppen i kolumnerna avseende utdelning är dock statens andel. Soliditeten har inte beräknats för företag inom bank- och finanssektorn då det inte är ett relevant nyckeltal. Räntabiliteten på eget kapital har utelämnats för eftersom nyckeltalet inte är rättvisande. I tabellen ingår även som är en egen associationsform med 2003/04:101 BILAGA 3 inkluderas inte i sammanställningen av den statliga sektorn. Statens innehav i Nordea och OM är och dessa ingår därmed endast med sitt bokförda värde som tillgång hos myndigheter och inte som statliga bolag. Den del av Svenska Spels överskott som skall utbetalas till folk- och idrottsrörelser () har klassificerats om som skuld vid sammanställningen av den statliga sektorn. har förvärvats från AB Bostadsgaranti. Förvaltningsaktiebolaget har bytt namn till och ett dotterbolag har överförts till staten. Det tidigare dotterbolagets namn har ändrats till Förvaltningsaktiebolaget . Staten har ökat sin ägarandel i AB från efter att ha övertagit ABB:s andel. Svenska skogsplantor AB har överlåtits till . har sålt AB (numera ) till . 2003/04:101 BILAGA 3 Tabell 1: Nyckeltal för statliga bolag 2003 Dom Shvetsii, A/O 2003/04:101 BILAGA 3 Svenskhemmet A/S 2003/04:101 BILAGA 3 forskningsinstitut, SP, AB 1Avser endast statens andel av utdelningen 2Omräkningskurs euro 9,1453/ 9,0800 0 = utfall avrundat till noll i.u. - = inget utfall neg = negativt utfall Ansvarigt departement/myndighet 2003/04:101 BILAGA 3 Tabell 2: Beräkning av statliga sektorns andel enligt kapitel 9 (tabell 9.1) Eliminering av innehav mindre delägares andel i dotter- och Summa statliga sektorns andel 1 Avser endast statens andel av utdelningen 2 och del av Specifikation av statsbudgetens inkomster 2003/04:101 BILAGA 4 Specifikation av statsbudgetens inkomster Specifikation av statsbudgeten för budgetåret 2003.5 2003/04:101 BILAGA 4 Bilaga 4 Specifikation statsbudgetens inkomster för 1 621 323 364 1 012 861 072 -28 655 152 -29 558 724 Fysiska personers inkomstskatt, netto -23 474 789 -38 091 557 -14 616 768 Juridiska personers inkomstskatt, netto -15 895 147 -1 007 887 -2 721 325 Allmän pensionsavgift, netto Avräkning socialavgifter, netto Skatt på varor och tjänster -2 310 151 -2 165 319 Särskild skatt på elektrisk kraft från kärnkraftverk Särskild skatt mot försurning Skatt på bekämpnings- och gödselmedel Systembolaget AB:s inlevererade överskott Skatt på annonser och reklam Övriga skatter m.m. på import Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Övriga skatter på varor och tjänster Utjämningsavgift och kompensation för mervärdesskatt -7 598 000 -1 814 792 -1 814 792 Utjämningsavgift för kommuner och landsting Kompensation för mervärdesskatt till kommuner och landsting -31 357 000 -27 982 738 -27 982 738 -4 743 037 -4 424 534 -4 424 534 Betalningsdifferenser, anstånd, netto Uppbördsförluster, netto, fysiska personers inkomstskatt -2 347 250 -1 880 854 -1 880 854 Uppbördsförluster, netto, juridiska personers inkomstskatt Uppbördsförluster, netto, arbetsgivaravgifter Uppbördsförluster, netto, mervärdesskatt -1 481 291 -1 481 291 Uppbördsförluster, netto, räntor m.m. -1 397 172 -1 010 484 -1 010 484 Betalningsdifferenser, skattemyndigheterna, netto Indrivna medel, kronofogdemyndigheten, netto 2003/04:101 BILAGA 4 -6 681 333 -8 559 501 -8 559 501 -1 878 168 -1 545 000 -1 710 924 -1 710 924 Nedsättning, stöd till sjöfart -1 300 000 -1 537 381 -1 537 381 Nedsättning, skattereduktion pensionärer Nedsättning, sysselsättningsstöd till kommuner och landsting -3 100 000 -5 056 894 -5 056 894 -1 956 894 Nedsättning, skattelättnad för vissa byggtjänster Inkomster av statens verksamhet svenska kraftnäts inlevererade utdelning och inleverans av motsvarighet till Inlevererat överskott av garantiverksamhet Inlevererat överskott av statsstödd exportkredit Inlevererat överskott från AB Överskott av statens fastighetsförvaltning Överskott av Statens fastighetsverks verksamhet Ränteinkomster på lån till fiskerinäringen Räntor på övriga näringslån, Kammarkollegiet Räntor på övriga näringslån, Ränteinkomster på statens lån för universitetsstudier och garantilån för studerande Ränteinkomster på allmänna studielån Ränteinkomster på studielån upptagna efter 1988 Ränteinkomster på markförvärv för jordbrukets rationalisering Räntor på skattekonto m.m., netto Inkomster av statens aktier Koncessionsavgift på televisionens område Avgifter för granskning av filmer och videogram Avgifter för statskontroll av krigsmaterieltillverkning Avgifter vid patent- och registreringsväsendet Avgifter för registrering i föreningsm.fl. Avgifter för körkort och motorfordon Avgifter för statliga garantier Avgifter för Alkoholinspektionens verksamhet 2003/04:101 BILAGA 4 Avgifter vid statens internbank i Inkomster av uppbörd av felparkeringsavgifter Offentlig lagring, försäljningsintäkter Övriga inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom -14 997 220 Inkomster av försålda byggnader och maskiner Övriga inkomster av markförsäljning Övriga inkomster av markförsäljning Övriga inkomster av försåld egendom -14 997 220 Inkomster av statens gruvegendom Övriga inkomster av försåld egendom -14 997 220 Återbetalning av lån till fiskerinäringen Återbetalning av lån avseende såddfinansiering Återbetalning av övriga näringslån, Kammarkollegiet Återbetalning av övriga näringslån, Återbetalning av tidigare infriade statliga garantier Återbetalning av statens lån för universitetsstudier Återbetalning av allmänna studielån Återbetalning av övriga lån Återbetalning av utgivna startlån och bidrag Återbetalning av lån för svenska FN-styrkor Återbetalning av övriga lån 2003/04:101 BILAGA 4 Bidrag m.m. från EU Kompletterande åtgärder perioden 19951999 Miljö-, struktur- och regionala åtgärder perioden 20002006 EG-finansierade struktur- och regionalstöd till jordbrukssektorn m.m. perioden 19951999 EG-finansierad struktur- och regionalstöd till jordbrukssektorn m.m. perioden 20002006 Bidrag från perioden 19951999 Bidrag från perioden 20002006 Bidrag från perioden 19951999 Bidrag från perioden 20002006 Bidrag från perioden 19951999 Bidrag från perioden 20002006