prop · GS0340 · 2004-10-26 00:00:00 — För den som överväger att investera betydande belopp i undersökningsarbeten måste det också redan från början stå klart under vilka förutsättningar en eventuell fyndighet får tas i anspråk. Av dessa skäl är det inte möjligt att helt und- vara expropriativa inslag i minerallagstiftningen. I stort sett alla länder som har mineraltillgångar av betydelse har också funnit det nödvändigt att reglera detta i någon form. Utredningen har konstaterat att som finns på en fastighet till- hör fastighetsägaren. Staten har i inte proklamerat äganderätt till all malm även om det i historien funnits förslag till detta. Sedan krono- andelen avskaffades har det allmänna heller inga anspråk på direkt eko- nomisk ersättning vid gruvbrytning. Att mineralet tillhör fastighetsägaren innebär dock inte att denne fritt kan förfoga över malmen. Det finns starka allmänna intressen av att vi i kan bibehålla och utveckla gruvnäringen. Om markägare hade rätt att vägra andra från att utföra undersökningsarbeten på sin mark eller fritt kunde bestämma villkoren för prospektering och brytning, skulle detta sannolikt medföra att prospekteringsverksamheten i upp- hörde. Därför måste en avvägning göras mellan motstående intressen. Avvägning mellan olika intressen i minerallagen I minerallagen har en avvägning gjorts mellan markägarens, prospek- törens och samhällets intressen. Markägarens ställning måste allmänt betecknas som svag i det nuvarande regelverket. Vissa inslag i lagstift- ningen, t.ex. att markägare och andra berörda inte underrättas förrän ett undersökningstillstånd beviljats på deras fastighet, att de inte har något inflytande över hur undersökningsarbetena bedrivs och att de endast har rätt till ersättning för skada och intrång, har med fog upplevts som alltför långtgående och närmast kränkande. Det är på flera punkter både är möj- ligt och lämpligt att stärka markägarens ställning utan att detta får några allvarliga negativa konsekvenser för mineralintresset. Markägare och andra berörda sakägare föreslås få ett betydligt större inflytande vid prövning av ansökningar om undersökningstillstånd och vid undersökningsarbeten. Markägare skall också ha rätt till ersättning utöver den som utgår för skada och intrång då deras fastigheter tas i anspråk för mineralprospektering och gruvbrytning. Prospekteringens inverkan på miljön I samband med mineralprospektering utförs undersökningsarbeten av varierande art och intensitet. Under inledningsskedet kan det vara fråga om att söka efter stenblock, att ta prover på jord och morän och att utföra mätningar av berggrundens elektriska egenskaper med flygplan eller från markytan. Om man vid dessa undersökningar finner en intressant mine- ralisering, sker normalt provborrningar för att undersöka berggrunden på djupet. Dessa utförs med hjälp av ett fordonsmonterat borraggregat. Skulle undersökningar därefter visa att mineraliseringen med stor sanno- likhet är värd att utvinna, kan provbrytning i vissa fall utgöra ett sista led i undersökningsarbetena. De inledande och vanligast förekommande undersökningsmetoderna har endast en mycket liten påverkan på natur- och kulturmiljön. I de fall mineralfynd leder till provborrningar är miljöpåverkan något större, främst genom att fordon ofta måste användas i terrängen. Provbrytning kan innebära betydande ingrepp. och annan miljölagstiftning gäller vid prospektering Undersökningstillståndet ger i förhållande till markägare och de som har nyttjanderätt till fastigheter inom undersökningsområdet tillstånds- havaren rätt att utföra undersökningsarbetena. De regler som finns i annan lagstiftning till skydd för allmänna intressen, t.ex. , kulturminneslagen, och terrängkörningslagen, gäller dock fullt ut även vid undersökningsarbeten enligt minerallagen. Be- stämmelserna om områdesskydd i , liksom skyddet för fasta fornlämningar i kulturminneslagen och det generella förbudet mot terrängkörning är exempel på bestämmelser som tillståndshavaren är skyldig att följa. Undersökningsarbeten får som huvudregel inte heller utföras i områden som omfattas av områdesbestämmelser eller detaljplan och bergmästaren är förhindrad att tillåta undersökningar i strid mot Undersökningstillståndet innebär heller inte något undan- tag från reglerna om bygglov i . utgör den mest ingripande formen av undersökningsarbete, är klassi- ficerad som miljöfarlig verksamhet enligt och kräver till- stånd av miljödomstol. Bör miljökonsekvenserna av en eventuell framtida gruvbrytning prövas på ett tidigare stadium? I den allmänna debatten har framkommit förslag att miljökonsekvenserna av en eventuell framtida gruvbrytning borde utredas och beaktas redan då en ansökan om undersökningstillstånd prövas. Endast ett mycket litet antal av de beviljade undersökningstillstånden leder emellertid till att gruvbrytning kommer till stånd. Undersökningstillståndet avser ofta stora landområden och det är inte möjligt att närmare beskriva konsekvenserna av en eventuell gruvbrytning innan man vet ungefär var malmen finns, vilken slags malm det är fråga om och vilka metoder som kan komma till användning vid brytningen. Förslag till stärkt skydd för värdefulla natur- och kulturmiljöer vid I vissa avseenden bör skyddet för värdefulla natur- och kulturmiljöer Även om det varken är lämpligt eller ens möjligt att begära en miljökonsekvensbeskrivning avseende framtida gruvbrytning då ansökan om undersökningstillstånd prövas, bör sökanden beskriva vilka under- sökningsmetoder som kan komma att användas och vilken miljöpåverkan dessa har samt vilka särskilt skyddsvärda natur- och kulturmiljöer som kan finnas inom undersökningsområdet. bereds tillfälle att yttra sig över ansökan. uppgifter att kunna kontrolleras. kan i förekommande fall antingen ta eget initiativ till åtgärder eller uppmärksamma bergmästaren på behovet av sådana i sitt yttrande. Bergmästaren skall enligt förslaget dels i samband med undersökningstillståndet meddela de villkor som behövs för att skydda allmänna intressen, dels ha möjlighet att vid behov begära en detaljerad plan för undersökningsarbetena. Markägarens ställning vid mineralprospektering Ett klargörande av vilka prospekteringsåtgärder som får vidtas utan undersökningstillstånd Såväl intresserade amatörgeologer som yrkesverksamma prospektörer utför viss eftersökning efter utan att ha ansökt om under- sökningstillstånd. Det är främst fråga om att i terrängen leta efter block och stenar med spår av koncessionsmineral och att ta små prover på morän, torv och bäcksediment. Det är i viss mån oklart vilka åtgärder som är tillåtna respektive förbjudna vid sådan eftersökning. bestämmelse i minerallagen bör det därför klargöras att endast sådana mätningar och provtagningar som kan ske utan någon risk för skada eller olägenhet för markägaren får äga rum. Dessa skall dock inte vara tillåtna i anslutning till bostäder, i strid med föreskrifter för natur- och kultur- reservat, inom nationalparker eller på kyrkogårdar och andra begrav- Underrättelse till markägare och andra sakägare om ansökningar om Ansökningar om undersökningstillstånd avgörs i de flesta fall utan att annan än sökanden beretts tillfälle att yttra sig. berörda, t.ex. arrendatorer, innehavare av renskötselrätt och hyresgäster, underrättas först sedan tillståndet beviljats. De berörda sakägarna bör ges tillfälle att lämna synpunkter på ansökan innan den beviljas. som kränkande att ett tillstånd till verksamhet som berör fastigheten kan beviljas utan att någon annan än sökanden givits möjlighet att yttra sig. Fortsättningsvis skall därför alla ansökningar om undersökningstillstånd sändas till markägare och andra berörda sakägare, så att dessa tidigt in- formeras om de planerade undersökningsarbetena. Underrättelse till markägare när undersökningstillståndet upphör att Ett undersökningstillstånd gäller men kan därefter förlängas i etapper om tre, fyra och , så att det maximalt kan komma att gälla i Vid förlängningarna minskar ofta successivt det ur- Markägaren och andra berörda sakägare underrättas då ett undersökningstillstånd förlängs, men inte då det upphör att gälla. Detta är en brist eftersom det kan vara av minst lika stort intresse för de berörda att undersökningstillståndet upphört. En underrättelse skall där- för också lämnas då undersökningstillståndet inte längre omfattar en viss Villkor till skydd för enskild rätt Enligt nuvarande bestämmelser kan bergmästaren endast i undersök- ningstillstånd som avser olja, gas eller diamant meddela villkor till skydd för enskild rätt. Några bärande skäl för att villkor endast skall kunna meddelas vid vissa former av undersökningstillstånd har inte fram- Bergmästaren skall enligt förslaget alltid meddela sådana villkor då det behövs. Villkoren kan grunda sig på synpunkter som markägare och andra lämnat sedan de fått del av ansökan och kan t.ex. gälla be- gränsningar i rätten att färdas eller vistas på vissa platser eller att samråd skall ske med en nyttjanderättshavare innan ett område beträds. Förhandlingar och överenskommelse innan ingripande undersöknings- arbeten får utföras. Vissa former av undersökningsarbeten kan medföra olägenheter för markägaren som sträcker sig längre än vad som normalt får tålas med stöd av allemansrätten. De undersökningsarbeten som kan anses vara mera ingripande är användning av fordonsburen utrustning i terrängen, byggande av väg, trädfällning och sprängning. Det är rimligt att mark- ägaren och andra berörda ges en reell möjlighet att påverka hur under- Vid sådana undersökningsarbeten föreslår utreda- ren därför att det som huvudregel skall krävas en överenskommelse med markägaren och berörd sakägare. Det är dock inte möjligt att låta en- skilda markägare helt hindra undersökningsarbeten på fastigheten utan tungt vägande skäl. Om någon överenskommelse inte kan träffas måste en avvägning göras mellan prospektörens intresse av att göra en ända- målsenlig undersökning och de skäl som kan anföras mot att undersök- ningsarbetena skall få äga rum. Kan överenskommelse inte träffas skall bergmästaren därför pröva frågan. Om denne inte lämnar särskilt tillstånd till arbetena får de inte utföras. Ersättning för rätten att nyttja fastigheten vid ingripande undersök- Markägaren får ersättning för skador och intrång som undersök- ningsarbetena medför på fastigheten. Däremot utgår inte ersättning för att prospektören nyttjar fastigheten för undersökningsarbetena. dock prospektörer redan nu en viss överkompensation till markägare och Mera ingripande undersökningsarbeten kan dock vålla olägenheter som inte ersätts enligt nuvarande bestämmelser. kommer att det framstår som rimligt att den som upplåter sin fastighet för en kommersiell verksamhet erhåller viss ersättning för detta. ningen skall markägaren enligt förslaget därför även få ersättning för att han upplåter fastigheten för prospektering när det är fråga om ingripande Rätten att ta i anspråk mark för att uppföra byggnader avskaffas. Innehavaren av ett undersökningstillstånd har rätt att ta i anspråk mark för att uppföra byggnader. Åtgärden framstår som ingripande för Bestämmelsen har funnits i minerallagstiftningen sedan Något behov av att uppföra byggnader i samband med undersökningsarbete torde med hänsyn till utvecklingen av nya under- sökningsmetoder och den tekniska utvecklingen i övrigt numera Rätten att uppföra byggnader med stöd av undersök- ningstillstånd avskaffas därför. Begränsning av rätten att bedriva undersökningsarbeten närmare än från bostadsbyggnader m.m. Enligt nuvarande bestämmelser får undersökningsarbete inte utan berg- mästarens tillstånd äga rum inom området närmare än från tomt med byggnad där någon är bosatt under övervägande del av året. Det är således endast permanentbostäder men inte t.ex. fritidshus som åtnjuter detta skydd. Boende i fritidshus kan uppleva undersöknings- arbete som en lika stor olägenhet som andra berörda. Enligt förslaget skall därför begränsningen i rätten att utföra undersökningsarbeten om- fatta alla bostadsbyggnader. Eftersom det kan vara oklart hur långt en tomt sträcker sig bör bestämmelsen istället gälla ett område från själva bostadsbyggnaden. Minerallagens regler om begränsningar i rätten att utföra undersök- ningsarbeten är också i andra avseenden oklara. Enligt förslaget skall de preciseras så att det klart framgår vilka områden som avses. Sekretessen för undersökningsresultat avskaffas Enligt punkt 58 i bilagan till sekretessförordningen (1980:657) är under- sökningsresultat som redovisats enligt 14 kap 3 § minerallagen sekre- tessbelagda i högst . Som skäl för detta har anförts att den som utfört undersökningarna har ett intresse av att med ensamrätt få förfoga över resultaten och att detta intresse skall vägas mot det allmänna intresset att resultaten blir allmänt tillgängliga. Den geologiska kunskap som kommer fram genom undersöknings- arbetena har betydelse för framtida undersökningsarbeten i området. Om resultaten visar att framtida undersökningar inte är meningsfulla bör detta offentliggöras. Förslaget innebär därför att sekre- tessen för resultaten avskaffas. Fastighetsägarnas ställning vid gruvbrytning Markägarens rätt till ersättning då fastigheten nyttjas för gruvbryt- ning. Enligt nuvarande bestämmelser är den som innehar bearbetningskon- cession skyldig att ersätta fastighetsägaren för skada och intrång. Någon ersättning för det som tas i anspråk på fastigheten utgår däremot inte. En markägare äger enligt svensk rätt som huvudregel allt som finns på fastigheten utan någon begränsning i djupled. Till skillnad från vad som är fallet i många andra länder har malm i heller aldrig förklarats utgöra statlig egendom. Staten gör heller inte anspråk på civilrättslig äganderätt till denna. Att malm enligt svensk rätt skulle utgöra herrelös egendom framstår heller inte som rimligt. I betänkandet konstateras där- för att markägaren måste anses vara ägare också till det koncessions- som finns på fastigheten. Detta kan dock inte tas till intäkt för att markägaren skulle ha ensamrätt att själv bryta malm på fastigheten eller att hindra andra att göra det. Genom minerallagen har det allmänna rätt att bestämma vem som skall få tillstånd till bearbetning. hållande kan väl motiveras genom det väsentliga allmänna intresse som en fungerande gruvnäring utgör för samhället. Om markägare fritt kunde bestämma villkoren för gruvbrytning på sina fastigheter eller inlägga veto mot sådan verksamhet, skulle detta med stor sannolikhet leda till att gruvbrytning inte längre kunde ske i . En annan fråga är vilken rätt till ersättning markägarna skall ha vid Som argument för att markägaren inte skall få någon er- sättning för malm som bryts på hans fastighet har anförts att mineralet inte har något värde för markägaren. Att markägaren inte kan begära er- sättning för malmen är emellertid endast en följd av minerallagens reglering och argumentet är alltså en följd av ett cirkelresonemang. mänhet utgår ersättning då en person tvingas avstå egendom till en annan, särskilt om det är fråga om näringsverksamhet. krävas att markägaren själv skall ha varit aktiv då det gäller att lokalisera eller utvinna andra naturtillgångar, t.ex. en vacker granitsort, för att denne skall ha rätt till ersättning. Om markägaren får viss ersättning för värdet av mineralet kan detta också motverka negativa konsekvenser på fastighetspriserna inom områden som berörs av undersökningstillstånd. Genom den föreslagna lagändringen skall markägaren få ersättning av koncessionshavaren för att på hans fastighet tas i anspråk. sättningen skall utgå i form av en gruvavgift, vilken är knuten till värdet av det som bryts och utgör av malmens värde. giften skall fördelas mellan ägarna av de fastigheter som ligger inom koncessionsområdet eller på vilka mark har blivit anvisad för brytningen i förhållande till hur stor del av deras fastigheter som är berörd. Rätt till ersättning och inlösen av fastighet vid outnyttjade bearbet- En bearbetningskoncession behöver inte genast leda till att gruvbrytning Koncessionen gäller under . vakta en innan han begär att få mark anvisad för bearbetningen och påbörjar denna. Det kan även inträffa att någon be- arbetning aldrig kommer till stånd, t.ex. av ekonomiska skäl. kan i sådana fall komma att leva i ovisshet beträffande vad som kommer att ske på fastigheten . Detta kan medföra problem vid den långsiktiga planeringen av fastighetens skötsel och även påverka fastig- hetens värde negativt. Det kan också ifrågasättas om den nuvarande ord- ningen, där ett tillstånd att förfoga över annans fastighet är gällande som utan möjlighet omprövning och utan att någon ersättning utgår, är helt förenligt med egendomsskyddet i Enligt utredarens förslag skall ersättning utgå till markägaren för de olägenheter det innebär att en outnyttjad bearbetningskoncession om- Vidare skall markägaren ha rätt att begära att fastig- heten eller fastighetsdelen löses in om inte markanvisning begärts inom från det att bearbetningskoncessionen meddelades. Skyddet för värdefulla natur- och kulturmiljöer vid prospektering ges tillfälle att yttra sig över alla ansökningar om under- sökningstillstånd och berörda kommuner underrättas om ansökningen Prövningen av ansökningar om undersökningstillstånd sker normalt utan att berörda länsstyrelser och kommuner underrättats. Först sedan tillståndet beviljats skickas beslutet till dessa myndigheter. Vid ansök- ningar som avser olja, gas och diamant skall dock yttrande från läns- styrelsen inhämtas. Om tidigt får information om den planerade minerallet- ningen och ges tillfälle att granska vilken effekt dessa kan få för natur- och kulturmiljön och hur prospektören avser att förhindra skada på dessa kommer risken för skador att ytterligare minskas. kan i sitt yttrande också lämna information om skyddsvärda natur- och kultur- miljöer och andra motstående intressen i den mån sökanden inte redo- visat dem. Alla ansökningar om undersökningstillstånd skall enligt för- slaget sändas till berörd länsstyrelse för eventuellt yttrande. Även berörda kommuner skall informeras om ansökningen och kan då inkomma med synpunkter till bergmästaren. Kommunen har genom plan och bygglagen ett dominerande inflytande över användningen av mark och vattenområden och har därigenom möjlighet att styra och påverka om och hur en eventuell gruvbrytning skall komma till stånd. Det är vik- tigt att också kommunerna på ett tidigt stadium blir informerade om de planerade undersökningsarbetena. Ansökan om undersökningstillstånd skall innehålla en beskrivning av undersökningsarbetena och deras miljöpåverkan Genom att en beskrivning av undersökningsarbetena och deras miljö- påverkan bifogas ansökan säkerställs att tillståndshavaren i förväg be- aktar risker för skada på natur- och kulturmiljön och fullgör sin skyldighet enligt 2 kap. 2 § att skaffa sig erforderlig kunskap. Beskrivningen utgör även ett underlag för Bergsstatens och granskning. Om det finns särskilda skäl, t. ex. på grund av särskilt värdefulla natur- och kulturmiljöer inom undersökningsområdet, ges bergmästaren möjlighet att infordra en mer detaljerad plan över dessa. Sökandens lämplighet skall beaktas vid prövning av undersöknings- tillstånd Vid prövning av ansökningar om undersökningstillstånd avseende olja, gas och diamant skall bergmästaren enligt nuvarande bestämmelser pröva om sökanden är lämplig att utföra undersökningsarbetet. Om en tillståndshavare visat bristande vilja eller förmåga att följa de lagar och bestämmelser som gäller till skydd för miljön, bör det beaktas om han ansöker om nytt undersökningstillstånd. En lämplighetsprövning såvitt avser sökandens förmåga att utföra arbetena utan att skada uppstår på natur- och kulturmiljön skall enligt förslaget därför införas vid alla former av undersökningstillstånd. En prospektör som visat bristande hänsyn riskerar således att bli nekad undersökningstillstånd. En allmän hänsynsbestämmelse till skydd för allmänna intressen införs i minerallagen. Enligt 3 kap. 3 § minerallagen skall undersökningsarbete utföras så att minsta skada och intrång vållas. Bestämmelsen tar närmast sikte på skador och intrång som kan drabba markägaren. Någon allmän hänsyns- bestämmelse till skydd för miljön finns däremot inte. Förslaget innebär att bestämmelsen ändras så att det klargörs att under- sökningsarbete alltid skall utföras så att minsta skada och intrång vållas på natur- och kulturmiljön. Villkor till skydd för allmänna intressen Enligt nuvarande bestämmelser kan bergmästaren inte förena undersök- ningstillstånd med villkor, utom om de avser olja, gas eller diamant. En- ligt förslaget skall bergmästaren i undersökningstillståndet föreskriva de villkor som behövs till skydd för allmänna intressen oavsett vilket mine- ral tillståndet avser. Sådana villkor kan vara särskilt aktuella om ansök- ningen omfattar speciellt skyddsvärda natur- och kulturmiljöer. Villkoren kan avse begränsningar i rätten att utföra undersökningsarbeten, t.ex. beträffande tid och plats för dessa, eller begränsningar i rätten att färdas eller att uppehålla sig på vissa platser. yttrande över an- sökningen kan ge särskild anledning för bergmästaren att meddela vill- kor. Översyn av regler om anmälan för samråd vid åtgärder som kan skada kulturmiljön Enligt 12 kap. 6 § är den som avser att vidta åtgärder eller utföra verksamhet som väsentligt kan komma att påverka naturmiljön skyldig att göra en anmälan för samråd. Någon motsvarande skyldighet föreligger enligt bestämmelsens ordalydelse inte vid åtgärder som kan påverka kulturmiljön, vilket framstår som en brist. har därför uppmärksammats på denna fråga. Förslag till lag om ändring i minerallagen (1991:45) Härigenom föreskrivs i fråga om minerallagen (1991:45) dels att 17 kap. 2 § skall upphöra att gälla, dels att nuvarande 7 kap. 4 § och 5 § skall betecknas 7 kap. 7 § och 8 §, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 1 kap. 3 a § och 3 kap. 3 a § samt närmast före 1 kap 3 a § en ny rubrik med följande lydelse, dels att 1 kap. 3 §, 2 kap. 2 § och 10 §, 3 kap. 3 och 57 §§, 5 kap. 1 §, 7 kap. 15 §§, 8 kap 1, 3, 6 och 9 §§, 9 kap. 1, 2223 och 26 §, 15 kap. 4 § samt 16 kap. 1 och 5 § skall ha följande lydelse. Med undersökning avses arbete i syfte att påvisa en fyndighet av ett koncessionsmineral och att utröna fyndighetens sannolika ekonomiska värde och dess beskaffenhet i övrigt, i den mån sådant arbete innebär intrång i markägarens eller annan rättsinnehavares rätt. Med bearbetning avses utvinning och tillgodogörande av ett konces- sionsmineral. Med gruvavgiftsområde avses det område som omfattas av en koncession för bearbetning jämte annat område som på grund av markanvisningsbeslut enligt 9 kap. får tas i anspråk för verksamhet som hänger samman med bearbet- ning. Var och en får utan undersök- ningstillstånd söka efter i naturen genom att undersöka markytan, utföra mätningar på denna samt ta sådana , morän-, torv- och jordprover, som saknar värde för fastighetsägaren, om åtgärderna inte medför någon risk för skada eller olägenhet. Eftersökning är dock inte tillåten 1. på tomt eller plantering, om 2. inom nationalpark eller inom område som en statlig myndighet hos regeringen har begärt skall avsättas till nationalpark, 3. i strid med föreskrifter som meddelats till skydd för natur eller kulturreservat med stöd av 7 kap. , eller 4. på kyrkogård eller annan be- gravningsplats. meddelas, om det finns anledning 1. det finns anledning att anta att att anta att undersökning i området undersökning i området kan leda kan leda till fynd av koncessions- till fynd av koncessionsmineral och 2. sökanden inte uppenbarligen saknar möjlighet eller avsikt att få inte beviljas den som uppenbar- till stånd en ändamålsenlig under- ligen saknar möjlighet eller avsikt att få till stånd en ändamålsenlig sig olämplig att bedriva undersök- Tillstånd att bedriva undersökning beträffande olja, gasformiga kolväten eller diamant får beviljas endast den som visar att han är lämp-