prop · GR03101 · 2004-04-16 00:00:00 — Övriga avsättningar består huvudsakligen av av- sättningar för risker i garantiengagemang. Reserveringar har gjorts för förväntad förlustrisk i affärerna och för riskkoncentration i portföljen. Avsättningarna minskade kraftigt . Minskningen är hänförlig till reservering för förväntad förlust. Den förklaras av bl.a. dollarns fall gentemot den svenska kronan, men också av amorteringar och förtidsinlösen av stora affärer. () reserverar medel för framtida garantiförluster. Reserveringen för förluster avseende kreditgarantier till minskade med jämfört med , då en stor ökning av dessa gjordes. Åtagandet avseende Venantius omvärderades . RGK konstaterade då att kapitalet ökat och skulderna minskat, vilket medförde att den risk som är förenad med garantiåtagandet minskade signifikant. Övrig reservering var i princip oförändrad. avsättning avser verkets frivilliga pensionsförsäkring enligt äldre lagstiftning. Nyteckning till försäkringen upphörde och avsättningen förändras med skillnaden mellan kapitalav- kastning och pensionsutbetalningar. Styrelsens för internationellt utvecklings- samarbete (Sida) avsättningar för risker i engagemang avser exportkrediter där Sida garanterar och subventionerar krediten (U- krediter). U-krediterna ges till ett 30-tal länder för export som av Sida bedöms få betydande utvecklingseffekter i länder som inte själva kan bära kostnaden för normal finansiering på kommersiella villkor. Engagemanget minskade kraftigt , p.g.a. lägre dollarkurs och färre nya utfästelser. Reserveringen för risker minskade därför i absoluta tal, men ökade som andel av totalt engagemang beroende på den svåra riskbilden i många av länderna. Reserveringen uppgick vid utgången av av totalt engagemang. Eliminering, myndigheters innehav I () definition av den svenska statsskulden ingår de låneinstrument som kontoret använder i sin finansiering av statens lånebehov (se avsnitt 4.5 Redovisnings- principer och tilläggsupplysningar). Lån i redovisas till nominellt slutvärde, dvs. de värderas inte med avseende på förändringar i marknadsräntorna. I den konsoliderade balansräkningen för staten används RGK:s definition av statsskulden med beaktande av elimineringar av de statliga myndigheternas innehav av statliga obligationer och statsskuldväxlar. Det är endast ett fåtal myndigheter som innehar statsobligationer och/eller statsskuld- växlar. Kärnavfallsfondens innehav var och Insätt- ningsgarantinämndens innehav var . Övriga myndigheters innehav avser främst RGK:s eget innehav av premie- obligationer och och de allmänna försäkringskassornas innehav av statsobligationer. Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till sitt aktuella värde, dvs. den räknas om till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen (till skillnad från lån i , se ovan). De redovisade lånen i utländsk valuta minskade med . De utländska lånens marknadsvärde uppgick till . Leverantörsskulder avser skulder som uppkommer vid köp av varor och tjänster. Posten kan visa stora variationer på grund av skuldernas kortfristiga karaktär. Not 45 Övriga skulder - Obligationer som förfallit, vinster, - Skuld till kommuner och landsting () skuld till Premie- pensionsmyndigheten avser huvudsakligen inbetalda tilläggspensionsavgifter som placeras på konto i RGK för finansiering av framtida pensioner. Medel för EU-avgiften uppgår till och har skuldförts på EU- kommissionens konto i , men ännu inte betalats från statsverkets checkräkning. RGK tar upp lån i svenska kronor och genom skuldbytesavtal (kron-/valutaswappar) om- vandlas lånen till skuld i utländsk valuta. Genom dessa swapptransaktioner uppstår en kreditrisk och för att hantera denna risk ingår man s.k. . Dessa uppgår till . () skuld avseende kontoöverskott på skattekonto utgörs huvud- sakligen av skattskyldigas kompletterings- inbetalningar för att täcka den slutliga skatten, vilken avräknas först . Till viss del utgörs överskotten också av oreglerade skulder avseende överskjutande ingående mervärdesskatt eller andra återbetalningar som inte hunnit effektueras per balansdagen. RSV redovisar en skuld till kommuner och landsting avseende kommunalskatt. Kommu- nalskatten betalas ut i förskott under inkomst- året. Den slutliga kommunalskatten faställs efter taxeringen och slutreglering sker året efter taxeringsåret. övriga skulder består i huvudsak av lån som tas upp av och Lånen finansierar utbyggnaden av särskilda trafiklösningar i respektive . Ökningen av () övriga skulder med förklaras huvudsakligen av försäkringskassornas ökade skulder för betalning av preliminärskatt för pensionsutbetalningar. Kammarkollegiets post utgörs i huvudsak av EU-avgift avseende , som efter beslut av regeringen överfördes först . Avgiften på är således en skuld till EU. Stora fastighetsöverlåtelser som inträffade förklarar att Lantmäteri- verkets övriga skulder ökat mellan åren. Statens pensionsverks övriga skulder minskade till följd av att de inte längre utbetalar allmän pension (betalas numera ut av RFV) och därmed inte har någon skuld för preliminär skatt för allmän pension. Övriga skulder hos affärsverket utgörs till största delen av skulder till kreditinstitut avseende leasing och leashold av rullande materiel. Dessa skulder uppgår till . Därtill ingår även en skuld till . - Medel enligt förlikningsavtal och Depositioner kan t.ex. utgöras av indrivna medel hos kronofogdemyndigheterna (redovisas av ) och av hyror som deponerats av privatpersoner hos länsstyrelserna i samband med tvist med fastighetsägare. Förskott från uppdragsgivare och kunder Förskott från uppdragsgivare och kunder består av medel som erhålls för finansiering av större projekt, t.ex. byggnader och forsknings- och utvecklingsprojekt, som pågår och där arbetet inte har avslutats eller slutavräknats. erhåller förskott från utrikes samarbetspartners i samband med pågående projekt. Svenska kraftnäts förskott består av avtal med kunder inom optoverksamheten, dvs. infrastruktur för tele- och datakommunikation. Avtalstiden varierar och förskotten intäktsförs . Periodavgränsningsposter - upplupna kostnader upplupna kostnader avser räntekostnader för upplåning i svenska kronor, utländsk valuta och för skuldskötselåtgärder. Som upplupna kostnader redovisas i övrigt bl.a. myndigheternas skuld till personalen för sparad och outtagen semester. Statens jordbruksverks upplupna kostnader avser arealersättning som betalades ut . Periodavgränsingsposter - oförbrukade bidrag Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits, men ännu inte förbukats för sitt ändamål. Periodiseringsposter - övriga förutbetalda intäkter - förutbetalda avgifter för utfärdande - förutbetalda överkurser vid upplåning i svenska kronor - förutbetalda överkurser vid upplåning i utländsk valuta - förutbetalda överkurser vid - Förutbetalda underkurser, uppköp Som övriga förutbetalda intäkter redovisas avgiftsintäkter etc. som betalats , men som är hänförliga till kommande år. Garantiförbindelser redovisas utförligt i kapitel 7 Statliga garantier. Ansvarsförbindelser är förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning i balansräkningen på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjliga förpliktelser, dvs. det är osäkert om det föreligger en förpliktelse eller inte. Som övriga ansvarsförbindelser redovisas de ansvars- förbindelser som inte utgör garantiförbindelser. redovisar åtaganden gente- mot internationella utvecklingsbanker och utvecklingsfonder. redo- visar antastbara förmåner. ansvars- förbindelse avser del av yrkande på konkurrens- skadeavgift. post utgörs till största delen av antastbara pensionsförpliktelser. redovisar borgen för pensions- försäkring. har tecknat borgen för lån avseende förvärv av fastighet och Luft- fartsverket har pensionsåtaganden till dotter- och intresseföretag. 4.6.3Noter till finansieringsanalysen (53- Avsättningar till fonder och nedskrivningar av Förändring av skulder och fordringar tar upp skattefordringar och skatteskulder i redovisningen. Dessa fordringar och skulder påverkar redovisade skatter i resultaträkningen, men har inte medfört några betalningar. Avgifter och andra ersättningar lån medför inte några betalningar varför dessa kostnader avgår. Till transfereringar hänförs även förändringar i återkravsfordringar m.m. inom socialförsäkringsområdet. och har tillskjutit kapital för att täcka förluster i . Dessa medel, som redovisas under årets resultatandelar i resultaträkningen, har tillförts posten transfereringar. Avsättningar (se not 41 och 42) Dotter- och intresseföretag värderas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden vilket innebär att utdelningar inte redovisas i resultaträkningen. Det innebär att utdelningar från dotter- och intresseföretag måste läggas till för att det skall vara möjligt att redovisa statens nettoupplåning. Nedskrivning av lån, CSN Förändring av fordringar, Kapitaltillskott för förlusttäckning i Kostnader för avskrivningar och avsättningar medför inte några betalningar och avgår därför. Kostnaderna för statens verksamhet justeras även för realisationsförluster vid försäljning av egendom som redovisats som en kostnad utan att medföra någon betalning. Förändring av långfristiga fordringar Förändring av kassa, bank Förändringar av långfristiga fordringar medförde att statens nettoupplåning minskade med . Det beror i huvudsak på att bostadsobligationer till ett bokfört värde av har sålts . Förändringar av omsättningstillgångar med- förde att statens nettoupplåning ökade med . Behållningen på kassa, bank minskade med , vilket medför att statens nettoupplåning minskar. Förändringar av skulder medförde att statens nettoupplåning minskade med . En stor del är hänförlig till uppskjutna betalningar av avgift till EU samt arealstöd till jordbrukare som avsåg 2003, men som betalats 2004. Aktier och andra värdepapper Datasystem, rättigheter m.m. Finansiella investeringar uppgick till , vilket är en ökning med . har lämnat ett ovillkorat aktieägartillskott till om . har lämnats ett villkorat aktieägartillskott om . Materiella investeringar uppgick till vilket är en ökning med från föregående år. Investeringar i beredskapstillgångar uppgick till , vilket innebär en ökning med jämfört med föregående år. Av investeringarna i bered- skapstillgångar var hänförbara till det militära försvaret. Investeringar i väganläggningar uppgick till , vilket innebär en ökning med 1,2 miljarder i jämförelse med föregående år. Exempel på större pågående väginvesteringar är E4 förbi , i , E6 i samt Götaleden i . Investeringar i järnvägsanläggningar uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med föregående år. har gjort investeringar som är hänförbara till stomnätsplanen med . I stomnätsplanen ingår bl.a. inves- teringar i , ostkustbanan och /Vänernbanan etc. Investeringar i fastigheter och markan- läggningar uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Den största posten avser med , vilket är en minskning med jämfört med föregående år. investeringar i fastigheter och markanläggningar till Försvarsmakten uppgick till , vilket skiljer sig endast marginellt jämfört med föregående år. har gjort investeringar i mark- anläggningar på , som inte innebär någon förändring i förhållande till föregående år. Investeringar i maskiner och inventarier uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med föregående år. har gjort investeringar i maskiner och inventarier med , vilket innebär en liten minskning. Försvarsmakten har investerat , medan respektive investerat vardera. Investeringar i immateriella tillgångar uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med föregående år. De största investeringarna i immateriella tillgångar har gjorts av som investerat , varav hälften avser ålderpensionssystemet och följdreformer kopp- lade till ålderspensionssystemet. Därutöver kan nämnas som investerat i utveckling av nytt IT-system för bl.a. punktskatter, indrivning och elektronisk inkomstdeklaration. Centrala () nyut- låning, som till största delen består av studielån, uppgick till , vilket är en minskning jämfört med föregående år med . Amorteringarna hos CSN uppgick till , en ökning jämfört med föregående år med . () nyutlåning var , vilket innebär en ökning med . ökade lånen i RGK med . Se även not 27. Amorteringar av lån i RGK uppgick till . Därav avser amorteringar från . Minskningen på jämfört med beror på att 2002 amorterades ett lån till på . Finansiellt netto för statens upplåning Det finansiella nettot som är hänförbart till statens upplåning har förbättrats med jämfört med . Intäkter som är hänförbara till orealiserade valutakursdifferenser uppgick till . Orealiserade poster påverkar inte statens nettoupplåning. Kapitaliserade räntor på utlåning Under övriga poster redovisas relialisationsvinster/-förluster som inte kommer att medföra några betalningar och nedskriv- ningar av finansiella tillgångar. tar upp ränteintäkter för utlåning i resultaträkningen. En stor del av denna ränteintäkt betalas inte in till staten utan bokförs i balansräkningen som en ökad fordran. Det innebär att s.k. kapitaliserad ränta inte har betalats in till staten, och den påverkar således inte statens nettoupplåning. Förändring av tillgångar hänförbara till statens Förändring av skulder hänförbara till statens Upplupna och förutbetalda räntor samt över- och underkurser som är hänförbara till statens upplåning redovisas i balansräkningen under periodavgränsningsposter och påverkar således inte statsskulden. Förändringar av tillgångar och skulder som är hänförbara till statens upplåning påverkade statens nettoupplåning med 2,7 respektive . ekonomiska vårproposition redovisar regeringen en kort sammanfattning av statsbud- getens utfall . I detta kapitel lämnar rege- ringen en utförligare redovisning av stats- budgetens slutliga utfall som jämförs med de beräknade inkomsterna och budgeterade utgifterna på statsbudgeten. Med statsbudgeten avses här den ursprungliga statsbudgeten an- tagen av , exklusive tilläggsbudget. I bilagorna 4 och 5 redovisas det slutliga utfallet för samtliga inkomsttitlar och an- slag på statsbudgeten. Månadsfördelade inkom- ster och utgifter redovisas i bilagorna 6 och 7. Statsbudgeten skall omfatta alla inkomster och utgifter, med vissa specificerade undantag, samt andra betalningar som påverkar statens låne- behov enligt 16 § lagen (1996:1059) om stats- budgeten. Statsbudgetens saldo är därmed det- samma som statens lånebehov (med omvänt tecken). Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Ett nega- tivt saldo innebär att staten behöver låna (se vidare avsnitt 3.3.2 Statsskulden). Budgetsaldot uppgick till (tabell 5.1). I statsbudgeten beräknades budgetsaldot till . Under- skottet blev därmed större än budgeterat i statsbudgeten. Tabell 5.1 Statsbudgetens utfall (UO 26) 1Ursprunglig statsbudget antagen av , exklusive tilläggsbudget. 2Statsbudget inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. Inkomsterna beräknades i statsbudgeten uppgå till . Det slutliga utfallet blev , vilket är lägre än beräknat (se vidare avsnitt 5.2). Utfallet för Skatter m.m. blev lägre än beräknat, varav avser Fysiska personers in- komstskatt och avser Juridiska personers inkomstskatt. Inkomster av försåld egendom togs i statsbud- geten schablonmässigt upp med . Inga större försäljningar gjordes . Det slutliga utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. blev . Det är lägre än i den ursprungligen fastställda statsbudgeten. Jämfört med stats- budgeten inkl. tilläggsbudget blev utfallet högre. Utgifterna för utgiftsområden exklusive Stats- skuldsräntor m.m. blev lägre än beräkningen i statsbudgeten. Det beror bl.a. på tidigareläggningen till och senareläggningen till av Avgiften till Europeiska gemenskapen. Detta minskade utgifterna med samman- lagt . Däremot ökade ut- gifterna med för vart och ett av utgiftsområdena Arbetsmarknad och All- männa bidrag till kommuner jämfört med stats- budgeten. Statsskuldsräntor m.m. blev 12,3 mil- jarder kronor lägre än beräkningen i den ur- sprungliga statsbudgeten. I tilläggsbudget min- skades anslaget Statsskuldsräntor med 12,3 mil- jarder kronor. Den kassamässiga korrigeringen blev högre än i stats- budgeten, vilket bl.a. sammanhänger med för- skjutningarna av Avgiften till Europeiska gemen- skapen. Statsbudgetens utfall har påverkats av vissa större engångseffekter. Störst är effekten av den tidigare gjorda överföringen av bostads- obligationer från AP-fonden till Riksgälds- kontoret. Detta påverkade posten Kassamässig korrigering med , eftersom dessa inkomster inte redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Vidare påverkades utfallet av tidigareläggningen av utbetalningen av areal- ersättning 2002. Den positiva effekten av detta var . Justerat för dessa engångseffekter upp- gick saldot till . Stats- budgetens saldo 2003 samt justeringar för större engångseffekter framgår av tabell 5.2. Tabell 5.2 Statsbudgetens saldo 2003 samt justering för större engångseffekter -46,3 Statsbudgetens saldo justerat för större -64,1 I tabell 5.3 redovisas statsbudgetens utfall . uppvisade statsbud- getens saldo ett överskott på . Jämfört med utfallet har således statsbudgetens saldo försämrats med . Statsbudgetens inkomster minskade med . Skatter m.m. minskade med . Av detta belopp avser Fysiska personers inkomstskatt och Juridiska personers inkomstskatt. I sam- band med förändringarna av kommunkonto- systemet infördes en ny inkomsttitel för kompensation för mervärdeskatt till kommuner och landsting, vilket medförde utgifter på stats- budgetens inkomstsida på . I utfallet ingick en extra in- leverans på från Riks- banken. Någon sådan inleverans förekom inte . Statsbudgetens utgifter m.m. minskade med . Ut- gifterna för utgiftsområden exklusive Stats- skuldsräntor m.m. ökade med . Ökningen begränsades av att Allmänna bidrag till kommuner minskade med 29,9 mil- jarder kronor främst till följd av den nämnda för- ändringen av kompensationen för mervärdes- skatt till kommunerna. Räntor på statsskulden m.m. minskade med . Utfallen 2002 för den kassamässiga korri- geringen och nettoutlåning påverkades av tre myndigheters möjlighet att omplacera kontotillgångar i till statsobligationer. Tabell 5.3 Statsbudgetens utfall 20022003 (UO 26) Som tidigare nämnts påverkas statsbudgetens saldo av engångseffekter. Om dessa exkluderas erhålls ett mått på den underliggande utveckling- en (statsbudgetens underliggande saldo). I dia- gram 5.1 redovisas statsbudgetens saldo och underliggande saldo för åren 19902003. första år var staten tvungen att låna stora belopp. Störst var lånebehovet 1993. Där- efter har det skett en kraftig minskning av låne- behovet och 1998 övergick lånebehovet till ett budgetöverskott på . Stats- budgetens saldo ökade sedan till 2000. minskade budgetsaldot till och för minskade det ytterligare till . uppvisade budgetsaldot ett underskott på . Diagram 5.1 Statsbudgetens faktiska och underliggande saldo 1990-2003 Utfallet för statsbudgetens inkomster uppgick till , vilket är eller lägre än vad som fast- ställdes i statsbudgeten . Inkomster från skatter m.m. blev . Det är eller lägre än beräknat. Utfallet för övriga inkomster blev , vilket är lägre än beräknat. Tabell 5.4 Statsbudgetens inkomster 20022003 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Statsbudgetens utfall baseras för ett flertal skatter på löpande debiteringar av skatter hän- förliga till flera inkomstår. En analys av hur statsbudgetens inkomster har utvecklats och jämfört med den fastställda statsbudgeten bör kopplas ihop med dels utveck- lingen av makroekonomin, dels förändringar i regelverken. En sådan analys är dock inte möjlig att göra för de inkomsttitlar på statsbudgeten som baseras på de skatter som fastställs vid den årliga inkomsttaxeringen. Därför kommer den huvudsakliga analysen av skatteinkomsterna att göras med utgångspunkt från utvecklingen av de Skatterna hänförs (periodiseras) till det inkomstår som det avser. I tabell 5.12 i avsnitt 5.2.6 redovisas utfallet för inkomsthuvudgrupperna 11001400 för åren 20012003. I samma tabell finns även redovisat de periodiserade beloppen för motsvarande inkomsthuvudgrupper. Av tabellen framgår exempelvis att skatteinkomsterna på inkomst- titeln inkomstskatt minskade med medan de i en periodiserad redovisning beräknas öka med . I avsnittet redovisas även inkomsthuvudgrupperna 15001700, vilka redovisar kommunala utjämningsavgifter, betal- ningsdifferenser och nedsättningar. I avsnitt 5.2.8 redogörs för skillnaden mellan statsbudgetens skatteinkomster och skatterna enligt resultaträkningen. Nedgången i antalet arbetade timmar under- skattades för både 2002 och 2003 i prognosen till budgetpropositionen . Prognoserna reviderades därefter successivt ned men utveck- lingen av antalet arbetade timmar 2003 över- skattades fortfarande i beräkningen till budget- proposition . Minskningen av antalet arbetade timmar, med båda åren, förklaras av en svag sysselsättningsutveckling och stigande sjukfrånvaro, samt ett minskat övertidsuttag. Prognoserna över utbetald lönesumma grun- dar sig på utvecklingen av antalet arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna och över timlönen enligt konjunktur- statistik. För att få en korrekt bild av lönesum- meutvecklingen görs emellertid ett flertal korri- geringar av utvecklingen av dessa makroeko- nomiska variabler. Bland annat kan utvecklingen av antalet timmar justeras för att lönesumman är 5.2.1Makroekonomiska förutsättningar dagkorrigerad, dvs. den skall inte påverkas av Utvecklingen av skatterna har ett starkt samband med den makroekonomiska utvecklingen. I tabell 5.5 redovisas några centrala förutsättningar för beräkningarna av skatterna i budgetpropositionen , ekonomiska vårproposition och i budgetpropo- sitionen . Tabell 5.5 Makroekonomiska förutsättningar vid olika prognostillfällen Källor: , och . Ökningen av kostnadstimlönen låg väl i linje med utfallet vid alla tillfällen utom i budgetpro- positionen då löneökningen antogs bli lägre än den sedermera blev. variationer mellan åren. Även timlöneutvecklingen kan behöva jus- teras om det sker en kraftig förändring av exem- pelvis sjukfrånvaron. I lönesumman inkluderas sjuklön, dvs. företagens ersättningar till de anställda vid de första fjorton dagarnas sjukfrån- varo, vilket de inte gör i kostnadstimlönen. Sådana justeringar är inte direkt mätbara utan hur de påverkar lönesummeutvecklingen kan endast uppskattas. I lönesummeberäkningen skall löneutbetalningarna också periodiseras annorlunda än beräkningen av timlönen. Stati- stiken över timlönen är, till skillnad från löne- summan, kostnadsbaserad vilket innebär att löneutbetalningarna redovisas på den period de avser. Eftersom utvecklingen av antalet arbetade timmar överskattades, som den an- tagna ökningen av kostnadstimlönen var för låg, var den sammantagna utvecklingen av dessa makroekonomiska variabler relativt nära utfallet i budgetpropositionen . Lönesumman överskattades dock men ökningstakten reviderades successivt ner i sam- band med att prognosen över arbetade timmar sänktes. Utfallet visade först på att lönesumman steg mer än utvecklingen av antalet arbetade timmar multiplicerat med timlönen men utfallet har reviderats ner. Prognosen över ökningen av hushållens kon- sumtionsutgifter, vilken påverkar beräkningen av intäkterna av mervärdesskatt, var för hög för såväl 2002 som 2003 i budgetpropositionen . Det berodde på att inkomstökningen väntades generera en högre konsumtionstillväxt och att konjunkturen förutsågs bli starkare än den sedermera blev. Prognoserna därefter låg väl i linje med utfallet. Statens periodiserade skatter beräknas öka till . Uppgången förklaras framförallt av högre intäkter från skatt på arbete samt skatt på konsumtion och insatsvaror. Även intäkter från skatt på kapital beräknas öka jämfört med .