prop · GS0356 · 2004-12-22 00:00:00 — En prioriterad inriktning i programmet är att erbjuda resurser för genomförande av insatser och åtgärder föreslagna i Framtidspro- grammet, särskilt genom att initiera och delta i processer och projekt med innovativa förtecken. I uppdraget ingår att programmet skall bidra till en hållbar tillväxt inbegripet regeringens jämställdhets- och mångfaldsper- spektiv. Det första steget i processarbetet utgår från sex utvecklingsområden som är strategiska för turismens innovationskraft. Det är inom dessa om- råden som programprojekten skall verka. I nästa steg fortsätter processen med att föra ut erfarenheterna och kunskapen från projekten till aktörerna i och kring turistnäringen. I ett tredje steg fattas beslut om processen skall drivas vidare utanför programmet eller återföras till aktiviteter inom programmet. Arbetet med Innovationsprogrammet har ett starkt kunskaps- och kompetensperspektiv. En ökad kompetens i företagen kräver ökad kun- skap om både den inre och den yttre produktionsmiljö som styr verksam- heten i företagens basfunktioner i termer av drift, finansiering, organisa- tion, marknad och utveckling. Innovationsprogrammet har som övergripande mål att skapa tillväxt i den svenska turistnäringen. Insatserna inom programmet är i allt väsent- ligt ett kompetensverktyg för att nå programmets mål. Spridning av kun- skap och erfarenheter från programarbetet sker genom möten, konferen- ser, rapporter, publikationer och Internet. Innovationsprogrammets insatser inom ovan nämnda processområden omfattar projekt initierade av såväl Turistdelegationen som externa part- ners. Totalt deltar programmet i ett 70-tal projekt. Det sammanlagda projektvärdet, inklusive Innovationsprogrammets medel, är . Inom vissa processområden genomförs flera delprojekt, ofta med syftet att skapa en grundläggande kunskapsplattform inom ett område. Som exempel kan nämnas kartläggningar och marknadsstudier inom konfe- rensområdet. Inom andra områden deltar programmet i ett antal större utvecklingsprojekt som sträcker sig , t.ex. kvalitets- märkningssystemet Naturens Bästa och Nya upplevelseaktiviteter i skid- anläggningar. Det sistnämnda är ett EU-projekt som syftar till att ut- veckla en produkt för kvinnor och män som inte kan nyttja skidliftar och backar med traditionella aktiviteter. Områden i dynamisk utveckling Turistnäringen är en tillväxtindustri med en stor marknadspotential glo- balt sett. Kvinnors och mäns efterfrågan på resetjänster växer och ställer krav på utveckling av nya, intressanta och dynamiska reseerbjudanden och resmål. Intressen och livsstil är tunga faktorer som styr marknadens efterfrågan. Medvetna om detta använder turistnäringens aktörer nya be- grepp för att träffa rätt intressesegment på marknaden. Den moderna tu- rismens möjligheter kommuniceras ofta med hjälp av tematiska begrepp kopplade till kvinnors och mäns intressen. Som exempel kan nämnas affärsresande, storstadsturism, ekoturism, evenemangsturism, hälsotu- rism, kulturturism, naturturism, shoppingturism, fjällturism, upplevelse- turism osv. I det följande förklaras innebörden av några av dessa pro- duktområden. Begreppet storstadsturism har synonymer i form av shortbreaks, city- trips, weekendresor och citybreakturism. Det handlar om resor, vanligen långa, som har större städer som mål. Utbud av kultur, nöje och shopping eller allmän nyfikenhet på platser man hört talas om kan vara orsaker till val av resmål. Resorna distribueras ofta av en lokal arrangör som säljer sitt utbud via resebyrå. Segmentet finns både på den inhemska och på den internationella marknaden. För det inhemska resandet görs resor med alla typer av transportmedel medan det interna- resandet oftast sker med flyg, buss eller med båt. På den interna- marknaden har huvudstäder en framskjuten position i arrangö- rernas utbud och är här tydligare definierat på marknaden än och . Medan tar emot besökare från olika platser i är det den norska respektive danska marknaden som i huvudsak svarar för citybreakresandet till och . Marknaden bedöms växa, inte minst till följd av lågprisflygets utveck- ling. 1994 beskrev Världsnaturfonden ekoturism enligt följande: Ekoturism är ansvarsfullt resande som hjälper till att skydda naturmiljöer och stöd- jer lokalbefolkningens välbefinnande. Även Svenska Ekoturismföre- ningen har anslutit sig till denna definition. Ekoturism ryms inom det större begreppet naturturism. Hållbar turism är ytterligare ett begrepp som förekommer. I har utvecklat ett kva- litetsmärkningssystem, tillika ett varumärke, för ekoturismprodukter, Naturens Bästa (se vidare 4.6.3). Resmålen för ekoturismintresserade har i första hand legat i andra delar av världen än i och . I och med utvecklingen av Naturens Bästa har det börjat växa fram högkvalitativa och exklusiva natur- och kulturturismprodukter på olika prisnivåer i , produkter som har konkurrenskraft på en in- ternationell marknad och har utvecklingspotential. blev samarbetet mellan kultur och turism mer systema- tiskt . , museer och andra aktörer inom både kultur- och turistsektorn inledde ett arbete för att utveckla kultur- minnen och kulturarrangemang till attraktiva turistmål. Kulturturismen och kulturarvsturismen har fått en allt större betydelse för turistnäringen. har olika slag av kulturaktiviteter musik- och kul- turfestivaler, litteraturevenemang, kulturminnen, museer och kulturmil- jöer m.m. blivit ett naturligt inslag i den lokala, regionala och natio- nella nivåns marknadsföring. Kultur och kulturarv har konstaterats vara viktiga resurser för såväl det turistiska företagandet som den regionala utvecklingen i landet och kulturturismen bedöms ha fortsatt goda ut- vecklingsmöjligheter. Samhällets efterfrågan och värdering av landsbygdens och landskapets produktion förändras. Konsumenterna, såväl kvinnor som män, söker sig ut till landsbygden för aktiviteter och upplevelser i form av boende, fritidsaktiviteter, kultur, mat och rehabilitering. Ny dynamik uppkommer kring flyttströmmar mellan land och stad och skapar nya förutsättningar för företagande, turism, boende och i vidare mening livskvalitet. Ett ökat intresse hos kvinnor och män för rekreation och turism med anknytning till naturen, landsbygden och dess kulturtraditioner skapar också nya till- växtförutsättningar. Hit hör också tillväxtpotentialen i utvecklingen av småskalig förädling och matkultur med anknytning till jordbruk, fiske och rennäring. De stora förändringar som sker i produktions- och konsumtions- mönster påverkar förutsättningarna för hela landsbygdens utveckling. Turistnäringen och lantbruket kompletterar varandra i företag som består av traditionellt lantbruk där man också bedriver exempelvis måltidstu- rism, uthyrning, fritidsfiske, jakt eller hästturism. Den småskaliga turis- men med bas på landsbygden har ofta goda förutsättningar för utveckling av natur- och ekoturism. Viktiga aktörer för utvecklingen av lands- bygdsturismen är lantbrukets organisationer och andra organisationer med förankring på landsbygden. Jord- och skogsbruk står för en betydande del av markanvändningen på landsbygden och har en unik roll som förvaltare av landskapets natur- och kulturvärden. Ett öppet och vackert landskap som betats av husdjur samt tillgång till sjöar och vattendrag är ofta nödvändiga förutsättningar för att ett område skall vara intressant som resmål. Fokus flyttas allt mer från lantbrukets primärproduktion till en bredare produktion av tjänster och service. Den omställning av jordbrukspolitiken som påbörjats innebär ett ökat tryck på lantbruksföretagen att utveckla nya lönsamma verksamheter som kan ersätta inkomster från traditionell jordbrukspro- duktion. Inom ramen för miljö- och landsbygdsprogram för 20002006 ges bl.a. stöd till utveckling av turism och turisttjänster på landsbygden med koppling till de areella näringarna. Insatser för att be- hålla och vårda natur- och kulturlandskapet är en annan viktig del av de jordbrukspolitiska åtgärderna, som bidrar till att behålla landskapets och Prop. 2004/05:56 landsbygdens attraktivitet. tillkallade regeringen en kommitté (dir. 2004:87 Strategi för hållbar landsbygdsutveckling) med parlamentarisk medverkan med uppdrag att utarbeta en långsiktig strategi för den nationella politiken för landsbygdsutveckling. Strategin skall utgå från målet om en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden inbegripet de areella näringarnas roll och utvecklingsförutsättningar. Kommittén skall bl.a. identifiera såväl hinder som utvecklingsmöjligheter för företag på landsbygden inklusive småföretag och genomgående beakta kvinnors och mäns villkor och förutsättningar vad gäller arbete, företagande och ut- vecklingsmöjligheter. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag såvitt det avser riktlinjer för miljö- och landsbygdsprogrammet i en delrapport se- nast . Därefter skall kommittén redovisa sina övervä- ganden och förslag vad gäller en långsiktig strategi för hållbar lands- bygdsutveckling i ett slutbetänkande . antog en nationell handlingsplan för handikappoliti- ken (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Planen omfattar alla delar av samhället och syftar till att undanröja hinder som begränsar funktionshindrades fulla delaktighet i samhället och skapa förutsättningar för jämlikhet. I arbetet ingår också att göra det svenska utbudet av turisttjänster tillgängligt för personer med funktionshinder. Ett funktionshinder kan bl.a. medföra nedsatt rörelseförmåga, nedsatt orienteringsförmåga exempelvis på grund av syn- och hörselnedsätt- ningar eller överkänslighet med allergiska besvär eller av andra orsaker. För att alla skall ha möjlighet att ta del av turistnäringens utbud krävs därför att funktionshindrades behov beaktas och att utbudet präglas av god tillgänglighet och gott bemötande. Marknadspotentialen för resande bland personer med funktionshinder bedöms vara stor. Därtill ökar anta- let äldre och därmed också antalet äldre med åldersrelaterade funktions- nedsättningar. I har såväl företag i turistnäringen som turistorganisationer ta- git ett antal olika initiativ för att underlätta för personer med funktions- hinder att resa och arbetet fortsätter att utvecklas. En del av arbetet handlar om att anpassa den fysiska miljön och innehållet i själva rese- tjänsten. En annan del handlar om att kommunicera utbudet på ett sådant sätt att var och en själv kan avgöra om resmålet är tillgängligt. En tredje del består i att informera och utbilda personal i turistnäringen om bemö- tandet vid kontakter med personer med funktionshinder. En tillgänglig turism handlar både om ett konsumentperspektiv och ett entreprenörsperspektiv då funktionshindrade kan återfinnas bland både användarna och utförarna. Tillgänglighet skall därför skapas ur båda dess perspektiv. Ett viktigt utvecklingsområde för den svenska turistnäringen är sats- ningar på affärsresande i form av stora konferenser, kongresser eller s.k. incentivearrangemang. I är vi erkänt duktiga på att genomföra stora arrangemang av detta slag och har också en större andel av världsmarknaden på detta område än på fritidsresesidan. Här finns vik- tiga kopplingar till starka forskningsområden som medicin eller teknik, till universitet och högskolor, till storstäderna, men också till spännande naturnära upplevelser för i första hand incentivemarknaden. Stora inter- nationella konferenser eller kongresser är viktiga exportaffärer för och för svensk turistnäring och kan också fungera som image- skapare för framtida fritidsresande. Upplevelsen ses allt tydligare som morgondagens konkurrensmedel. Att tillföra upplevelser kopplat till en produkt eller tjänst förutspås därför bli en avgörande faktor i flera branscher. och kompetensutveckling (), vars uppdrag är att stärka konkurrenskraft genom kunskaps- och kompetensutveckling, beslutade att satsa för att stärka svensk upplevelseindustri. Målsättningen är att upp- levelseindustrin skall ha goda förutsättningar att utvecklas och uppfattas som en självklar del av svenskt näringsliv. har definierat upplevelseindustrin som ett samlingsbe- grepp för kvinnor och män och företag med ett kreativt förhållningssätt, som har till huvuduppgift att skapa och/eller leverera upplevelser i någon form. För att tydliggöra och underlätta det praktiska arbetet har ett antal delområden identifierats. Dessa är tretton till antalet; arkitektur, design, film/foto, konst, litteratur, marknadskommunikation, mode, media, mu- sik, måltid, scenkonst, turism/besöksnäring och upplevelsebaserat lä- rande. Det finns ett behov av att bättre förstå upplevelseindustrin i stort, men också dess delområden och hur de interagerar. Turistnäringen är en kom- plicerad näring som vinner på att studeras ur många synvinklar. Driv- krafterna bakom turism är sammansatta och frågan om turismen och tu- ristnäringen ligger därmed på mångas bord på näringslivschefens men också på turist- och kulturchefens. har det internationella resandet tagit fart igen efter den kraf- tiga nedgången som inleddes . , , rapporterar en ökning av den globala passagerartra- fiken . Flygtrafiken ökar i samtliga världsdelar. Störst tillväxt visar och . Enligt har den utomeuropeiska passagerartrafiken till och från ökat liksom trafiken till och från . Turistdelegationens inkvarteringsstatistik visar också stora volymök- Gästnätterna från de utomeuropeiska marknaderna har under pe- rioden ökat och från de europeiska marknaderna . Ökade volymer och en återhämtning efter effekterna av händelserna och SARS (svår akut respiratorisk sjukdom) har dock inte medfört motsvarande ökning på intäktssidan. Utvecklingen inom flygindustrin styrs av det internationella resandet och präglar även övriga aktörer i turistnäringen. I bromsades förväntade effekter av en avreglering upp när flygtrafiken minskade som ett resultat av och av SARS. I takt med att volymerna nu ökar får också effekterna av avregleringen genomslag. De avreglerade markna- derna präglas av stark konkurrens från lågprisaktörer. Stor tillgång på kapacitet i form av flygplan och ett ökat utbud av lågprisalternativ har pressat priserna och därmed marginalerna för alla aktörer på marknaden. Ökat utbud och lägre priser i kombination med ökade krav på effekti- vitet och kostnadsmedvetenhet leder till nya beteenden på både privat- och affärsresemarknaden. Nya beteenden och nya förväntningar på marknaden präglar även andra delar av turistnäringen. För hotellen i har intäkterna inte ökat i samma takt som volymerna. Andra delar av näringen som drabbats hårt är resebyråer och researrangörer som är kopplade till utvecklingen på flygmarknaden och de förutsättningar som ny teknik och nya beteen- den medför. Turistnäringens utveckling är nära kopplad till och följer den ekono- miska utvecklingen i stort. Men kommer behovet av omstrukturering att prägla näringens förutsättningar och därmed för- måga att visa goda resultat och bidra till ökad sysselsättning. Nya marknadsbeteenden, stark konkurrens och behov av omstrukture- ring kommer att innebära ändrade förutsättningar för turistnäringen och därmed ökade krav på aktörernas förmåga att driva sina verksamheter mot goda resultat. En del av de faktorer som styr utvecklingen är svåra för näringen själv eller dess främjande aktörer att påverka. Andra fakto- rer, som exempelvis rör tillämpning av ny teknologi för information, distribution och bokning, marknads- och kunskapsutveckling eller ut- veckling av natur- och kulturresurser för turism, har näringen och dess främjare större möjligheter att påverka. Många faktorer av detta slag har också uppmärksammats i Framtidsprogrammets strategiska affärs- och utvecklingsområden. I tillägg till de förändringar som beskrivs ovan, ger observationer som i huvudsak är hämtade från European Commission, en medlemsor- ganisation för nationella turistorganisationer i med syfte att marknadsföra i övriga världen, en bild av de faktorer och beteen- den som kommer att påverka privatresandet, och i viss mån även affärs- resandet, i . De faktorer som enligt ETC (Tourism Trends for Europé, 2004) kommer att påverka resandet är bland annat: Antalet äldre kvinnor och män i befolkningen kommer att öka kraftigt. Deras hälsa och ekonomi kommer sannolikt att vara bättre än tidigare generationers. Detta medför att andelen erfarna resenärer kommer att bli fler. Äldre resenärer kommer att ställa ökade krav på kvalitet, bekvämlighet och säkerhet. Man kommer också att efterfråga anpassade och bekväma transporter. Nya målgrupper, t.ex. ensamstående, funktionshindrade och pensionärer, kommer att efterfråga aktiviteter som passar deras målgrupp. Efterfrågan under för- och eftersäsong kommer också att öka. Hushållens storlek kommer troligen att minska ytterligare. Detta kommer att leda till ökad disponibel inkomst och i förlängningen en stärkt köpkraft. Förändring kommer att öka efterfrågan på produkter och flexibla lösningar. Fler weekendprodukter och en ökad efterfrågan på aktiviteter kan förutses. Ett fortsatt ökat intresse hos kvinnor och män för den egna häl- san bedöms inte påverka den totala efterfrågan på resor nämnvärt. Där- emot kommer intresset att påverka valet av destination och typ av akti- vitet. Destinationer som inte upplevs som hälsosamma kommer att undvikas. Efterfrågan på rena sol- och badprodukter kommer att fortsätta avta. Aktiva semestrar och destinationer med bl.a. spa-anläggningar och andra må bra aktiviteter kommer att efterfrågas. En högre utbildningsnivå hos kvinnor och män kommer att bidra till en större efterfrågan på resor som har inslag av kultur, konst och historia. Detta medför en fortsatt och ökad efterfrågan på intresse- styrda reseprodukter och också ökade krav på information om och till- gänglighet till destinationer och besöksmål som kan erbjuda inslag av kultur, konst, historia och naturupplevelser. Möjligheterna att använda Internet för infor- mation och distribution av resetjänster kommer att fortsätta förändra kvinnors och mäns beteenden i köpprocessen och leda till krav på an- passning hos producenterna. Lågprisflyg och höghastighetståg kommer att påverka kvinnors och mäns traditionella resemönster. Konkurrensen mellan tra- fikslagen ökar. Kvinnors och mäns intresse för tidsmässigt korta resor ökar liksom intresset för kryssningsresor. Hållbar ekologisk utveckling. Kvinnors och mäns intresse att värna miljön och uppleva naturen får en större betydelse. Detta resulterar i en större efterfrågan på produkter och destinationer som uppfyller kraven på en hållbar utveckling. 4.2.3Perspektiv på hållbart turistiskt företagande Hållbarhetsarbetet vinner allt större förståelse inom turistnäringen, främst genom kvinnliga och manliga kunders efterfrågan. Det vägs in i allt be- slutsfattande, för att verksamhetens negativa effekter på miljön skall be- gränsas och för att ekonomiska, sociala och kulturella värden skall upp- rätthållas. Målet är ökad hållbarhet på alla verksamhetsområden. I har myndigheter och turistnäringen tillsammans formulerat en strategi för hållbar turismutveckling. Turistdelegationen publicerade 1998 rapporten utveckling i svensk turistnäring, som fokuserade på turistnäringens miljöarbete. har synen på hållbart turistiskt fö- retagande vidgats till att också omfatta de ekonomiska och sociokultu- rella faktorerna. Detta belyses i en rapport, Perspektiv på hållbart turis- tiskt företagande (Turistdelegationen 2004). Enligt Turistdelegationen är hållbar turismutveckling både dynamisk och bevarande. Dynamisk därför att ekonomisk tillväxt och lönsamt fö- retagande leder till förbättrad livskvalitet för kvinnor och män. 2004/05:56 rande därför att de tillgångar som är förutsättningen för turismen inte skall förstöras eller förbrukas. Enkelt uttryckt skall hållbar turism vara ekonomiskt bärkraftig och socialt genomförbar, utan att undergräva den naturmiljö och de lokala kulturer den är uppbyggd kring. ser det som ett problem att turistområdet saknar en etablerad svensk terminologi. Som exempel anges att begrep- pen turistnäringen, besöksnäringen, turismen och turistsektorn används synonymt, vilket försvårar kommunikationen och ger upphov till missförstånd. Regeringen bedömer att det inte finns en avsaknad av en terminologi utan att den som finns faktiskt inte tillämpas konsekvent. Detta leder ofta till kommunikationsstörningar och skapar en otydlighet kring hela turist- näringen. Det mest typiska exemplet på detta är begreppet turist som allmänt tolkas som fritidsresenär, men som enligt modern terminologi står för en betydligt bredare resenärsgrupp omfattande även affärsrese- när. En gemensam begreppsbildning är viktig när information och kunskap om en näring skall analyseras, spridas och tolkas. Inte minst gäller detta statistik. WTO har sammanställt en begreppssamling som gäller som de- finitionsbas för internationell turiststatistik Recommendations on Tourism Statistics. ligger begreppssamlingen till grund för det sta- tistikmaterial som hanteras av WTO, , och de enskilda länder som rapporterar till dessa organisationer. Några av basbegreppen definieras enligt följande: Turism omfattar kvinnors och mäns aktiviteter när de reser till och vistas på platser utanför sin vanliga omgivning än för fritid, affärer eller andra syften. Syftet med begreppet är att ge möjlighet att skilja ut resenärer som skall ingå i turiststatistiken från övriga resenärer. Den ak- tuella problemställningen bestämmer hur begreppet vanlig omgivning skall avgränsas efter någon av tre faktorer: Avstånd, bortovarotid samt plats eller administrativt område. Former av turism. När man talar om resor som passerar landsgränser, delar man upp turismen i tre bestämda grundformer. Land i denna de- finition kan bytas ut mot region, kommun eller annat administrativt om- råde. De tre grundformerna är: Innefattar de som har sin hemvist i ett givet land och reser i det landet. Innefattar de som reser i ett givet land och har sin hemvist i ett annat land. Innefattar de som har sin hemvist i ett givet land och reser i något annat land. Begreppet besökare är grundläggande i hela systemet för tu- riststatistik och ansluter till definitionen av begreppet turism. ställs för att en resenär skall kunna räknas som en besökare: 1.Resan skall gå till en plats utanför resenärens vanliga omgivning. 2004/05:56 Exkluderar regelbundna pendlingsresor, dvs. resor till och från hemmet för arbete eller studier. 2.Den sammanhängande vistelsetiden på platsen för besöket skall vara högst . Längre vistelsetid är bosättning. 3.Huvudsyftet med resan skall vara annat än att utöva lönearbete som betalas av någon på platsen. Turist är en besökare som övernattar på platsen för besöket. Dagsbesökare är en besökare som inte övernattar på platsen för besöket. Besökare med underbegreppen turister och dagsbe- sökare kan kombineras med bestämda former och kategorier av turism. I turiststatistiken är internationella besökare och inhemska besökare de mest använda kombinationerna. Det finns ytterligare begrepp på turistområdet som skulle behöva struktureras och definieras på samma sätt som begreppen i WTO:s sam- ling. Det handlar t.ex. om begrepp inom upplevelseindustri, mötesindu- stri och kongress- och evenemangsindustri. Här finns stor efterfrågan på statistik, analyser och annan information. Som grund för ökad kunskaps- bildning kring sådana områden behövs en grundläggande begreppsplatt- form. Ett internationellt arbete, under ledning av WTO, med detta syfte har påbörjats. 4.4 Turismens ekonomiska betydelse Turistnäringen i bidrar med betydande ekonomiska värden för Ekonomiska effekter uppstår direkt i turistnäringen före, under och efter en resa. Det handlar om biljetter, boende, utrust- ning, måltider, aktiviteter, inträden, shopping, drivmedel m.m. skapas värden också i omgivande delar av ekonomin, t.ex. i transport- infrastruktur och i den produktion av varor och tjänster som turistföreta- gen behöver för utveckling och drift, bl.a. administrativa tjänster, data- tjänster, råvaror, inredning m.m.