prop · GR031 · 2004-01-01 00:00:00 — Den föreslagna förändringen av uppräkningen av skiktgränserna innebär att den statliga inkomstskatten ökar med åren 20042006. Förändringen av skikt- gränserna samt att den s.k. 200-kronan återigen blir en statlig inkomstskatt förklarar därmed större delen av ökningen . Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen har prognosen reviderats ned med mellan 0,1 och åren 2002 2004. har prognosen justerats upp något. Nedjusteringen förklaras huvudsakligen av att prognosen har anpassats till det preliminära taxeringsutfallet. Effekten kvar- står under hela prognosperioden. För 20042006 uppvägs däremot effekten av taxeringsutfallet med att utfallet av prisutvecklingen blev lägre än prognosen till vårpropo- sitionen. Även den begränsade uppräkningen av skiktgränserna bidrar till en ökad statlig inkomstskatt åren 20042006. Allmän pensionsavgift betalas av fysiska personer. Underlaget utgörs av lön och skatte- pliktiga transfereringar exklusive pensioner. är avgiften av underlaget. Avgiften betalas på inkomster upp t.o.m. 8,07 inkomstbasbelopp vilket motsvarar 2003. Den högsta avgiften som betalas är därmed 23 100 för . Jämfört med beräkningarna till vårpropo- sitionen har intäkterna reviderats upp med , vilket är en justering utifrån det preliminära taxeringsut- fallet. Justeringen påverkar även . -36,1 -59,2 -56,2 -59,2 -64,3 -68,9 -0,2 -1,1 -4,1 -6,5 De totala skattereduktionerna uppgick till 2001. Ökningen till 2002 beror dels på den höjda reduktionen för allmän pensionsavgift, dels på att skattereduktionen för låg- och medel- inkomsttagare utvidgades till att även omfatta inkomster som inte är pensionsgrundande. Des- sutom infördes en skattereduktion för fack- föreningsavgift samt för avgift till arbetslöshets- kassa. ersattes den särskilda skattere- duktionen för låg- och medelinkomsttagare med ett höjt grundavdrag vilket innebär att skatte- reduktionerna beräknas minska med . Som ett led i den gröna skatteväxlingen införs en skattereduktion mot- svarande det fasta beloppet på (se kapitel 8). Enligt överenskommelsen mellan regeringen och samarbetspartierna skall den gröna skatteväxlingen utökas och 2006. Någon överenskommelse om hur den utökade skatteväxlingen skall utformas finns inte . har den därför beräknings- tekniskt lagts in med samma profil som skatte- växlingen 2004. Hushållen har i beräkningen kompenserats med höjda skattereduktioner. redovisas i tabell 5.11. Tabell 5.11 Skattereduktioner 20012006 -32,7 -51,0 -52,6 -54,2 -56,0 -58,2 -3,0 -4,5 -3,5 -3,5 -3,5 -3,5 -3,5 -1,4 -4,1 -6,1 -36,1 -59,2 -56,2 -59,2 -64,3 -68,9 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Jämfört med beräkningen till vårpropositionen prognoseras reduktionerna att bli större . Förändringarna förklaras huvudsakligen av införandet av skattereduk- tionen inom ramen för den gröna skatteväx- lingen åren 20042006. Indirekta skatter på arbete -6,2 -8,0 -8,3 -8,6 -8,9 -9,2 -0,1 -3,6 -6,7 -8,4 -9,6 Under indirekta skatter på arbete redovisas arbetsgivaravgifter, egenavgifter, särskild löne- skatt, nedsatta socialavgifter och premieskatt på grupplivförsäkringar. Nedsättningar innefattar dels den generella nedsättningen, dels nedsatta avgifter i inre stödområdet. utgår arbetsgivaravgifter och egen- avgifter av underlaget. Särskild löneskatt tas ut . Intäkterna beror framför allt på hur löner och inkomst av näringsverksamhet utvecklas. I denna proposition föreslår regeringen, som en del av den gröna skatteväxlingen, att den allmänna löneavgiften sänks 2004, vilket sänker det totala uttaget till för arbetsgivare och till för egenföretagare. Sänkningen innebär att intäkterna minskar med 2004. Med hänsyn tagen till indirekta effekter av sänkningen uppgår netto- kostnaden till . har regeringen och samarbetspartierna kommit överens om en fortsatt grön skatte- växling. Beräkningstekniskt har denna växling lagts in med samma profil som växlingen 2004. Eftersom profilen på skatteväxlingen inte är specificerad har endast nettobeloppen av sän- kningen lagts in . De totala indirekta skatterna ökar med utom då intäkterna ökar med . Den relativt låga ökningen 2003 förklaras till stor del av att lönesumman beräknas öka med . Jämfört med beräkningen till ekono- miska vårproposition har intäkterna reviderats ned med . Revideringen förklaras av den lägre lönesumman och av de föreslagna skatteväxlingarna. Intäkterna av skatt på kapital svarar för mellan av de totala skatteintäkterna. Andelen är förhållandevis konjunkturkänslig och kan med höga bolagsvinster eller höga realiserade kapitalvinster öka kraftigt. väntas dock andelen vara stabil och uppgå till i genomsnitt (se tabell 5.12). Tabell 5.12 Skatt på kapital 20012006 Miljarder kronor och procent Uppdelning av skatt på kapital kan göras i dels skatt på avkastning och vinster, dels skatt på egendom. Huvuddelen av skatteintäkterna kom- mer från avkastning och vinster. Till dessa räknas skatt på kapital för fysiska personer, bolagens inkomstskatt, avkastningsskatt och fastighets- skatt. Till skatt på egendom räknas förmögen- hetsskatt, arvs- och gåvoskatt och stämpelskatt. Skatt på egendom svarar för av skatten på kapital. I prognoshänseende före- kommer endast liten variation mellan åren för skatt på egendom. Skatt på kapital, hushåll -1,5 -1,3 -0,2 -0,5 -1,3 Skatt på kapital utgörs av nettot av skatt på inkomsträntor, utdelningar och kapitalvinster samt skattereduktion för utgiftsräntor m.m. Skatteintäkterna beräknas 2002 ha minskat med nära jämfört med , främst på grund av att kapitalvinsterna antas ha minskat . Utveck- lingen av skatteintäkterna under prognosåren förklaras av att prognosen för kapitalvinsterna har anpassats till en långsiktig nivå på av BNP. Diagram 5.2 visar de beskattningsbara kapital- vinsterna samt den beräk- nade utvecklingen 20022006. Diagram 5.2 Beskattningsbara kapitalvinster 19882006 Jämfört med beräkningen till vårpropositionen har intäkterna för reviderats ned utifrån det preliminära taxeringsutfallet. Revideringen avser till största delen kapitalför- luster som har justerats upp. och framåt har avdrag för utgiftsräntor justerats upp som intäktsräntorna har justerats ned, vilket har påverkat prognosen för skatt på kapital negativt. har skatt på kapital- vinster justerats upp något. () har på upp- drag av undersökt hushål- lens kapitalvinster för . Under- sökningen baseras på registerdata som kom- bineras med uppgifter från ett urval deklaratio- ner, vilket innebär att de uppskattade beloppen kan avvika något från det faktiska utfallet. Syftet med undersökningen är bl.a. att få en bild av hur vinster och förluster från kapital är fördelade på försäljning av reala respektive finansiella tillgån- gar. SCB har tidigare gjort motsvarande under- sökningar för inkomståren 1999 och 2000. Eftersom undersökningen redovisar brutto- belopp för vinster respektive förluster avviker de totala kapitalvinsterna respektive förlusterna från de utfall som redovisar i det årliga taxeringsutfallet. I tabell 5.13 redovisas en sammanfattning av resultaten från undersök- ningen. I tabellen redovisas kapitalvinster och kapitalförluster för åren 19992001 fördelat på reala och finansiella tillgångar. svarar de finansiella kapitalvinsterna för mellan av de totala kapital- minskade andelen till . Tabell 5.13 Kapitalvinster och kapitalförluster 19992001 Miljarder kronor och procent Anm.: Vinster och förluster redovisas brutto och är därför högre än de taxerade vinsterna och förlusterna. Detta gäller speciellt de reala tillgångarna. De procen- tuella avvikelserna är beräknade på ej avrundade belopp. För både 1999 och 2000 har de finansiella kapitalvinsterna varit omkring dubbelt så höga som de reala. var de i stort sett lika stora. De finansiella kapitalvinsterna utgörs huvudsakligen av kapitalvinster på aktier. Således återspeglar skatteintäkterna till stor del utveck- lingen på de finansiella marknaderna. Av de reala kapitalvinsterna utgör vinster vid försäljning av privatbostäder drygt hälften av de totala reala vinsterna och andelen är relativt stabil . Kapitalförlusterna ökade totalt sett . Ökningen för- huvudsakligen av finansiella förluster. -0,4 -1,0 -1,4 Till följd av fallande resultat för företagen beräknas bolagsskatten minska med till . En mer gynnsam utveckling inom företags- sektorn förväntas öka bolagsskatte- intäkterna med . Även till 2006 ger den förväntade konjunk- turuppgången en positiv effekt på skatteintäk- terna, vilken beräknas uppgå till . Jämfört med vårpropositionen förväntas bolagsvinsterna bli lägre. Till följd av det har intäkterna justerats ned . i ett historiskt perspektiv har företagens inkomstskatt svängt kraftigt talet. Förändringarna har i absoluta tal uppgått till i genomsnitt , vilket svarar mot genomsnittliga upp- och nedgångar på . Av diagram 5.3 framgår att skatterna var tämligen stabila på . växte skatteintäkterna med i genom- snitt . En svag minsk- ning skedde dock i spåren av Asienkrisen . uppgick intäkterna till drygt 53 miljar- der kronor. Diagram 5.3 Företagens inkomstskatt 19942001 samt beräknad utveckling 20022006 Utvecklingen av bolagens inkomstskatt visar på en viss samvariation Utöver konjunk- turen påverkas skatteintäkterna av förändrade skatteregler och av enskilda händelser (som exempelvis återbetalningen av pensionsmedel 2000 från ) som förändrar skatten under enstaka år. En ytterligare faktor som påverkar skatte- intäkterna under ett specifikt år är hur företagen väljer att nyttja bokslutsdispositioner och skatte- mässiga justeringar. Bland bokslutsdispositio- nerna ingår exempelvis avsättningar till och åter- föringar från periodiseringsfonder. Diagram 5.4 Nyttjande av periodiseringsfonder 19952001 Diagram 5.4 visar i vilken utsträckning som bolagen har satt av medel till och återfört medel från periodiseringsfonder under 19952001. Dessutom framgår hur stor del av medlen som återfördes som bolagets taxerade in- komst var positiv, dvs. då de återförda medlen ökade bolagets inkomstskatt. En konsekvens av periodiseringsfondssystemets införande 1994 var att inkomstskatter om periodiserades till 2000. realiserades ytterligare 5 miljarder i uppskjuten skatt. Det var dock endast hälften av återföringarna som gjordes av bolag där inkomstskatten under innevarande år påverkades positivt. För övriga bolag innebar återföringarna att underskotten minskade. -0,3 -0,3 -0,1 Intäkterna från avkastningsskatten innevarande år bestäms av livbolagens tillgångsvärden föregående år multiplicerat med ett genomsnitt av föregående års statslåneränta. Intäkterna 2002 beräknas uppgå till . Jämfört med 2001 är det en nedgång med . Minskningen beror till största delen på att den genomsnittliga statslåneräntan var 38 räntepunkter lägre 2001 jämfört med det föregående året. beräknas intäkterna minska med ytterligare . Minskningen för- framför allt av att livbolagens tillgångar minskade med . Nedgången i avkastningsskatten dämpades delvis av en uppgång av den genomsnittliga statslåne- räntan med 18 räntepunkter. förväntas den genomsnittliga statslåneräntan falla med 74 räntepunkter till . I kombination med bl.a. en värde- ökning av livbolagens tillgångar prognoseras det ge en avkastningsskatt om , vilket är en nedgång jämfört med med . beräknas intäkterna öka med , främst till följd av stigande marknadsräntor. Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen är intäkterna uppjusterade med till följd av ett högre utlandssparande i pensions- och kapitalförsäkringar . Nedjusteringen 2004 till 2006 beror på en lägre genomsnittlig statslåneränta. Fastighetsskatt tas ut på småhus, flerfamiljshus, lokaler och industrifastigheter. Prognosen utgår från antaganden om hur taxeringsvärden och bestånden för de olika fastighetskategorierna ut- vecklas. De totala skatteintäkterna ökar med . beräknas intäkterna öka med , främst beroende på den allmänna Tabell 5.14 redovisar skat- teintäkterna i de olika fastighetskategorierna för perioden 20012006. Tabell 5.14 Fastighetsskatt fördelad på fastighetstyp, samt skattereduktioner 20012006 Småhus och bostadsdelen i flerfamiljshus svarade för av fastighets- skatten. Intäkter från lokaler prognoseras öka till 2006. Intäkterna från industrifastigheter beräknas uppgå till nära . I tabellen redovisas även de skattereduktioner som är hänförliga till fastighetsskatten. Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen bedöms intäkterna 20032004 bli något högre, främst beroende på att effekten av den allmänna fastighetstaxeringen som genomfördes underskattades något. -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 Till övriga skatter på avkastning och vinster räknas kupongskatt men även skattereduktioner, t.ex. för bredbandsinstallation. uppgick skatteintäkterna till sammanlagt , varav kupongskatten svarade för i stort sett hela beloppet. Nedgången under 20022003 förklaras i huvudsak av ett minskat utlands- ägande. Jämfört med beräkningen till vårpropositio- nen har prognosen för 20032006 justerats ned till följd av den fortsatta nedgången av utlands- ägandet i bolag noterade på svensk marknads- plats. -0,3 Förmögenhetsskatten avseende uppgick till . beräknas intäk- terna ha minskat till , dels till följd av att fribeloppen har höjts till för ensamstående och till för sambeskattade par, dels till följd av nedgången på aktiemarknaden. förväntas förmögenhetsskatten öka till . Under den resterande delen av prognosperioden beräknas förmögenhetsskatten öka något för att 2006 uppgå till . I denna proposition föreslås att begräns- ningsregeln i förmögenhetsbeskattningen skall utvidgas , vilket innebär att skatten beräknas minska med (se kapitel 8). Jämfört med beräkningarna till vårpropo- sitionen har prognosen reviderats ned med , vilket är en anpassning av prognosen till det preliminära taxeringsut- fallet. Åren 20032006 har prognosen justerats upp något. -0,4 -0,5 -0,6 -0,7 beräknas intäkterna från arvs- och gåvoskatt bli lägre jämfört med . Därefter antas intäkterna öka något. Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen har intäkterna justerats ned med mellan 0,4 och 2006. Av detta förklaras av förslaget i denna proposition om att slopa arvs- skatten mellan makar. Stämpelskatt utgår vid förvärv av fast egendom (lagfart) och beviljande av inteckningar. Intäk- terna är beroende framför allt av omsättningen och prisutvecklingen på fastighetsmarknaden. Åren 20032006 beräknas intäkterna från stämpelskatten öka. Utvecklingen av skatten förklaras främst av omsättningen och prisut- vecklingen på permanenta småhus. I detta av- seende antas den sammanlagda effekten av ökad omsättning och högre priser medföra 4 procents ökningstakt för skatteintäkterna. Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen har stämpelskatten justerats upp för 20032006. 5.2.3Skatt på konsumtion och insatsvaror Den offentliga sektorns skatteintäkter utgörs till av skatt på konsumtion och insatsvaror (se tabell 5.15). Av dessa kommer över två tredjedelar från mervärdesskatt och resterande intäkter från bl.a. tobaksskatt, alkoholskatt och skatt på energi. Fördelningen mellan mervärdesskatt och övriga skatter beräknas vara stabil . Tabell 5.15 Skatt på konsumtion och insatsvaror 2001 2006 Miljarder kronor, procent -0,1 -0,4 -0,7 -0,7 beräknas intäkterna från mervärdes- skatten uppgå till . Huvuddelen av detta belopp är utfall medan den del som fastställs vid inkomsttaxeringen fort- farande är en prognos. 2006 beräknas intäkterna öka med i genomsnitt . Sammanlagt innebär det att intäkterna ökar med . Effekten av den inves- teringsstimulans som medges vid byggande av mindre hyres- och studentbostäder och som lämnas i form av en kreditering på skattekontot påverkar intäkterna negativt med mellan 0,8 och åren 20042006. Jämfört med prognosen till ekono- miska vårproposition beräknas den periodiserade mervärdesskatten vara något lägre. För beräknas intäkterna bli i genomsnitt lägre än i beräkningen till vårpropositionen. Nedrevi- deringen beror dels på förändrade antaganden om investeringsvolymen, dels på nedreviderade antaganden om prisutvecklingen. Utvecklings- takten blir därmed något lägre under 20042006 än vad som antogs i vårpropositionen. Diagram 5.5 Mervärdesskatt uppdelad efter användning Mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtionsutgifter, men även av investeringar och insatsförbrukning i de företag som har undantag från skatteplikt samt av statens och kommunsektorns förbrukning och investeringar. Diagram 5.5 illustrerar fördelningen av mer- värdesskatten 2002 uppdelad efter användning. -0,5 -0,4 -0,5 -0,6 Intäkterna från tobaksskatten uppgick till 2002. förväntas intäkterna minska med bl.a. till följd av en något lägre inhemsk konsumtion. och framöver ökar dock intäkterna igen, med . Enligt gällande rådsdirektiv skall införsel- kvoterna trappas upp successivt för att överensstämma med dem som gäller för övriga EU-länder. skall införa samma införselregler som gäller för övriga EU-länder. är den tillåtna mängden en privatperson får föra in i landet utan att betala svensk punktskatt 400 cigaretter eller 200 cigariller eller 100 cigarrer eller röktobak. utökas detta till 800 cigaretter och 400 cigariller och 200 cigarrer samt röktobak. Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen är prognosen nedjusterad med , vilket förklaras av att det totala antalet sålda cigaretter förväntas minska 2003 jämfört med föregående år. har prognosen av samma skäl reviderats ned med mellan 0,4 och . -0,2 -0,2 Under alkoholskatt redovisas skatt på etylal- kohol, skatt på vin, skatt på andra jästa drycker än vin och öl, skatt på mellanklassprodukter samt skatt på öl. Alkoholskatten uppgick till . förväntas de totala intäkterna från alkoholskatt minska med 0,3 respektive . Det är främst intäkterna från skatt på sprit som minskar. antas de totala intäkterna vända något uppåt igen. I diagram 5.6 framgår fördelningen av intäkterna på produktslagen sprit, vin och öl. Diagram 5.6 Skatteintäkter per produktslag 19982006 Att intäkterna förväntas min- ska förklaras till viss del av att det svenska inför- selundantaget upphör . Per- sonlig införsel av alkoholdrycker från en annan medlemsstat skall då inte påföras punktskatt i . Däremot skall införsel för kommersiella ändamål beskattas. Utöver detta har i prognosen beaktats att och sänker skat- ten på alkohol (respektive ) och att EU utvidgas med ytterligare med- lemmar fr.o.m. . För innebär det att de nya reglerna för privatinförsel även kommer att gälla från t.ex. de baltiska staterna. Diagram 5.7 Skatt per liter ren alkohol I diagram 5.7 redovisas skatten på sprit i några av de länder som antas påverka den inhemska konsumtionen. För och redovisas skattesatserna efter respektive sän- kning. Skattesatserna är på grund av omräkning från andra valutor ungefärliga. De lägre skattesatserna, i t.ex. per liter ren alkohol, förväntas öka införseln ytterligare. En ökad införsel, på bekostnad av den inhemska försäljningen, påver- kar skatteintäkterna negativt. Diagram 5.8 Ackumulerad införsel av sprit Miljoner liter 40-procentig sprit feb mars april maj juni Källa: SoRAD, . Av diagram 5.8 framgår hur privatinförseln av sprit har ökat . Den ackumulerade införseln uppgick till 7,8 miljoner liter42, motsvarande siffra var . förväntas införseln av sprit att öka medan införseln av vin och öl antas öka . Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen har intäkterna reviderats upp med . De ökade införsel- kvoterna har inte fått det genomslag som antogs i vårpropositionen. har prognosen, till följd av en kombination av sänkt skatt i våra grannländer och , reviderats ned med 0,2 respektive . 42 Angivelsen liter innebär 40-procentig sprit, till skillnad mot ren Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . beräknas intäkterna från skatt på energi öka med sammanlagt vilket motsvarar en årlig ökning av intäkterna med . Skillnaden i nivå respektive 2002 och prognosåren förklaras av en rad skatteomläggningar. Som ett led i den gröna skatteväxlingen före- slås i denna proposition skatteändringar fr.o.m. . För hushåll och servicesektorn höjs koldioxidskatten till per kg och energiskatten på el med per kWh. Även dieselskatten höjs 2004 med per liter. Skatten på elektrisk kraft för industrin höjs med per kWh fr.o.m. . Det innebär en total skatteväxling om . Regeringen föreslår dessutom tre åtgärder för kraftvärmeverken; höjda skatteav- drag för bränslen som förbrukas för värme- produktion, regler om proportionering gällande bränslen vid kraftvärmeproduktion samt slopat avdrag för el som produceras i kraftvärmeverk. Den totala bruttoeffekten för dessa åtgärder uppgår till 2004. Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen har intäkterna reviderats upp med . Det beror främst på att intäkterna från koldioxidskatten har ökat mer än förväntat, även energiskatt på elektrisk kraft har ökat gentemot tidigare prognos. Dessa jus- teringar påverkar även prognosen . Till följd av skatteändringarna fr.o.m. justeras prognosen upp med . Regeringen och samarbets- partierna har kommit överens om ytterligare skatteväxlingar om 4 respektive 2005 och 2006. Dessa växlingar har beräkningstekniskt lagts in med samma profil som den föreslagna växlingen 2004. Fördelningen av intäkterna på energi- res- pektive koldioxidskatt framgår av diagram 5.9. Diagrammet illustrerar även effekten av den omläggning beslutat om där kol- dioxidskatten ges ökad tyngd i förhållande till energiskatten. Diagram 5.9 Skatt på energi 19972006 beräknas koldioxid- skattens andel av de totala intäkterna av skatten på energi öka från . Energi- skatten, som nästan uteslutande svarar för de resterande skatteintäkterna, minskar från . Svavelskatten bidrar endast med av de totala intäkterna. Under skatt på vägtrafik redovisas fordonsskatt och vägavgifter. Fordonsskatt utgår på person- bilar, bussar, lastbilar, motorcyklar, traktorer, tunga terrängvagnar, motorredskap och släp- vagnar. Skatten beräknas efter fordonets skatte- vikt. Vägavgift utgår på trafik med lastbilar och lastbilsekipage som har totalvikt på . För svenskregistrerade lastbilar gäller vägavgift på hela vägnätet samt att fordonsskatten reduceras för berörda lastbilar. För utländska fordon betalas vägavgift för färd på motorvägar samt på vissa europavägar som inte är motor- vägar. Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen är prognosen högre . Anledningen till det är högre tillväxt i fordonsparken än vad som tidigare antagits. Det får även följdeffekter på prognosåren 20042006. Till följd av det har även intäkterna reviderats upp, med 0,20,. Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror Under övriga skatter redovisas tullmedel, jord- brukstullar och sockeravgifter, övriga skatter på import, skatt på termisk effekt i kärnkrafts- reaktorer, särskild skatt mot försurning, avfalls- skatt, skatt på bekämpnings- och gödselmedel, Systembolaget AB:s inlevererade överskott, skatt på annonser och reklam, lotteriskatt samt övriga skatter på varor och tjänster. Tullmedel står för närmare hälften av intäkterna i gruppen. höjs skatten på bekämpningsmedel, vilket innebär att skattein- täkterna ökar med . I jämförelse med beräkningen till vårpropo- sitionen har prognosen reviderats upp med samtliga år. Anledningen till det är att varuimporten förväntas stiga och därmed också tullmedlen, samt höjningen av skatten på bekämpningsmedel. 5.2.4Restförda och övriga skatter Under restförda och övriga skatter redovisas omprövningar av skatter som gjorts efter taxeringen, restförda skatter samt diverse andra skatter och avgifter. De senare inkluderar bl.a. inlevererat överskott från AB , skattetillägg, förseningsavgifter, avgifter till kärnbränslefonden, , batterifonden, bilskrotningsfonden m.fl. I tabell 5.16 finns en detaljerad redovisning av de skatter som ingår. Skatterna kan ändras efter inkomståret genom exempelvis revisioner, omräkningar och över- klaganden. I redovisningen hänförs dessa skatter inte till ett specifikt inkomstår utan till det år ändringen görs. Debiterade skatter som av olika anledningar, exempelvis konkurser, inte betalas restförs hos kronofogdemyndigheten.