prop · GS0356 · 2004-12-22 00:00:00 — De intervjuade var verksamma inom områden som in- kvartering, transport, rekreation/upplevelse, restaurang, researrangör, resebyrå, kommunala organisationer och myndigheter. Studien visade bl.a. att utbildningsnivån, dvs. den anställdes högsta ut- bildning i skalan grundskola, gymnasieskola och högskola, generellt är något lägre än inom övriga tjänstesektorn. Dock finns det stora skillnader mellan olika delar av turistnäringen. Den lägre utbildningsnivån var tyd- ligast framför allt inom hotell-, restaurang- och marktransporternas om- råde. Av de intervjuade hade ca en tredjedel en god kännedom om utbild- Prop. 2004/05:56 ningarna inom turistnäringen. Mest känt var gymnasieskolans hotell- och restaurangprogram. I studien fick de intervjuade bedöma och värdera olika kompetenser hos den egna personalen. Högst värderades servicekänsla, följt av sälj- teknik, marknadsföring, företagsekonomi och geografi/resmålskunskap. Minst viktiga ansågs juridik och turiststatistik vara. Även om många inom turistnäringen har grundskola som högsta ut- bildningsnivå konstaterades i studien att en majoritet hade tillgång till fort- och vidareutbildning på den egna arbetsplatsen. Den snabba tek- niska utvecklingen och ökad internationalisering var faktorer som med- fört ett ökat fortbildningsbehov inom IT och språk. Många av de inter- vjuade uppgav dock att man på grund av för få anställda, tidsbrist och för höga kostnader inte kunde erbjuda fortbildning i önskad omfattning. Som en del av studien genomfördes även 14 djupintervjuer med kvin- nor och män verksamma inom turistnäringen. Många av dessa ansåg att de svenska turismutbildningarna har en inriktning som stämmer ganska dåligt med den egna verksamheten. visade studien att de inter- vjuades kännedom om utbudet av turismutbildningar var relativt dåligt. Hos de intervjuade fanns ett generellt sett större förtroende för högskole- och universitetsutbildningar än för gymnasieskolans utbildningar. TRAC-utbildningen inom resebyråbranschen hade hos de intervjuade ett högt anseende. I sina svar återkom många av de intervjuade till att tu- rismutbildningarna ofta har en alltför generell turistansats, medan företa- gen efterfrågar en kombination av specifik branschkompetens och allmän kompetens. Dessutom fanns hos de intervjuade ett allmänt ifrågasättande av kvalitetsnivån på utbildningarna. Såväl innehåll som lärare och läro- medel ansågs av många som bristfälliga. Eftersom utbildningarna inte var samordnade uppfattades utbildningsmöjligheterna som otydliga. En kvalitetssäkring av utbildningarna ansågs önskvärd. För framtiden efterfrågades, vid sidan av kvalitetssäkring och ökad samordning, även en större branschkoppling och möjligheten till fort- bildning på deltid/distans som man arbetar. I de framtida tu- rismutbildningarna efterlyste de intervjuade mer praktik men även mer av ämnen som språk, informationsteknologi, ekonomi och kundpsyko- logi. Några av de intervjuade var även öppna för att utbilda personal i andra europeiska länder. Enligt studien är ett av de stora problemen med dagens turismutbild- ningar att de, trots centrala myndigheters ansträngningar, inte är tillräck- ligt anpassade till turistnäringens behov. Vidare finns inte en för eleverna tydlig trappa med påbyggnads- och vidareutbildningar. Alltför många utbildningar är återvändsgränder i den meningen att en tydlig nästa nivå saknas. Studien har inte belyst eventuella skillnader mellan könen och ger där- för inga svar på kvinnors och mäns bedömning av utbildningsutbudet och efterfrågan på arbetskraft. Målet för näringspolitiken är att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning genom fler och växande företag. För småföretag skall politiska initiativ inriktas på att förenkla och minska de administrativa bördorna, minska regelverket vid etablering av företag och anställning av personal samt underlätta kapitalanskaffning. Utgångspunkten är att före- tagen själva skall stå för kostnaderna för företagsutveckling. De mindre företagen anses dock ha en begränsad benägenhet och möjlighet att ut- nyttja externa tjänster, varför det ur samhällets synvinkel finns skäl att stå för viss del av kostnaderna. En grundinställning har varit att offentligt finansierad företagsservice inte skall konkurrera med privata tjänsteföre- tag. På ett övergripande plan bör staten främja positiva attityder till före- tagande och entreprenörskap. Näringspolitiken kompletterar genom dessa åtgärder de viktigare allmänna förutsättningarna för näringslivet som läggs fast inom andra politikområden. tillhandahålls de statliga insatserna för näringslivs- och företags- utveckling i första hand av , Verket för näringslivsutveckling (), Stiftelsen Industrifonden och Teknikbrostiftelserna. Dessa organisationer skall ses i relation till det utbud av företagsutvecklande insatser som erbjuds via privata och andra offentliga aktörer regionalt och lokalt. Satsningar på turistnäringen är en viktig del i den svenska näringspoli- tiken, dels som en egen näring, dels som en näring för att göra och dess regioner mer attraktiva. Grunderna för företagande inom turist- näringen skiljer sig dock inte i grunden från annat företagande. Sats- ningar som görs inom näringspolitiken på bl.a. entreprenörskap, regel- verk, kapitalförsörjning och företagsutveckling omfattar även det turis- tiska företagandet. Små och kunskapsintensiva företag står för en stor del av innovations- kraften och är viktiga för att skapa nya jobb. Nya företag bidrar även till produktivitetsutveckling genom att de ökar konkurrensen och utvecklar Att främja entreprenörskap är därför viktigt. entreprenörskap, liksom nyfikenhet och upptäckarlust, behöver väckas redan i tidig ålder. Det är av stor vikt att stödja insatser som stärker ung- domars företagsamhet och som skapar förutsättningar för ungdomar att förverkliga sina idéer som företagare och innovatörer. bör få en självklar plats i undervisningen och samspelet mellan skola och företag bör utvecklas. Gymnasieskolan skall förbereda både för anställ- ning och för verksamhet i eget företag. miljöer skall uppmuntras. För att främja positiva attityder till entreprenörskap och till att starta och driva företag arbetar med att genomföra ett nationellt pro- gram för entreprenörskap . Bland annat har ett nätverk av entreprenörsansvariga från samtliga regioner etablerats och särskilda pilotprojekt har bedrivits. I sammanhanget bör också nämnas satsning på kommunala entreprenörs- och teknikskolor, Kom- Tek. Syftet med etableringen av denna verksamhet är att få fler unga att upptäcka teknik och se sig själva som morgondagens tekniker och entre- prenörer. För att bidra till detta avser regeringen att ge i uppdrag att genomföra ett nationellt entreprenörskapsprogram i huvudsak inriktat på och gymnasieskolan. Programmet bör präglas av ett jäm- ställdhetsperspektiv. Uppdraget bör komplettera och samspela med de insatser som sker på den regionala och lokala nivån. För att skapa bättre förutsättningar för fler individer att bli företagare har regeringen åren 20022004 gett ett särskilt stöd till kvinnors och in- vandrares, såväl kvinnors som mäns, företagande samt till kooperativt företagande. Detta stöd förlängs och avsätts sam- manlagt för rådgivning och kompetensutvecklingsin- satser. Enklare att starta och driva företag Regeringen har i en särskild skrivelse till (skr. 2004/05:48) utförligt redovisat ett handlingsprogram för minskad administrativ börda för företag. Handlingsprogrammet består av ca 300 åtgärder som tagits fram på departements- och myndighetsnivå och utgör det handlingspro- gram som skall genomföras under innevarande mandatperiod. Regeringen arbetar med att underlätta registreringen av företag. är det möjligt att registrera enskild firma helt elektroniskt. Re- geringen ser över vad som krävs för att möjliggöra elek- tronisk registrering av aktiebolag, handelsbolag m.fl. Att anställa en första person i ett företag innebär ofta en stor admini- strativ omställning. Det är viktigt att de regelverk som reglerar ett an- ställningsförhållande följs som hindren för att anställa en per- son skall vara så små som möjligt. Regeringen har därför gett i uppdrag till att inventera och analysera de hinder som företag upplever kan förekomma vid anställning av en första person i ett företag. En slutrap- port kommer att lämnas . En effektivt fungerande kapitalmarknad är en grundförutsättning för ska- pandet av nya företag och tillväxt i befintliga företag. har ofta sämre möjligheter att attrahera externt riskkapital. Detta gäller inte minst kvinnliga företagare och entreprenörer. Staten underlättar småfö- retagens kapitalförsörjning via bl.a. , som finns representerat i varje län och Norrlandsfonden med verksamhet i de fem nordligaste lä- nen. skall komplettera bankerna och ta större risk men bara inves- tera i företag/projekt som bedöms ge lönsamhet. Stiftelsen innovationscentrum () har varit en statlig aktör som kompletterat marknadens utbud av kapital. Dess ändamål är att ge ekonomiskt stöd till innovationer i tidiga utvecklingsfaser som antas kunna kommersialiseras samt på andra sätt verka för främjandet av inno- vationer. Stödet har getts som villkorslån eller bidrag och skall i första hand gå till enskilda personer eller nystartade företag. upphörde och har tagit över verksamheten. En viktig uppgift för den nya organisationen blir att särskilt uppmärksamma att kvinnors och mäns innovationer tas till vara. Den statliga stiftelsen verkar för tillväxt i det svenska näringslivet. Det sker främst genom finansiering via olika typer av lån eller ägarkapital till små och medelstora företag. Det finansiella engage- manget kombineras med rådgivning och stöd. Industrifonden har till- gångar på . Insatser för att underlätta generationsskifte Att underlätta generationsskiften är viktigt för att få fler och växande företag. Ett stort antal företag står inför generationsskiften . Enligt en rapport från har många företagsledare inte vidta- git några åtgärder för att förbereda ett kommande generationsskifte. är bristen på förberedelser ett av de viktigaste problemen vid ägarskiften i företag. Regeringen har därför gett i uppdrag att utforma ett nationellt program i syfte att genomföra åtgärder som skall underlätta ägarbyten i små företag. Uppdraget bör ske i samarbete med och organisationen . lämnade en redovisning till regeringen med förslag till program som skall genomföras fram till . Redovisningen innehåller en beskrivning av informationsinsatser och andra aktiviteter som exempel- vis åtgärder för att underlätta kontakter mellan köpare och säljare av småföretag. För att möta de krav som en föränderlig värld ställer krävs ett långsiktigt tillväxtarbete med ökad samverkan mellan många aktörer. Riktlinjerna för detta arbete redovisas i Innovativa en strategi för tillväxt genom förnyelse (Ds 2004:36). Strategin syftar till att stärka förmåga att skapa kunskap och omsätta den till en hållbar tillväxt och nya jobb och anger den långsiktiga inriktningen inom fyra viktiga områ- den: hur vi gemensamt stärker kunskapsbasen i akademi och näringsliv, för att bl.a. utveckla svenska profilområden, hur vi stärker innovationsförmågan i näringslivet, både i befintliga företag och genom att skapa goda villkor för innovation och kun- skapsintensivt entreprenörskap, bl.a. genom snabbare flöden från idé till marknad, hur en innovativ offentlig sektor, som löser angelägna samhällspro- blem, kan vara drivkraft för förnyelse och hållbar tillväxt och hur vi stimulerar människors initiativkraft och bättre tar tillvara den kompetens som finns. Många politikområden har betydelse för innovationsklimatets utveck- ling. Att utveckla formerna för samverkan mellan politikområdena samt samverkan mellan de parter, varav staten är en, som gemensamt kan ut- veckla innovationsklimatet i blir en angelägen uppgift i genom- förandet av strategins inriktning. Även ett aktivt erfarenhetsutbyte med andra länder är betydelsefullt liksom deltagande i EU:s arbete med innovationspolitiken. Många av de åtgärder som syftar till att fullfölja inriktningen i innova- tionsstrategin kan vidtas inom ramen för de regionala tillväxtprogram som genomförs i hela landet . Det finns på nationell och internationell nivå kunskaper och erfa- renheter som lyfts fram angående kluster och innovationer och som ställer turismen i centrum. Näringslivets omvandling och konkurrenskraft kan bäst förstås utifrån ett synsätt där det enskilda företaget betraktas utifrån ett system, bestå- ende av alla de företag, organisationer och andra aktörer med vilka det enskilda företaget samverkar. Hur innovationssystem och kluster ut- vecklas har blivit allt mer uppmärksammat som kunskap för att förstå hur näringslivet utvecklas. Begreppet innovationssystem rymmer flera olika dimensioner och kan avse flera olika nivåer. Ett nationellt innovationssystem kan beskrivas i termer av viktiga aktörer och komponenter, t.ex. universitet, högskolor, institut, stora och små företag, riskkapital och regelverk. Staten spelar en viktig roll i nationella innovationssystem. Staten tillhandahåller i stor utsträckning regelverk, infrastruktur, sammanlänkande organ samt ut- bildnings- och forskningsinstitutioner. Utöver nationella respektive sek- toriella innovationssystem finns det regionala och lokala innovations- system. Innovationsprocesser sker ofta i miljöer där just den geografiska närheten och därmed förknippade faktorer är avgörande. Begreppet kluster ersätter delvis de gamla begreppen sektor och bransch. Sektor är för brett och branschindelning för smalt som begrepp. Ett kluster är per definition branschövergripande. Kluster är vidare ett perspektiv på konkurrenskraft som bygger på olika relationer. Relationer mellan personer verksamma i företag inom olika branscher, mellan relaterade företag och deras kunder, men också relationer mellan företag och forskningsinstitut, branschorganisationer, offentliga aktörer, etc. Kluster är även ett perspektiv som utgår från att den lokala produkt- miljön, eller hemmabasen, är avgörande för ett företags konkurrenskraft, inte minst eftersom innovationer ofta skapas utifrån specifika lokala komponenter. Det finns inga tydliga gränser för vilka branscher som ingår i turist- näringen, utan den innehåller en rad olika produkter och service som be- hövs för att en resa skall kunna genomföras. Många av de turistkluster som finns har starka kopplingar till andra näringsgrenar exempelvis akti- vitetskläder, mat och design. Exempel på internationella framgångsrika kluster är vinklustret i i . Detta har närmare fem miljoner besökare . Vingår- darna, guidade besök och provsmakningsarrangemang har byggt upp en stark grund för näringen. Genom intresset för viner och provsmakning har länkar till andra branscher byggts upp för att förbättra upplevelsen för resenären. Branscherna kan vara hotell, restauranger, transporter etc. Ett nationellt exempel är den koncentration av företag som vi har Prop. 2004/05:56 i Åre. Den jämtländska strategin är här att skapa internationell lyskraft genom att förädla och tillgängliggöra upplevelsen av unika naturtill- gångar, livskvalitet, kulturella förutsättningar och kunskap. Turistnäringen har alla förutsättningar för en framgångsrik bransch- överskridande samverkan, därför att näringen i sig består av ett flertal olika branscher och sektorer. Det är även nödvändigt för turistnäringen att etablera länkar mellan turism, företag och aktörer utanför de traditio- nella företagen för att kunna utveckla och erbjuda en bra produkt till kunderna. Innovationer inom turistnäringen har inte stor plats inom dagens forsk- ning. Genom turistnäringens tillväxt och de resandes krav på nya upple- velser bedömer regeringen att det finns stora möjligheter att genom inno- vationer stärka turistnäringen och öka möjligheterna för en hållbar tillväxt i . Utveckling av existerande företag Näringspolitiken arbetar även för att öka antalet växande företag. Detta görs genom företagsutveckling och finansiering. Många småföretag, både inom turistnäringen och andra näringar, har oftast mycket goda kunska- per inom sina nuvarande tjänste- och produktutbud. Vad som är de största begränsningarna är tid och resurser att arbeta med affärsutveckling. Grundläggande arbete som att utveckla företagets affärsplan och ett aktivt styrelsearbete prioriteras ofta ned på grund av resursbegränsningar. Dessutom är vissa delar av verksamheten inom tu- ristnäringen säsongsbetonad och utgör endast en del av företagarens to- tala verksamhet. Inom näringspolitiken är det huvudsakligen som har verktyg för att utveckla existerande företag. När ett företag skall utvecklas och för- nyas krävs oftast nya investeringar av olika slag. har insatser för att stödja företag i den processen, både med affärsutveckling och finansi- ering. De insatser som erbjuder tar sin utgångspunkt i den situation fö- retaget befinner sig i. För företag som vill stärka sin roll på lokal, natio- nell eller internationell nivå kan erbjuda olika metoder för mark- nadsarbete eller ge råd i strategifrågor och komma med åtgärdsförslag. Målet är att öka företagets konkurrenskraft, effektivitet och tillväxt. Exempel på insatser som genomför är marknadsplansutveck- ling, styrelseutveckling, ledarskapsutveckling, mentorprogram och inter- nationalisering. förmedlar även utbildningar och kan vara en coach när det är dags att genomföra förändringar. Alla insatser och ut- bildningar utgår bl.a. från ett könsperspektiv. Till dessa insatser kan komplettera en reguljär bankfinansiering, då ett enskilt företag av olika skäl inte kan låna till hela investeringsbe- hovet från bank. En fri och fungerande konkurrens är en av de principer som utgör själva grunden för Europeiska Unionen. EG:s konkurrenspolitik syftar till att förstärka den europeiska industrins konkurrenskraft, säkerställa en effek- tiv konkurrens på den inre marknaden och skapa förutsättningar för väl fungerande varu- och tjänstemarknader. De s.k. statsstödsreglerna är en av huvudbeståndsdelarna i EG:s konkurrenspolitik. I korthet kan sägas att med statsstöd avses alla insatser av ekonomisk natur med offentliga medel som innebär fördelar för enskilda företag, avgränsade grupper av företag eller branscher. Det bör således noteras att i begreppet statsstöd innefattas också stöd som lämnas med andra offentliga medel än statliga, t.ex. kommunala medel. Mottagare av statsstöd kan också vara andra än företag. Alla aktörer som kan anses bedriva konkurrensutsatt ekonomisk verksamhet, med eller utan vinstsyfte, kan omfattas. Inga sektorer i eko- nomin utesluts på förhand från statsstödsreglernas tillämpningsområde. Enligt EG-fördraget (artikel 87.1) är allt statligt stöd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen på den gemensamma marknaden förbjudet. Ett antal undantag från denna generella princip finns dock. Dessa har preciserats genom domstolspraxis och genom av EG-kommis- sionen utarbetade tillämpningsbestämmelser (gemenskapsramar, riktlin- jer och meddelanden etc.). De huvudsakliga undantagsmöjligheter som finns för nationell stödgivning avser stöd till forskning och utveckling, små och medelstora företag samt miljöförbättrande åtgärder. Dessutom tillåter stödreglerna att stöd lämnas för utbildning av anställda och för sysselsättningsskapande åtgärder. Tillsammans med möjligheterna till undantag för dessa s.k. horisontella åtgärder, ger fördraget också ut- rymme för stöd till utveckling av mindre gynnade regioner. Att reglerna i grunden har en strikt syn på statligt stöd har flera orsa- ker. Statligt stöd kan hindra den fria konkurrensen och därigenom mot- verka en effektiv resursfördelning på den inre marknaden. Detta kan ske om mindre effektiva företag tillåts överleva på bekostnad av konkurren- ter som är mer effektiva. Stödgivning i okontrollerade former riskerar att leda till suvbventionskapplöpningar mellan medlemsstaterna, försäm- rade incitament för företagen att förbättra sin effektivitet och i förläng- ningen därmed också välfärdsförluster till följd av en minskad konkur- renskraft inom EU. kommer en reform av statsstödsreglerna att ske. Detta på grund av att många av de nu gällande riktlinjerna inom olika områden, t.ex. riktlinjerna för regionalstöd, löper ut . Politiken skall få ett mer ekonomiskt fokus och inriktas mer på att eliminera skadligt statsstöd. Dessutom skall regelverket för- enklas så långt det är möjligt. Statsstödsreglerna har konsekvenser inom olika politikområden och i en rad situationer. Detta gäller naturligtvis också för turistpolitiken efter- som statsstödsreglerna sätter en yttre ram för de nationella möjligheterna att utforma olika former av insatser som gynnar enskilda företag. För utformningen av politiken och de helhetsprioriteringar som görs är detta en viktig omständighet att beakta. 4.7Sverigefrämjande, handels- och investerings- främjande och turistfrämjande Turistfrämjandet av i utlandet utgör en del av det totala Sverige- främjandet. Sverigefrämjandets uppgift är att förstärka och hålla samman den bild av som vi vill kommunicera, vilket bl.a. innebär att skall vara ett attraktivt land att besöka. Främjandeorganisatio- nernas uppgift är att inom sina respektive verksamhetsområden export- främjande, investeringsfrämjande, turistfrämjande och kulturfrämjande kommunicera detta komplexa varumärke så att det inte råder tveksamhet om vad det är för land de representerar. NSU samråds- och samarbets- organ kring Sverigeprofilering för våra viktigaste främjandemyndigheter (se nedan) genomför strategiska informations-, press- och främjande- aktiviteter. Aktiviteterna utgör ett stöd till organisationernas egna insat- ser. Utgångspunkten är att i olika samarbetskonstellationer arbeta så in- tegrerat som möjligt. NSU har enats om en strategi/handlingsplan för Sverigeprofilering 20042005. Export- och investeringsfrämjande insatser hör till politikområdet Ut- rikeshandel, export- och investeringsfrämjande inom utgiftsområde 24 Näringsliv och består av delområdena inre marknaden, handelspolitik samt handels- och investeringsfrämjande. Politikområdets verksamhet syftar till att skapa tillväxt, sysselsättning och utveckling i genom att främja öppen handel och avveckla handelshinder i samklang med målet om en rättvis och hållbar global utveckling. Målet med politikområdet uppnås bl.a. genom att främja export, import och utländska investeringar i samt genom att stärka profileringen av i utlandet. Handels- och investeringsfrämjandet är en integre- rad del av regeringens program för fler jobb och hållbar tillväxt. Ut- gångspunkten för den särskilda främjandeoffensiven Aktiva, Attraktiva , som lanserades 2002, är att det är allt viktigare att kunna hävda sig på de internationella arenorna i en allt mer globaliserad värld. Där- igenom kan främja export och utländska investeringar, attrahera turister och förstärka bilden av vårt land som ett modernt, öppet och framtidsorienterat välfärdssamhälle. En ambition för handels- och inve- steringsfrämjandet är att befästa och förstärka positionen för , svenska företag och svensk kompetens på områden där vi har särskilda förutsättningar att konkurrera. Regeringen prioriterar ett aktivt exportfrämjande för att öka de svenska, särskilt de små och medelstora, företagens förmåga till interna- tionalisering. På motsvarande sätt prioriteras ett aktivt investeringsfräm- jande för att attrahera utländska direktinvesteringar till , som bi- drar med arbetstillfällen och ny kompetens. Det är mot denna bakgrund som regeringen inom handels- och investeringsfrämjandet satsar på ökad närvaro och aktivitet gentemot dynamiska och starkt växande marknader i vårt närområde som inklusive , EU:s övriga nya medlemsländer samt snabbväxande länder med stor handelspotential i , bl.a. och , liksom och . är de stora traditionella marknaderna som , , och öv- riga , mycket betydelsefulla.