prop · GR03100d10 · 2004-04-15 00:00:00 — Sammantaget bedöms ringen av det amerikanska budgetunderskottet BNP i euroområdet öka och med ökar obligationsutbudet och väntas bidra till . De senaste årens globala växelhögre långräntor. bedöms den kursrörelser har inneburit att euron trendmässigt amerikanska 10-årsräntan uppgå till . Eu- har förstärkts. Det finns en risk för att denna utroområdet ligger efter i konveckling fortsätter, vilket dämpar exporten och junkturcykeln och långränteuppgången under bromsar återhämtningen. prognosperioden blir därför mindre. I slutet av I och stagnerade tillväxten 2005 antas den tyska 10-årsräntan uppgå till 2003. Den relativt sett gynnsamma uttecken på en begynnande återhämtning. I Danvecklingen av den svenska ekonomin och det mark förutses hushållens konsumtion, undergoda statsfinansiella läget i förhållande till eurostödd av låga räntor och skattelättnader, utgöra området förutses medföra att skillnaden mellan en viktig drivkraft. BNP-tillväxten väntas uppgå räntan på svenska och tyska statsobligationer till och till . I håller sig under pro-bedöms en god reallönetillväxt, en svagare valuta gnosperioden.och ett lågt ränteläge stimulera såväl hushållens Trots en tillväxt på , och en konsumtion som exporten. BNP i förutännu högre tillväxttakt , ses öka och . Storhar den amerikanska bedrivit en har stått emot den internationella lågmycket expansiv penningpolitik med en styrkonjunkturen mycket väl och resursutnyttjandet ränta som legat på . i ekonomin är, i jämförelse med euroområdet, Förklaringarna bakom detta ligger dels i att det högt. väntas en gradvis åtfinns gott om lediga resurser i ekonomin, dels i stramning av penningpolitiken, vilket dämpar att tillväxten nästan uteslutande har drihushållens konsumtion och kyler av den något vits av en mycket stark produktivitetstillväxt. Trots detta be- Den amerikanska väntas avvakta döms BNP öka och med styrräntehöjningar till dess återhämtningen . också omfattar arbetsmarknaden, vilket bedömsinträffa . Prognosen för den amerikanska styrräntan är och . Resursläget och inflationsutsikterna i euroområdet medger ytterligare en räntesänkning i vår till . Först under loppet av 2005 inleds försiktiga höjningar av styrräntan till i slutet av 2005.En tydlig återhämtning på den amerikanska arbetsmarknaden bedöms också ha en stor betydelse för dollarutvecklingen. En god sysselsättningstillväxt och en fallande arbetslöshet stärker de offentliga finanserna och minskar lånebehovet. Så länge som osäkerhet råder om arbetsmarknadsutvecklingen bedöms dollarn vara fortsatt svag. bedöms dollarns kurs ligga på 1,30 mot euron. När sedan arbetsmark-PROP. 2003/04:100 BILAGA 1 nadsläget förbättras mer påtagligt under loppet av 2005, och osäkerheten om hållbarheten i den offentlig-finansiella utvecklingen minskar, avspeglas detta i att den amerikanska styrräntan är högre än i euroområdet och i en starkare dollar. I förhållande till situationen förväntas kronan under innevarande år förstärkas mot såväl dollarn som euron. I termer av det handelsvägda TCW-indexet ligger kronan på 124 . Nästa års förväntade dollarutveckling innebär att kronan då försvagas mot dollarn. TCW-index bedöms dock fortsatt ligga runt 124, eftersom en viss ytterligare kronförstärkning mot euron motverkar försvagningen mot dollarn. I avsnitt 12 beskrivs i ett lågtillväxtalternativ ett scenario där en fortsatt svag arbetsmarknadsutveckling i leder till en kraftig försvagning av dollarn och en förstärkning av euron. Den svenska penningpolitiken vägleds av ett inflationsmål. Inflationen mätt som förändringen i konsumentprisindex (KPI) över skall uppgå till med ett toleransintervall på ± . har förtydligat att det är utvecklingen av UND1X som normalt styr utformningen av penningpolitiken. UND1X är mått på underliggande inflation där de direkta effekterna av förändrade räntor, indirekta skatter och subventioner har exkluderats från KPI. förutsätts anpassa penningpolitiken så inflationen utvecklas i linje med inflationsmålet. Den kraftiga uppgång i energipriserna som ägde rum har dominerat inflationsbilden . Från och med början av 2004 har den högre energiprisnivån inte längre någon inflationshöjande påverkan. Bland annat av detta skäl har inflationen fallit kraftigt under årets första månader. var inflationen till och med negativ, . Exkluderas energipriserna från KPI och UND1X så har inflation sjunkit kontinuerligt sedan inledningen av 2002. Inflationsnedgången har varit bred och omfattat inhemska varor, inhemska tjänster samt importerade varor och tjänster. har den kraftigaste inflationsdämpande effekten kommit från fallande importpriser. Importpriserna ger även negativa bidrag till inflationen under större delen av prognosperioden. Det relativt låga resursutnyttjandet, måttliga löneökningar och en god produktivitetstillväxt 2003/04:100 BILAGA 1 är huvudorsakerna till att det inhemska kostnadstrycket är lågt. Inflationen mätt med UND1X uppgår till . I takt med att konjunkturläget stärks ökar inflationen något . finns det alltjämt lediga resurser i ekonomin och inflationstrycket väntas vara måttligt. Den underliggande inflationen, UND1X, uppgår till . Inflationen mätt med KPI förväntas ligga på (se tabell 1.3). Mot bakgrund av den prognoserade inflationsutvecklingen bedöms behålla den s.k. reporäntan på under återstoden av året. förutses bedriva en något mindre expansiv penningpolitik och stegvis höja reporäntan till . Styrräntehöjningen bidrar till att höja räntekostnaderna för egna hem, vilket förklarar att KPI ökar snabbare än UND1X . Bortsett från den dramatiska minskningen av teleproduktexporten utvecklades den svenska varuexporten förvånansvärt väl under lågkonjunkturåren 20012003. Under den första delen av hade svenska företag fördel av en svag krona. har dock kronan, utifrån ett svagt utgångsläge, förstärkts. Effekterna av kronans utveckling på exporttillväxten är svårbedömda och bl.a. beroende av företagens valutasäkringsstrategier. Det går dock att utläsa från årsredovisningar att exportföretagens resultat påverkades negativt av kronans förstärkning. Det gäller särskilt de företag som har stor försäljning i . Det är därför rimligt att utgå ifrån att också exportvolymerna och industriinvesteringarna till följd av kronans utveckling blev lägre än vad de annars skulle ha varit. hölls varuexporten uppe av mycket goda tillväxttal inom läkemedels- och motorfordonsindustrierna. blev det också tydligt att situationen för teleproduktindustrin började ljusna. Föregående år ökade exporten till och i god takt. Den svaga konjunkturen i euroområdet medförde dock att marknadstillväxten för svenska exportföretag stannade vid relativt måttliga (se tabell 1.4). Sammantaget blev 2003 ett mycket bra exportår i förhållande till 2003/04:100 BILAGA 1 tillväxten på svenska exportmarknader och mot bakgrund av kronans förstärkning. Den förbättrade omvärldskonjunkturen, och särskilt den förutsedda uppgången i euroområdet, innebär att världsmarknadstillväxten uppgår till och till . Den starkare efterfrågan från omvärlden bidrar till att den svenska varuexporten väntas öka och . Exportuppgången begränsas i någon mån av att läkemedels- och motorfordonsindustrierna utifrån en mycket hög exportnivå inte väntas uppvisa en lika stark exporttillväxt som . Även råvaruexporten förutses, efter med god utveckling, utvecklas i något svagare takt . med kraftigt fall i varuimporten vände utvecklingen och importen av varor ökade . Uppgången förklaras delvis av att importen av råolja och petroleumprodukter steg med och av att inköpen av fartyg var ovanligt omfattande. Importen samvarierar i hög grad med exporten. Den ökade export som förutses bedöms därför leda till en starkare importtillväxt. Im- porten begränsas av att handel och industri förutses minska sina lager. Priserna på importerade varor avspeglar bl.a. växelkursutvecklingen. då kronan försvagas stiger importpriserna vilket dämpar importvolymen och vice versa. De senaste årens förstärkning av kronan och låga världsmarknadspriser har resulterat i att importpriserna föll med 2003. Importpriserna förutses falla och , vilket tenderar att öka inköpen från utlandet. Råvaru- och fartygsimporten normaliseras och ökar betydligt långsammare än . Sammantaget förväntas varuimporten öka och . Mot bakgrund av ett förbättrat konjunkturläge väntas tjänstehandeln öka. En tilltagande internationell varuhandel och stigande investeringar genererar en ökad efterfrågan på bl.a. transport- och konsulttjänster. Tjänsteexporten och tjänsteimporten bedöms dock öka i ungefär samma takt. Bidraget från tjänstehandeln till BNP-tillväxten ligger därför nära noll både och . Investeringarna i näringslivet sjönk 2003 . I industrin väntas ett stigande kapacitetsutnyttjande, god varuefterfrågan och en förbättrad lönsamhet leda till en investeringsuppgång med . dustriinvesteringarna i fler branscher och investeringstillväxten bedöms ligga på . I tjänstesektorn började investeringarna minska senare än i industrin. En investeringsuppgång bedöms bl.a. därför ligga längre fram i tiden och inledas 2005. Investeringsbehoven skiljer sig dock kraftigt åt mellan olika tjänstebranscher. När det gäller byggandet av kommersiella lokaler är utvecklingen fortsatt mycket svag. Utbyggnaden av tredje generationens mobiltelefonnät har inte heller kompenserat att investeringsaktiviteten i övrigt inom post- och telekommunikationsverksamhet är låg. Inom de finansiella verksamheterna steg investeringarna kraftigt . faller tjänstesektorns investeringar med för att sedan öka med . Statens infrastruktursatsningar innebär att de statliga investeringarna kan ligga kvar på den relativt höga nivå som etablerades 2002. De kommunala investeringarna föll med . Kommunernas ansträngda finansiella läge innebär att ingen påtaglig investeringsuppgång är att vänta . Sammantaget ökar offentliga myndigheters investeringar med och med . Bostadsinvesteringarna ökade 2003 med . Stigande priser på småhus har dels stärkt hushållens förmögenhetsställning, dels inneburit att nyproduktion och ombyggnationer i en del regioner är ett attraktivt alternativ till att köpa ett befintligt småhus. Ett ökat antal bygglov tyder på en god tillväxt i byggandet av flerbostadshus. Investeringsstödet (motsvarande en momssänkning från till ) väntas påverka flerbostadshusbyggandet positivt . Bostadsinvesteringarna gynnas också av det låga ränteläget och av det ROT-avdrag som föreslås i denna proposition. Bostadsinvesteringarna bedöms öka och . i ett historiskt perspektiv är nivån på bostadsinvesteringarna alltjämt låg. Neddragningar av handelns och industrins lager dämpar BNP-tillväxten . De största lagerproblemen förefaller finnas inom handeln med motorfordon. väntas den ökade aktivitetsnivån i ekonomin åter leda till en viss lageruppbyggnad och lagerbidraget till tillväxten förutses uppgå till . ökade hushållens konsumtionsutgifter . Kraftiga prisfall på elektronikprodukter bidrog till att konsumtionen av säl- 2003/04:100 BILAGA 1 2Exklusive effekten av att överfördes från kommunsektorn till hushållssektorn i nationalräkenskaperna. Inklusive denna effekt är utvecklingstalen för för hushållens konsumtion , för offentlig konsumtion och för konsumtion . 3Förändring uttryckt i procent av BNP föregående år. Källor: och . Tjänstekonsumtionen, som har varit svag , började också öka långsamt. Föregående års börsuppgång har bidragit till att hushållens finansiella tillgångar under loppet av 2003 har stärkts med ca . Hushållens reala förmögenhetsutveckling har också varit mycket fördelaktig. Hushållens samlade reala förmögenhet har till följd av bl.a. stigande småhuspriser ökat från 1998 till 2003. Den svaga arbetsmarknadsutvecklingen kommer att hämma konsumtionstillväxten intill dess att en påtaglig förbättring blir tydlig. En svag sysselsättningstillväxt och en hög arbetslöshet försvagar hushållens inkomster och tillförsikten minskar, vilket kan leda till ett ökat försiktighetssparande. En positiv faktor är att hushållens reala disponibla inkomst, trots fallande sysselsättning och måttliga löneökningar , beräknas stiga på grund av den låga inflationen. bedöms de reala disponibelinkomsterna öka . Låga räntor och stark förmögenhetsställning, framför allt till följd av stigande huspriser, är viktiga drivkrafter för hushållens efterfrågan. Ett bättre arbetsmarknadsläge och ökad framtidsoptimism hos hushållen väntas leda till att sparandet minskar och till att hushållens konsumtions- ökar hushållens konsumtion och . Den statliga konsumtionen ökade med , vilket var marginellt svagare än vad som beräknades i budgetpropositionen. bidrar en relativt kraftig ökning av tandvård för äldre samt ett ökat antal vardagar till att konsumtionen beräknas öka . medför utvecklingen av anslagen i statsbudgeten att den statliga konsumtionsvolymen väntas minska mätt med nationalräkenskapernas redovisningsmetoder. Den kommunala konsumtionen har vuxit relativt kraftigt . dämpades dock konsumtionstillväxten till . De besparingar som genomfördes i kommuner och landsting får fullt genomslag 2004. Den kommunala konsumtionen bedöms ändå kunna öka . Den i förhållande till kommunernas ekonomiska situation goda utvecklingen förklaras i huvudsak av att antalet vardagar 2004 är betydligt fler än . Höjda statsbidrag väntas bidra till att konsumtionen 2005 och 2006 ökar respektive som finanserna stärks. Tillväxtens och sparandets sammansättning Tillväxten karaktäriseras av en god exportutveckling och en mer försiktig förstärkning av den inhemska efterfrågan. 2003/04:100 BILAGA 1 därför till att höja BNP-tillväxten med (se tabell 1.5). BNP-tillväxten stärks tillfälligt till följd av att antalet vardagar ökar kraftigt i förhållande till 2003. Samtliga försörjningsbalanskomponenter, utom lager, förutses öka till följd av kalendern. Ungefär hälften av kalendereffekten på BNP-tillväxten, , förklaras av högre offentlig konsumtion. växer den inhemska efterfrågan, och särskilt investeringarna, sig starkare. Importbehoven ökar därmed och bidraget till tillväxten från utrikeshandeln faller tillbaka till . Tabell 1.5 Bidrag till BNP-tillväxt Källor: och . Det totala sparandet i ekonomin ökar från till (se tabell 1.6). Uppgången förklaras såväl av ökade fasta investeringar som av ett högre finansiellt sparande. Det finansiella sparandet i företags- och hushållssektorn ligger på en hög nivå. Förstärkningen av det finansiella sparandet förklaras dock av ett högre sparande i den offentliga sektorn. Tabell 1.6 Sparandets sammansättning Löpande priser, procent av BNP 1 Enligt definition. Källor: , och . Sysselsättningen inom den svenska industrin har minskat kraftigt, vilket bl.a. hänger samman med den internationella lågkonjunkturen. har ca 90 000 arbetstillfällen i industrin försvunnit. Fram t.o.m. mitten av 2003 motverkades denna negativa utveckling av en stigande sysselsättning i andra sektorer. Därefter har sysselsättningsminskningen gradvis kommit att omfatta den privata tjänstesektorn samt kommunala myndigheter. Sysselsättningen i hela ekonomin föll 2003. Ledande indikatorer, varselstatistik och arbetsmarknadsundersökningens () utfall för årets första månader visar att arbetsmarknadsläget kan förväntas vara fortsatt svagt . Av bl.a. dessa skäl bedöms sysselsättningen minska . Först leder konjunkturförstärkningen till att efterfrågan på arbetskraft gradvis ökar. Som årsgenomsnitt bedöms sysselsättningen öka . I denna proposition aviserar regeringen ytterligare medel till kommunerna, vilket stärker den kommunala sysselsättningen. Prognosen innebär att den reguljära sysselsättningsgraden uppgår till . Un- der ökar den reguljära sysselsättningsgraden till . Trots en fallande sysselsättning väntas antalet arbetade timmar öka . Den relativt goda utvecklingen av timmarna förklaras till största delen av att det är fyra fler vardagar 2004 än 2003. Denna kalendereffekt uppskattas höja antalet arbetade timmar med jämfört med (se fördjupningsrutan på sidan 18). ökar antalet arbetade timmar i samma takt som sysselsättningen. Medelarbetstiden ökar till följd av kalendereffekten 2004 och hålls tillbaka 2005 bl.a. till följd av friåret. Den underliggande medelarbetstiden, dvs. medelarbetstiden exklusive dessa tillfälliga effekter, ökar dock både och . Detta beror bl.a. på att frånvaron förutses minska. Hög tillväxt i den arbetsföra befolkningen, sjunkande programvolymer och avvecklingen av bidrog till en kraftig ökning av arbetskraften . Detta tillsammans med en fallande sysselsättning förklarar att den öppna arbetslösheten ökade från till . gränsas av den svaga arbetskraftsefterfrågan och stigande programvolymer. Arbetsutbudet bedöms, trots en god befolkningstillväxt, vara oförändrat . Den öppna arbetslösheten väntas som årsgenomsnitt uppgå till . Det förbättrade arbetsmarknadsläget leder till att arbetsutbudet ökar . Därmed sjunker arbetslösheten till . I avsnitt 12 redovisas ett sidoalternativ med en mycket gynnsam arbetsmarknadsutveckling. I detta alternativ uppnås regeringens mål om en reguljär sysselsättningsgrad på . uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande till av BNP. Som andel av BNP uppgick skatter och avgifter till och de totala inkomsterna till medan utgifterna motsvarade av BNP (se tabell 1.7). beräknas sparandet minska till av BNP. Som andel av BNP minskar inkomsterna medan utgifterna är oförändrade. beräknas sparandet stiga till av BNP, främst till följd av minskade utgifter som andel av BNP. fortsätter utgifterna att minska som andel av BNP och sparandet ökar till av BNP. motverkas ett ökat underskott i staten av ett ökat överskott i pensionssystemet. Förbättringen av den offentliga sektorns sparande sker genom en ökning av den kommunala sektorns finansiella sparande. Det finansiella sparandet 2004 fördelas mellan den offentliga sektorns delar så att staten får ett underskott på medan ålderspensionssystemet visar ett överskott på . Då produktionen i ekonomin bedöms ligga under den långsiktigt hållbara nivån så beräknas det strukturella sparandet vara högre än det redovisade. Trots ett lägre sparande jämfört med bedömningen i budgetpropositionen så förbättras den finansiella ställningen till följd av värdeökningarna på aktier . Fördelningen av det finansiella sparandet mellan staten och ålderspensionssystemet medför att förbättringen av den finansiella ställningen sker genom ökade tillgångar i pensionssystemet. Underskottet i statens finansiella sparande innebär att skuldsidan i den offentliga sektorns balansräkning ökar . Statsskulden och den konsoli- 2003/04:100 BILAGA 1 derade bruttoskulden ökar tillfälligt även som andel av BNP 2004 för att sedan minska. Sedan budgetpropositionen har redovisningsprinciperna ändrats i NR så att skatten redovisas på det år då inkomsten och skatteskyldigheten uppstår, se fördjupningsruta på sidan 73. är utfallet korrigerat för periodiseringsförändringen i linje med prognosen i budgetpropositionen. För prognosperioden medför den kraftiga nedrevideringen av skatteinkomsterna ett lägre finansiellt sparande än i budgetpropositionen. Tabell 1.7 Offentliga finanser 1 Inklusive skatter till EU. Källor: och . 2003/04:100 BILAGA 1 Kalenderns inverkan på den ekonomiska utvecklingen Som uppmärksammades i budgetpropositionen skiljer sig kalendern i flera avseenden . Dels är det 2004 skottår, dels infaller fler helgdagar . Totalt sett består 2004 av fyra fler vardagar1 än . Detta bedöms påverka måtten på den ekonomiska utvecklingen . innehåller lika många vardagar som 2004, vilket gör att kalendern inte förutses påverka förändringstalen mellan dessa år i någon större omfattning. Att bestämma storleken på kalendereffekten är givetvis behäftat med stor osäkerhet. I budgetpropositionen uppskattades BNP öka till följd av kalendern. Uppskattningen utgick ifrån (KI:s) beräkningar som baserades på det historiska sambandet mellan kalendern och BNP. I föreliggande prognos bedöms kalendereffekten bli större. Den främsta orsaken till detta är att nationalräkenskaperna ändrat beräkningskonvention för förädlingsvärdet i offentlig sektor.2 KI har också gjort nya skattningar av det historiska sambandet mellan kalendern och BNP vilka tyder på en något högre effekt. KI, och även , räknar nu med att kalendereffekten på BNP blir . prognoser beaktar normalt inte eventuella effekter av kalenderns variationer eftersom dessa vanligtvis är små. Prognosen kan normalt sett därför sägas vara kalenderkorrigerad. Men eftersom prognosen används som beräkningsunderlag för statsbudgeten, och kalendereffekten väntas bli betydande, görs en faktisk (ej kalenderkorrigerad) prognos . För att analysera den ekonomiska utvecklingen och konjunkturläget är dock den underliggande (kalenderkorrigerade) utvecklingen mer relevant. I tabellen nedan redovisas därför BNP-progno- sen både i kalenderkorrigerade och fak- Det bör understrykas att de prognoser som redovisas i denna bilaga avser, om inget annat anges, prognoser för den faktiska utvecklingen. Det är också denna utveckling som skall jämföras med kommande utfall från nationalräkenskaperna. Anm.: Kalendereffekter enligt skattningar. Källor: och . Från utbudssidan beräknas BNP-tillväxten som produkten av antalet arbetade timmar och produktionen per arbetad timme, dvs. I prognosen beräknas antalet arbetade timmar stiga med till följd av kalendern. Antalet arbetade timmar väntas alltså stiga mer än produktionen (BNP), vilket innebär att produktiviteten blir lägre.3 Arbetskraftskostnaderna påverkas relativt lite av kalendern eftersom flertalet arbetstagare har månadslön. Således blir arbetskraftskostnaden lägre. Detta motverkar effekten av den lägre produktiviteten och arbetskraftskostnaden per producerad enhet blir lägre till följd av kalendern. Trots den förhållandevis stora kalendereffekten på BNP-tillväxten väntas inte de offentliga finanserna påverkas i någon nämnvärd utsträckning. Skatteintäkterna förväntas visserligen stiga något mer, men sannolikt ökar även de offentliga utgifterna, exempelvis ersättning för arbetslöshet, något. 1Med vardag avses här vardag utom lördag. 2Förädlingsvärdet i offentlig sektor beräknas i nationalräkenskaperna utifrån dess kostnader. I de preliminära nationalräkenskaperna har SCB tidigare beräknat arbetskraftskostnaderna utifrån kalenderkorrigerat antal arbetstimmar. kommer dock SCB att använda faktiska (ej kalenderkorrigerade) timmar i de preliminära nationalräkenskaperna. Förädlingsvärdet i löpande pris påverkas endast marginellt eftersom de flesta har månadslön. Därför blir kalendereffekten på BNP i löpande priser mindre. 3 Approximativt gäller att BNP-tillväxten är summan av förändringen i antalet arbetade timmar och produktivitetsförändringen. Produktivitetstillväxten blir således lägre till följd av kalendern. Den internationella konjunkturen har stärkts och förutsättningarna för en fortsatt positiv utveckling är goda. Efter de senaste årens globala avmattning har en tydlig tillväxtförbättring skett i flertalet regioner och länder, även om styrkan i utvecklingen varierar. En stark tillväxtåterhämtning skedde i och i , medan uppgången i var mer återhållen, inte minst i euroområdets större länder. I har en positiv underliggande konjunktur varit synlig sedan början av . En fortsatt stark eko- nomisk-politisk stimulans bidrog där till hög tillväxt . I ökade den redan höga tillväxten ytterligare , inte minst till följd av en fortsatt mycket dynamisk utveckling i den kinesiska ekonomin och en tillväxtuppgång i . En stark ökning av efterfrågan i och i bidrog också till att konjunkturen i euroområdet vände uppåt vid mitten av . Den inhemska efterfrågan var emellertid fortsatt dämpad i flera euroländer under större delen av 2003. Uppgången i den globala ekonomin följer av relativt svag utveckling, som till stora delar förklaras av behovet att korrigera de överinvesteringar och den skulduppbyggnad som skedde inom näringslivet under den senare delen av .