prop · GR0395d2 · 2004-04-02 00:00:00 — Figur 4.4 Viktiga näringslivsvägar i Figur 4.5 Viktiga näringslivsvägar i Figur 4.6 Viktiga näringslivsvägar i Figur 4.7 Viktiga näringslivsvägar i Figur 4.8 Viktiga näringslivsvägar i Regeringens bedömning: Strategierna för sektorsuppgifter innebär en ur transportpolitiskt perspektiv god avvägning mellan olika typer av åtgärder. Skälen för regeringens bedömning sektorsuppgifter kommer i stor utsträckning att genomföras i samverkan med andra aktörer. Samarbete kommer att ske med såväl offentliga som privata aktörer och t.ex. utgöras av forskning och utveckling, demonstrationsprojekt, expertstöd, kommunikation och påverkansaktiviteter. Bland de program, projekt och andra aktiviteter som avses genomföras återfinns bland annat. Drift av en nationell vägdatabas. Nya lösningar i tätortsmiljö; beteendepåverkan, demonstra tionsprojekt. Ökad rörlighet och säkerhet för barn, äldre och funktionshind- Prop. 2003/04:95 rade. Program för hållbart resande. Kvalitetssäkring av transporter. Arbete inom Euro NCAP (program för nybilsbedömning). Kunskap, beteende och övervakning för ökad trafiksäkerhet. I detta ingår lokala dialoger, trafikövervakning, förhindra onykter körning, förebyggande åtgärder kring alkohol riktade mot ungdomar samt kvalitetssäkring av transporter och tekniska stödsystem. Strategi för alternativa drivmedel. IVSS, branschgemensamt utvecklingsprogram för kom mersialisering av trafiksäkerhetslösningar. EMFO, branschgemensamt forskningsprogram för utsläpp av luftföroreningar och buller från fordon. Löpande stöd till kommunerna i deras planeringsarbete. sektorsuppgifter kommer i stor utsträckning att genomföras i samverkan med andra aktörer. Samarbete kommer att ske med såväl offentliga som privata aktörer och omfatta samordning, forskning och utveckling, uppföljning, påverkan, stöd till regeringen, kompetensförsörjning och beredskap. Sektorns vision, som varit vägledande vid framtagandet av planen, består av följande huvudstrategier. Stärka järnvägens roll på transportmarknaden. Förbättra järnvägens prestanda. Minska järnvägens produktionskostnader. Vårda och utveckla sektorns resurser. Utveckla roller, kulturer och regelverk. Prioriteringarna i Sektorsprogram för järnvägen 2002 är en viktig utgångspunkt för planen. Tre områden har identifierats som mycket viktiga för järnvägens konkurrenskraft: punktlighet, kapacitet och tilldelning av tåglägen. Strävan efter ökad punktlighet är särskilt utpekad. En viktig uppgift för är därför att tillsammans med övriga aktörer inom järnvägssektorn fortsätta arbetet med att minska störningar som beror på operatörerna. Sektorsansvaret innefattar också att säkerställa barns säkerhet och tillgänglighet till järnvägstransporter liksom att göra järnvägstransporter tillgängliga för funktionshindrade. Regeringen anser att strategierna för sektorsuppgifter innebär en ur transportpolitiskt perspektiv god avvägning mellan olika typer av åtgärder. Regeringen har därför fastställt strategierna. Utveckla och modernisera transportsystemet Prop. Regeringens förslag: Den ekonomiska planeringsramen för perioden 20042015 för investeringar i järnvägar skall vara och för investeringar i nationella stamvägar . Skälen för regeringens förslag beslut med anledning av infrastrukturpropositionen har beslutat (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) att den långsiktiga planeringsramen för att utveckla och modernisera transportsystemet skall vara . Enligt beslutet skulle användas för järnvägar och för vägar, varav för nationella väginvesteringar och för regional transportinfrastruktur. I beslutet pekade ut fyra järnvägsprojekt som skulle ingå i planeringsramarna: Tunnel genom , , i samt ökad spårkapacitet genom centrala (under förutsättning att regional medfinansiering kunde erhållas). Dessutom reserverades för bidrag till regionala spårfordon, varav från planeringsramen för järnvägar och från planeringsramen för regional transportinfrastruktur. Vägledande för prioritering av åtgärder skulle vara samhällsekonomisk lönsamhet för föreslagna åtgärder, där hänsyn också skulle tas till hur mycket åtgärderna bidrar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen. Regeringen beslutade om planeringsdirektiv till , och länen. Direktiven innebär i korthet att den nationella väghållningsplanen skulle innefatta följande åtgärder: E 18 mellan och i , i , under förutsättning att regional medfinansiering kan erhållas, E 18 mellan Adolfsberg och Lekhyttan i län. Den nationella banhållningsplanen skulle innefatta följande åtgärder: utbyggnaden av till ett belopp av , andel av finansieringen av i , andel av ökad spårkapacitet genom centrala , elektrifiering av Kustbana. fick i uppdrag att planera bidrag för investeringar i rullande materiel för regional kollektiv persontrafik på järnväg, tunnelbana och spårväg, upp till ett belopp av . Planeringsramen för järnvägsinvesteringar, inklusive statsbidrag till rullande materiel blir därmed . Länen fick i uppdrag att planera åtgärder inom en preliminär plane- Prop. 2003/04:95 ringsram samt att även redovisa åtgärder för nivåer som låg över och under den preliminära. Länsplanen för skulle innefatta följande åtgärder: Länsplanen i skulle innefatta följande åtgärd: ny förbindelse mellan E 6 och E 20 norr om i inkl. förbindelse över , under förutsättning att regional medfinansiering kan erhållas. Länsplanen i skulle innefatta följande åtgärder av planperioden: I länens uppgift ingick att tillse att berörda parter, som deltagit i processen kring framtagandet av regionala tillväxtprogram, skulle ges möjlighet att medverka i processen att ta fram länsplaner för regional transportinfrastruktur. Inför slutredovisningen av långsiktsplanerna fick och i uppdrag att anpassa den årliga fördelningen av planeringsramarna till de beräkningar som gjorts ekonomiska vårproposition (prop. 2002/03:100). Beräkningarna innebar att den anslagshöjning som är nödvändig för att finansiera planeringsramarna i infrastrukturpropositionen, endast i mindre utsträckning genomförs . Möjligheterna att därefter höja anslagen för att uppnå planeringsramarna är beroende av hur det statsfinansiella läget utvecklas. och skulle även beakta det europeiska perspektivet i sina prioriteringar. Regeringen beslutade att fastställa den nationella väghållningsplanen och den nationella banhållningsplanen. Regeringen har vid en samlad bedömning av och planförslag funnit att flera viktiga och ur transportpolitisk utgångspunkt väl motiverade förslag till investeringar inte kunnat inrymmas i den planeringsram som anvisat. Planeringsramen för nationella väginvesteringar bör därför utökas med till sammantaget . Planeringsramen för järnvägsinvesteringar bör utökas med till sammantaget . har på regeringens uppdrag granskat det samhällsekonomiska beslutsunderlaget hos och . drar i sin granskning slutsatsen att den samhällsekonomiska modell som tillämpas hos och inte möjliggör prioritering mellan väg- och banprojekt. Orsaken är att tillämpningen av modellen inte är tillräckligt harmoniserad mellan verken. 2003/04:95 innebär i sin förlängning att det faktum att vägprojekten i denna plane- ringsomgång uppvisar en bättre samhällsekonomisk lönsamhet än banprojekten inte kan tas till intäkt för att ramen för väginvesteringar borde öka mer än ramen för järnvägsinvesteringar. Regeringens beslut om den nationella banhållningsplanen innebär en kraftfull satsning på förbättrad infrastruktur för järnvägen. Järnvägsnätet kommer att fortsätta att anpassas för högre hastigheter. Förutsättningarna för regional järnvägstrafik förbättras genom spårinvesteringar i befolkningstäta områden samt statsbidrag till spårfordon. Godstrafiken kan effektiviseras genom spårinvesteringar i de stora godstransportkorridorerna, ökad axellast och anpassad lastprofil samt förbättrade anslutningar till kombiterminaler och industriområden. Åtgärder i den nordiska triangeln har getts särskilt hög prioritet eftersom de är angelägna för tillväxten i landet. Tabell 5.1 Investeringar i den nationella banhållningsplanen 250km/h samt ERTMS ÄngelholmMaria, etapp 1 HallsbergNässjö, förstärkt kraftförsörjning SlussenHammarby Sjöstad, snabbspårväg Breddning av midjan, signalställverk Nytt enkelspår och upprustning Bärighet, trafikstyrning, drift Statsbidrag till regionala spårfordon Sanering av förorenad mark Buller, etapp 2 Forskning, utveckling och demonstration Anpassning av stationer för funktionshindrade m.m. Anslutning till kombiterminaler och industriområden Utbyte av el- och teleanläggningar MobiSIR, etapp 5 Den granskning av kostnadsunderlaget som regeringen låtit genomföra visar att det finns risk för kostnadsökningar i projekten. Kostnadsökningar innebär att andra projekt riskerar att försenas på grund av brist på medel. De kan även betyda att regeringens beslut om prioriteringar, som grundar sig på en jämförelse av de effekter ett projekt har i förhållande till kostnaderna, utgår från ett felaktigt beslutsunderlag. Regeringen har därför beslutat att en kostnadsökning på för något objekt i förhållande till den kostnadsuppgift som finns i planförslag, innebär att objektet skall omprövas och planen revideras. De största investeringarna redovisas på kartorna på följande sidor. Figur 5.1 Investeringar i Nordiska triangeln Figur 5.2 Investeringar i Figur 5.3 Investeringar i sydöstra Figur 5.4 Investeringar i Figur 5.5 Investeringar i Figur 5.6 Investeringar i Bergslagen Figur 5.7 Investeringar i Figur 5.8 Investeringar i norra