prop · GR031d5 · 2004-01-01 00:00:00 — 1 : Uppgift om medianåldern för tvistemål, brottmål och övriga mål gäller tiden fram till dispensfrågans avgörande. Uppgifterna om antal balanserade mål gäller samtliga mål. Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 130 000, 131 000 respektive 60 000 mål. ökade antalet inkomna mål med drygt 1 800. Främst var det Brottmål exklusive notariemål, FT-mål och fastighetsdomstolsmål som ökade. talet inkomna mål varierade kraftigt mellan tingsrätterna. Antalet avgjorda mål ökade med drygt 2 000. Antalet avgjorda Brottmål exklusive notariemål ökade mest. Balanserna minskade med drygt 1 500 mål, varav balanserade Brottmål exklusive notariemål minskade med drygt 800 mål. nas totala målbalans var äldre än . Antalet inkomna mål till miljödomstolarna fortsatte att öka och uppgick till drygt 1 500 stycken. Jämfört med ökade också antalet avgjorda mål och balanssituationen förbättrades något. Situationen vid miljödomstolarna är dock fortfarande oroande. Balansens storlek är större än antalet inkomna mål . Antalet inkomna ärenden till tingsrätterna fortsatte att minska och uppgick till ca 887 000. Ärendeminskningen är främst en följd av att företagsinteckningarna fördes till . Det verksamhetsmål som uppnåddes var andelen balanserade FT-mål äldre än . Övriga resultat ligger förhållandevis nära verksamhetsmålen för avgjorda måls medianålder och för total balans, medan resultaten avseende andelen balanserade mål äldre än generellt sett ligger längre från verksamhetsmålen. I förhållande till 2001 har resultaten förbättrats avseende fem verksamhetsmål. Detta gäller främst Brottmål exklusive notariemål. har andelen tingsrätter som klarar verksamhetsmålen ökat för sex mål och varit oförändrade för tre mål. Fem verksamhetsmål uppnås av minst hälften av tingsrätterna. har den totala balansen, balansens åldersstruktur och de avgjorda målens medianålder förändrats marginellt när det gäller målkategorierna Övriga tvistemål exklusive familjemål och FT-mål. Vad gäller Brottmål exklusive notariemål har balansen förbättrats något, främst . Andelen Tvistemål (exklusive gemensamma ansökningar om äktenskapsskillnad) som överklagas till hovrätt uppgår till och är oförändrad jämfört med . Motsvarande siffra för Brottmålen är , vilket är en marginell ökning jämfört med . Ändringsfrekvensen i hovrätterna för överklagade tvistemål är , vilket är i nivå med utfallet . För brottmålen har ändringsfrekvensen sjunkit till . Tingsrätternas arbetsbelastning har varit oförändrat hög . Ett ökat antal inkommande mål i kombination med fortsatta omor- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ganisationer har bidragit till detta. minskade antalet tingsrätter med sex stycken som en följd av sammanläggningar. Endast ett av de uppsatta verksamhetsmålen uppnåddes. Positivt är dock att jämfört med har flera verksamhetsresultat förbättrats och många resultat ligger förhållandevis nära verksamhetsmålen. För sex verksamhetsmål har också andelen tingsrätter som uppnår verksamhetsmålen ökat och fem verksamhetsmål uppnås av minst hälften av tingsrätterna. Resultaten varierar stort mellan de enskilda tingsrätterna. Regeringens bedömning är att tingsrätternas sammantagna resultat får anses godtagbart. Den faktiska måluppfyllelsen är låg men förbättringar av flera resultat har skett jämfört med . Delvis på grund av skärpta verksamhetsmål har detta inte fått genomslag i resultaten . Vid vissa tingsrätter ligger resultaten långt ifrån målen. Regeringen förutsätter att lämpliga åtgärder vidtas inom ramen för befintliga medel. Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 22 000, 22 000 respektive 8 000 mål. Antalet inkomna respektive avgjorda mål har ökat något. Ökningen av inkomna respektive avgjorda mål hänför sig i huvudsak till Brottmål. Den totala balansen ökade med drygt 200 mål . Av totala antalet balanserade mål var . Hovrätterna uppfyllde två av verksamhetsmålen för balanserade mål: total balans för Tvistemål och andelen balanserade Brottmål äldre än . Vad gäller målen för medianåldern har inte ett samlat resultat kunnat redovisas. Detta beror på övergången till det nya verksamhetsstödet och ett nytt statistiksystem. Två av hovrätterna uppnådde målet avseende medianomloppstiden för avgjorda Brottmål. Ingen av hovrätterna uppnådde dock medianomloppstiden för avgjorda Tvistemål. Av hovrätternas åtta verksamhetsmål har tre skärpts jämfört med . Detta bidrar till den relativt låga måluppfyllelsen. De enskilda hovrätterna klarar dock fler verksamhetsmål jämfört med beräknat med utgångspunkt från verksamhetsmålen . har marginella förändringar av 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 balansens åldersstruktur skett. En viss ökning av balansen kan dock noteras. Antalet inkomna mål till har fortsatt att öka och uppgick till drygt 380 mål. Antalet avgjorda mål ökade också och uppgick till 440. Antalet avgjorda mål översteg antalet inkomna mål, vilket lett till att den totala balansen minskat. är dock balansen betydande och uppgår till 275 mål. har andelen Tvistemål som överklagas till varit . Motsvarande andel för Brottmål var . Två av åtta verksamhetsmål uppnåddes 2002. Även för hovrätterna har flera verksamhetsmål skärpts jämfört med , vilket påverkar det samlade resultatet. Positivt är dock att de enskilda hovrätterna klarar flera verksamhetsmål i förhållande till 2001 beräknat utifrån verksamhetsmålen . En av hovrätterna visar ett sämre resultat än övriga. Här har förstärkningsinsatser genomförts som förväntas leda till ett förbättrat resultat. har det nya verksamhetsstödet införts på fyra hovrätter, vilket har påverkat arbetssituationen. Därutöver har måltillströmningen ökat som antalet anställda minskat. Sammantaget gör regeringen bedömningen att verksamhetsresultatet måste anses godtagbart. Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 4 700, 4 500 respektive 1 000 mål. Antalet inkomna mål ökade obetydligt medan antalet avgjorda mål minskade med ca 500 . Den totala balansen ökade med ca 200 mål. Av antalet balanserade mål var , vilket var en minskning jämfört med . Domstolen har prioriterat att avgöra de äldsta målen, dvs. de som är äldre än . fick i uppdrag att själv fastställa verksamhetsmålen för vissa mål- och ärendekategorier. Mål och resultat framgår av tabell 3.4. har uppfyllt samtliga uppsatta verksamhetsmål när det gäller medianåldern för avgjorda mål. När det gäller medianåldern för avgjorda Tvistemål har den sänkts Medianåldern för Brottmål, Övriga mål och tiden för att avgöra Dispensfrågan ligger kvar på samma nivå som tidigare, dvs. Verksamhetsmålen avseende målbalansens åldersfördelning har skärpts i vissa fall och mildrats i andra. Inget av verksamhetsmålen uppnåddes. Antalet balanserade mål äldre än ökade medan antalet balanserade mål äldre än i stort sett ligger kvar på samma nivå som . I förhållande till 2001 har Högsta domstolens resultat försämrats avseende balanserna. Jämfört med balansläget är målbalansen dock fortfarande låg. Medianomloppstiden minskade medan balanssituationen försämrades något. Antalet avgjorda mål minskade, vilket delvis kan förklaras av en ökad personalomsättning bland revisionssekreterarna och att större delen av personalen flyttade till provisoriska lokaler på grund av renovering av huvudbyggnaden. Regeringens bedömning är att den försämrade balanssituationen är tillfällig och sammantaget görs bedömningen att verksamhetsresultatet får anses godtagbart. Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 90 000, 89 000 respektive 33 000 mål. Av antalet balanserade mål var . Antalet inkomna mål ökade med ca 5 400 och är nu nivå. Främst är det mål enligt socialtjänstlagen som har ökat. Den ändring i socialtjänstlagen som trädde i kraft , med utvidgad rätt att överklaga, har medfört att antalet inkomna mål ökat med ca 5 200. Även antalet inkomna Socialförsäkringsmål och fastighetstaxeringsmål ökade . Förändringen av antalet inkomna mål varierar mellan domstolarna. Antalet avgjorda mål ökade med knappt 4 000. Den totala balansen ökade med ca 1 300 mål. Mest ökade antalet avgjorda mål enligt socialtjänstlagen och antalet avgjorda fastighetstaxeringsmål. Balanserna ökade främst vad avser mål enligt socialtjänstlagen medan balanssituationen förbättrades för främst fastighetstaxeringsmål. Satsningar har gjorts vid vissa länsrätter för att minska balanserna av de äldsta Skatte- och Socialförsäkringsmålen. Detta har tagit stora resurser i anspråk och minskat möjligheten till avarbetning av balansen totalt sett. Länsrätterna uppnådde inte något av verksamhetsmålen 2002, men vad gäller medianåldern för avgjorda Skattemål minskade omloppstiden från 9,1 . Medianomloppstiden för Socialförsäkringsmål ökade dock med en månad från 5,9 . För Skattemålen är den totala balansen och balansens åldersstruktur i stort sett oförändrad jämfört med . För Socialförsäkringsmålen har en viss försämring av den totala balansen skett. Balansens åldersstruktur är dock i stort sett oförändrad. Av samtliga avgjorda mål i länsrätterna överklagades till kammarrätterna. Ändringsfrekvensen sett till alla avgjorda mål i kammarrätterna är . Siffrorna är i stort sett oförändrade jämfört med . Inget av länsrätternas verksamhetsmål uppnåddes 2002. Sammantaget har länsrätterna ändå förbättrat resultatet för sex av åtta verksamhetsmål, främst avseende Skattemålen. Att flera mål skärpts har bidragit till resultatet . Resultaten varierar stort mellan de enskilda länsrätterna. Trots en stor ökning av antalet inkommande mål minskade omloppstiden för Skattemål . Sammantaget gör regeringen bedömningen att verksamhetsresultatet är godtagbart. Vid vissa länsrätter ligger verksamhetsresultaten långt från målen. Regeringen förutsätter att lämpliga åtgärder vidtas inom ramen för befintliga medel. Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 22 500, 22 700 respektive 17 400. Inkomna mål ökade med knappt 500 . Ökningen är främst hänförlig till mål enligt socialtjänstlagen, fastighetstaxeringsmål och Socialförsäkringsmål. Antalet avgjorda mål minskade med drygt 1 600 stycken. Främst är det antalet avgöranden i Socialförsäkringsmål och i övriga mål som minskat. Den främsta anledningen till att antalet avgjorda mål fortsätter att minska är att kam- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 marrätterna har avgjort relativt många äldre Skattemål, vilka är de mest arbetskrävande. har målbalansen minskat i absoluta tal. uppgår minskningen till knappt 200 mål. kan det konstateras att andelen balanserade mål i förhållande till antalet inkomna mål, , varit ungefär densamma hela perioden 19982002. Under 19992002 har skjutit till resurser för att minska målbalanserna. Liksom för hovrätterna har det inte, på grund av att kammarrätterna har olika målhanteringssystem, varit möjligt att redovisa ett samlat resultat avseende medianomloppstiderna för avgjorda mål. till de enskilda kammarrätterna skulle dock inte målen för medianomloppstiderna avseende Skattemål och Socialförsäkringsmål uppnåtts av någon kammarrätt, medan tre av kammarrätterna skulle uppnått medianåldern avseende Dispensfrågan i mål där prövningstillstånd krävs. överklagades av kammarrätternas samtliga avgöranden till Regeringsrätten. Socialförsäkringsmålen överklagas i större utsträckning än andra mål. Av de mål som prövades i sak (400 st.) ändrade Regeringsrätten . Motsvarande siffra var . Även för kammarrätterna skärptes flera verksamhetsmål . Detta bidrar till att kammarrätterna inte uppnådde något av verksamhetsmålen avseende balanssituationen. För Skattemålen och för Socialförsäkringsmålen har den totala balansen ökat något. Positivt är att balansens åldersstruktur vad gäller Skattemålen har förbättrats jämfört med . En försämring har dock skett vad gäller Socialförsäkringsmålen. Som framgår ovan är arbetssituationen i kammarrätterna bekymmersam och omloppstiderna för långa. Det är angeläget att korta omloppstiderna och minska balanserna i kammarrätterna. Regeringen förutsätter att lämpliga åtgärder vidtas inom ramen för befintliga medel. Antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål uppgick till ca 7 300, 8 000 respektive 6 500 mål. Antalet inkomna mål minskade med drygt 400. Främst var det Socialförsäkringsmål som minskade. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Skattemål ökade något . Antalet avgjorda mål minskade med knappt 500 mål. Antalet socialförsäkringsmål och mål enligt socialtjänstlagen minskade mest. Antalet avgjorda Skattemål ökade . Den totala målbalansen minskade med knappt 800 mål . Trots förbättringen är målbalansen av målinflöde till domstolen. Av antalet balanserade mål är . Liksom fick Regeringsrätten i uppdrag att själv fastställa verksamhetsmålen för vissa mål- och ärendekategorier. Vad gäller verksamhetsmålen för Skattemålen har samtliga tre mål uppnåtts. Medianomloppstiden för avgjorda Skattemål har minskat och åldersstrukturen bland de balanserade Skattemålen har förbättrats. Vad gäller medianåldern för gruppen Övriga mål och för Dispensfrågan i mål som kräver prövningstillstånd har omloppstiden försämrats jämfört med . Antalet mål i balans har dock minskat i de båda målgrupperna. Regeringsrätten har åstadkommit en förbättring när det gäller åldersstrukturen för balanserade mål. Arbetsbelastningen är hög och arbetssituationen bekymmersam. Generellt sett är omloppstiderna för långa. Vissa åtgärder har vidtagits för att effektivisera verksamheten, men åtgärderna synes inte ha fått fullt genomslag. Därtill har extra resurser ställts till domstolens förfogande under 19992001. Sammantaget får verksamhetsresultatet anses godtagbart men det är angeläget att fortsatta åtgärder vidtas för att förbättra situationen. Hyres- och arrendenämnderna prövar som första instans hyres- och arrendetvister. Nämnderna bedriver också upplysnings- och medlingsverksamhet, vilket medför att tvister ofta kan lösas innan de blir ärenden i nämnden. Antalet inkomna, avgjorda och balanserade ärenden uppgick till ca 29 600, 29 700 respektive 8 000. Antalet inkommande ärenden ökade med drygt 1 100 och antalet avgjorda med ca 2 200 vilket innebär att balanserna minskat något. Målet för Hyres- och arrendenämnderna att handläggningen skall vara rättssäker och effektiv bedöms ha uppfyllts på ett tillfredsställande sätt. prövar frågor om rättshjälp i angelägenheter utom rätta. Vissa beslut kan överklagas till . skall snabbt och korrekt hantera rättshjälpsfrågor. Antalet ansökningar hos myndigheten har minskat något till ca 2 100. Omloppstiderna är desamma som 2001, dvs. handlade överklaganden vilket är en minskning jämfört med . Antalet ärenden var högt till följd av att det gavs in ett stort antal ansökningar till som samtliga överklagades. Därutöver beror minskningen 2002 på att praxis för vad som fordras för att erhålla rättshjälp har blivit mer stabil. Målet för att handläggningen skall vara rättssäker och effektiv anses väl uppfyllt. skall i administrativt hänseende leda och samordna verksamheten inom domstolsväsendet. Verket har en särskild roll och funktion i det pågående reformarbetet. Verket har ca 170 anställda. Att fördela resurser är en grundläggande del i verksamheten. Budgetprocessen har utvecklats genom utökad dialog mellan verket och domstolarna. Verket har muntliga överläggningar med varje enskild domstol. Ett särskilt problem när det gäller resursfördelningen mellan domstolarna är förändringar i måltillströmningen. sonella resurserna är svåra att omfördela som fördelningen av mål mellan domstolarna styrs av forumreglerna. har tagit initiativ till utveckling av verksamheten i olika hänseenden och också stöttat och underlättat genomförandet av initiativ som tagits av enskilda domstolar. Flera domstolar har ett fortsatt stort intresse av att bedriva projekt som syftar till att utveckla verksamheten. Genomförda förändringar har samtliga syftat till att ge förutsättningar för en hög kvalitet i domstolarnas arbete. I detta ligger, förutom rättssäkerhetsaspekten, ett professionellt bemötande av parter, brottsoffer och andra som besöker domstolarna samt vittnesstöd. För att på bästa sätt utveckla och upprätthålla god kvalitet i verksamheten fokuseras utvecklingsarbetet nu på fyra områden. Det gäller domstolsorganisationen, införandet av verksamhetsstödet , generationsväxlingen och domstolsadministrationen. () fick i uppdrag av regeringen att granska och utvärdera resultatet av de insatser för utveckling av verksamheten vid domstolarna som bedrivits . Uppdraget har avsett såväl de insatser utfört genom utvecklingsgruppen som insatser som bedrivits vid domstolarna i egen regi. Enligt RRV är en generell effekt att domstolarnas förändringsbenägenhet har ökat. De flesta utvecklingsinsatserna har gett resultat, antingen helt eller delvis. anser RRV det viktigt att utvecklingsarbetet fortgår. RRV anser att renodling av domarrollen och att förutsättningarna för ökad samverkan mellan domstolarna har fått ett genombrott. Förutsättningarna för bl.a. specialisering har dock inte förbättrats i någon större utsträckning. Regeringen som anser att ökad specialisering är en betydelsefull del av reformarbetet har noterat att intresset för specialisering hos många domare är lågt. Regeringen följer därför noga det arbete som bedrivs gemensamt av och . Re- geringen anser vidare att det arbete som bedrivits i bör kunna tjäna som inspiration i det fortsatta arbetet med specialisering. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Beträffande utvecklingsgruppens verksamhet konstaterar RRV att det är viktigt och att det bör fortsätta. RRV anser dock att utvecklingsarbete mer tydligt bör förankras i domstolsorganisationen och att det behövs en tydligare strategi för att bättre hantera domstolsväsendets speciella förutsättningar. RRV anser också bl.a. att det bör övervägas att tillföra utvecklingsgruppen personer med kompetens inom förändringsarbete i organisationer och att utvecklingsgruppens arbetsmetoder kan behöva utvecklas och varieras. Vidare bör och utvecklingsgruppen dokumentera och sprida de samlade erfarenheterna från de gångna årens utvecklingsarbete. RRV menar att det vore bra för verksamheten om en vision för domstolsväsendet togs fram. Vid en chefskonferens inleddes ett arbete med att ta fram en vision för domstolsväsendets utveckling. En grupp domstolschefer utsågs för att arbeta vidare med de tankar om framtiden som kom fram vid konferensen. Denna s.k. framtidsgrupp skall arbeta fram ett förslag till visionsdokument som skall diskuteras vid en chefskonferens . Regeringen anser att det finns ett behov av en sammanhållen strategi för utvecklingen av domstolsväsendet och ser därför positivt på detta arbete. Sammantaget får anses på ett bra sätt ha uppfyllt statsmakternas övergripande mål för myndighetens verksamhet. Medeltalet anställda inom domstolsväsendet uppgick till 5 078 vilket är en minskning med 155 personer jämfört med föregående år. Den största åldersgruppen inom domstolsväsendet finns i intervallet . kommer av domstolscheferna, av de ordinarie domarna och av övrig personal att gå i pension. Sjukfrånvaron minskade något och domstolsväsendet har en lägre sjukfrånvaro än övriga myndigheter inom staten. Även om sjuktalen är relativt låga och har en nedåt- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 gående trend behövs kontinuerliga insatser för att få ner sjuktalen. Rekryteringen av jurister till domarbanan har försvårats. För att domstolarna även skall kunna rekrytera domare som tillhör de skickligaste och mest lämpade juristerna i landet har regeringen bl.a. givit en utredare i uppdrag att genomföra en översyn av rekryteringen av ordinarie domare och infört ett nytt system för rekrytering av yngre jurister till domarbanan. Vidare har utbildningsmomenten i fiskalsutbildningen förstärkts. startade en långsiktig kampanj för att öka intresset bland juridikstuderande för domarbanan. Kampanjen består bl.a. av annonser, broschyrer och inbjudningar till studiebesök på tingsrätter. Mycket av arbetet som bedrivs inom ramen för reformarbetet syftar också till att öka attraktionskraften för domarbanan. Det gäller bl.a. goda möjligheter till kompetensutveckling, god arbetsmiljö och personalpolitik samt att domstolarna skall vara moderna arbetsplatser. Jämställdhet, diskriminering och mångfald Bland ordinarie domare och domstolschefer är männen i majoritet. Bland icke ordinarie domare, notarier och kategorin övrig personal är kvinnorna i majoritet. Målet är att fler kvinnor skall anställas som ordinarie domare och domstolschefer och att även könsfördelningen i övrigt skall bli jämnare. Ett omfattande jämställdhetsarbete bedrivs i olika former och kvinnor uppmuntras till att söka chefstjänster. Trots jämställdhetsarbetet har chefstjänster (exklusive kallelsetjänster) tillsatts med män och tre med kvinnor. Jämfört med 2001 är detta en försämring då sju tjänster tillsattes med män och fyra med kvinnor. I enlighet med regeringens handlingsplan för jämställdhet (skr. 2002/03:140) kommer regeringen att aktivt verka för att öka andelen chefsdomare som är kvinnor. Jämställdhet är en kunskaps- och ledningsfråga. Den skall ingå som en naturlig del i den löpande verksamheten. Jämställdhetsfrågor skall finnas med i alla utbildningar för alla personalkategorier. Regeringen gav i uppdrag åt , Riksåklagaren, och att upprätta kompetensstrategier i diskrimineringsfrågor för sina respektive verksamhetsområden. Uppdraget skall redovisas . Frågor om etnisk mångfald och kulturmöten ingår i den utbildning som bedrivs av . ökade satsningarna på kompetensutveckling. Det årliga utbildningsprogrammet med kurser, seminarier och utbildningsdagar för olika personalkategorier har i stort genomförts. Året har också inneburit en viss ändring i kompetensutvecklingsarbetet. Ändringen innebär att gå från kurser och seminarier till utbildning i flera steg. En ny fiskalutbildning och ledarskapsutveckling har startats och en notarieutbildning har planerats. ordnade särskilda arbetsmiljöutbildningar för chefer. Syftet har varit att ge dem fördjupade kunskaper om rehabilitering, konflikthantering, alkohol, droger samt stress för att de bättre skall kunna hantera dessa frågor på sin arbetsplats. Ett omfattande chefsutvecklingsprogram påbörjades . Tre inledande kurser i programmet handlar om ledarrollen, teamutveckling och kommunikation som ledningsinstrument. Skyddet och säkerheten i domstolarna Varje domstol skall enligt rådande riktlinjer ha en bassäkerhetsnivå med bl.a. överfallslarm. Det finns dokumenterade säkerhetsplaner vid i stort sett varje domstol. Andra konkreta åtgärder som vidtagits är utbildning, ändrade rutiner, omdisponeringar inom befintliga lokaler och om- eller nybyggnationer. En majoritet av domstolarna har någon form av krisgrupp organiserad eller tillgänglig på annat sätt, främst genom företagshälsovården. riktlinjer för säkerhetsarbete i domstolsväsendet (DV- rapport 2002:6) visar att hot och våld i domstolarna ökat och sannolikt även fortsättningsvis kommer att öka. Säkerheten i domstolarna bedöms därför som en av de viktigare frågorna för det framtida domstolsvä- sendet och berör även advokater, åklagare och andra yrkesgrupper som verkar i domstolslokaler samt ytterst naturligtvis även allmänheten. I rapporten redovisas en rad åtgärder, främst av praktisk art, som bör vidtas för att ytterligare öka säkerheten i landets domstolar. Arbetet med att genomföra dessa åtgärder har redan inletts. Det internationella arbetet blir allt mer omfattande. och enskilda domare har deltagit i olika utbildningsprojekt (exempelvis avseende familjerätt, processrätt och nationella rättsväsenden) och vid studiebesök. Samarbetet med de baltiska staterna fortsätter. Arbetet har olika inriktning, exempelvis IT-stöd, statistikutveckling, lagstiftningsanpassning, lokalfrågor samt resursfördelning. Gemensamt för de baltiska staterna är etablering och genomförande av tvillingprojekt med domstolar i . har en förstudie inletts som skall ligga till grund för ett eventuellt samarbete med . Ett nationellt råd för det internationella utvecklingssamarbetet, med företrädare för domstolarna, har etablerats.