prop · GR03112 · 2004-03-16 00:00:00 — Regeringens bedömning: För att tillvarata intresset av en effektiv skattetillsyn bör det införas en möjlighet för en myndighet att under vissa förutsättningar motsätta sig att ett bolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion. Vidare bör ha en möjlighet att under vissa förutsättningar motsätta sig att ett europa- bolag som står under dess tillsyn flyttar sitt säte. Den närmare ut- formningen av sådana regler bör beredas ytterligare. Promemorians förslag och bedömning: I fråga om europabolag som står under inspektionens tillsyn föreslogs i promemorian att Finans- inspektionen skulle få motsätta sig att ett sådant bolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion, om ett sådant motsättande grundar sig på hänsyn till allmänintresset. När det gäller övriga bolag föreslogs inte någon möjlighet för en myndighet att motsätta sig en sådan fusion (se promemorian s. 49 f.). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft några invändningar mot promemorians förslag och bedömning. Riksskatte- verket har dock anfört att det bör övervägas om det skall införas en möj- lighet för skattemyndigheten att motsätta sig att ett bolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion, om bolaget är föremål för en pågående skatteutredning. Aktiebolagstjänst har föreslagit att () skall ges rätt att motsätta sig bildandet av ett europabolag genom fusion. har avstyrkt förslaget om att skall kunna motsätta sig att bolag som står under dess tillsyn deltar i bildandet av ett europabolag. Skälen för regeringens bedömning: I avsnitt 5.9 har diskuterats huruvida bör utnyttja möjligheten att ge en myndighet rätt att motsätta sig en flyttning av bolagets säte. Medlemsstaterna ges i artikel 19 i SE-förordningen en motsvarande möjlighet när det gäller nationella bolag som deltar i bildandet av europabolag genom fusion. Sålunda får det i nationell lagstiftning föreskrivas att en myndighet kan motsätta sig att ett bolag deltar i en sådan fusion. har anfört att det bör övervägas om det skall införas en möjlighet för skattemyndigheten att motsätta sig att ett bolag deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion, om bolaget är föremål för en pågående skatteutredning. I denna del har i huvudsak argumenterat på samma sätt som verket har gjort i fråga om möjligheten att motsätta sig att ett europabolag flyttar sitt säte till ett annat land. Enligt vår mening bör frågan bedömas på samma sätt som när det gäller europabolagets flyttning av säte (se vidare avsnitt 5.9). Vi anser således att sådana regler bör införas och avser att efter ytterligare berednings- åtgärder återkomma med förslag till hur dessa regler bör utformas. Aktiebolagstjänst har framhållit att borgenärer med förmånsrätt enligt 12 och 13 §§ förmånsrättslagen (1970:979), bl.a. löneborgenärer, bör ges samma skydd som en sådan borgenär har i ett europabolag som byter säte. Aktiebolagstjänst har därvid föreslagit att Patent- och registrerings- verket () skall ges rätt att motsätta sig bildande av ett europabolag genom fusion för att tillgodose sådana borgenärsintressen. Det kan då först konstateras att förordningen inte ger medlemsstaterna någon möjlighet att för fusionsfallen införa särskilda borgenärsskydds- regler på motsvarande sätt som vid flyttning av säte till ett annat land. Enligt artikel 24.1 skall de borgenärsskyddsregler som i medlemsstatens nationella lagstiftning gäller för fusion mellan publika aktiebolag tillämpas också vid fusioner för bildande av europabolag. För svenskt vidkommande innebär detta att reglerna i 14 kap. 1318 §§ aktiebolags- lagen kommer att bli tillämpliga. Som har framgått ovan (se avsnitt 5.6) undantas i dessa regler borgenärer med förmånsrätt enligt 12 och 13 §§ förmånsrättslagen från kravet på underrättelse och ställande av säkerhet. Enligt vår mening finns det inte heller något utrymme för att, i detta Prop. 2003/04:112 syfte, utnyttja möjligheten i artikel 19 att ge en myndighet rätt att mot- sätta sig en fusion. Intresset av att skydda vissa borgenärsgruppers ford- ringar kan enligt vår bedömning inte anses utgöra ett sådant allmän- intresse som avses i den artikeln (jfr avsnitt 5.9). Mot denna bakgrund är vi inte beredda att föreslå några regler av det slag som Aktiebolagstjänst har förordat. För de bolag som står under tillsyn av föreslogs i promemorian att skall kunna motsätta sig att ett bolag som står under dess tillsyn deltar i bildandet av ett europabolag genom fusion, om ett sådant motsättande grundar sig på hänsyn till allmänintresset. Vi anser att frågan också när det gäller dessa bolag bör bedömas på samma sätt som när det gäller europabolagets flyttning av säte (se avsnitt 5.9). Enligt vår mening bör således, i likhet med vad som föreslogs i promemorian, sådana regler införas. Vi avser att efter ytterligare beredning lämna förslag till hur dessa regler bör utformas. 5.13Skyddet för minoritetsaktieägare vid bildandet av ett europabolag genom fusion Regeringens bedömning: Det bör inte införas några särskilda minoritetsskyddsregler vid bildandet av europabolag genom fusion. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning (se promemorian s. 50 f.). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt bedöm- ningen eller inte haft några invändningar mot den. samfund har anfört att frågan bör bli föremål för ytterligare övervä- har uttalat att det bör införas regler om inlösenrätt för minoritetsaktieägare. Skälen för regeringens bedömning: I artiklarna i SE-förord- ningen finns bestämmelser om förfarandet när ett europabolag bildas I den mån någon fråga inte regleras i förordningen skall de bestämmelser som gäller för nationella fusioner mellan publika aktiebo- Genom EG:s tredje bolagsrättsliga direktiv (78/855/EEG) är medlemsstaternas lagstiftningar på detta område i stor utsträckning Nämnda direktiv innehåller bl.a. ett krav på att beslut om fusion skall fattas med minst två tredjedelars majoritet på bolagsstämman i vart och ett av de deltagande bolagen (artikel 7). kommer detta krav till uttryck i bl.a. 14 kap. 11 § aktiebolagslagen. Eftersom SE-förordningen inte innehåller några särskilda majoritetskrav för beslut om fusion, kommer vad som sägs i aktiebolagslagen att gälla för de svenska bolag som deltar i bildandet av ett europabolag genom Det innebär att aktieägare som tillsammans innehar mer än en tredjedel av aktierna eller rösterna i bolaget kan förhindra att bolaget ingår i en fusion av ifrågavarande slag. Detta ger ett visst minoritets- I artikel 24.2 ges medlemsstaterna rätt att införa ytterligare regler till skydd för minoriteten. I promemorian har den bedömningen gjorts att inga ytterligare mino- ritetsskyddsregler vid fusion för bildande av europabolag bör införas i har ansett att frågan bör övervägas ytterligare och framhållit att en fusion för bildande av europabolag kan medföra beaktansvärda skattemässiga eller andra ekonomiska nackdelar för minoritetsaktieägarna. Även har påpekat att en svensk aktieägare som genom en fusion kommer att stå som ägare i ett europabolag kan få sin ställning som aktieägare allvarligt påverkad. har därför föreslagit att det införs regler om inlösenrätt. I avsnitt 5.5 har vi konstaterat att aktieägarnas ställning kan påverkas av att det bolag i vilket de äger aktier flyttar sitt säte. Sådana effekter kan inträda också då bolaget deltar i en fusion av ifrågavarande slag. I fusionsfallet har aktieägarna dessutom till skillnad från i huvuddelen av de fall som behandlades i avsnitt 5.5 som regel inte haft anledning att räkna med en sådan förändring. Mot denna bakgrund finns det anledning att överväga om , såsom Aktiespararna har förordat, bör utnyttja möjligheten i artikel 24.2 att införa särskilda minoritetsskyddsregler. Här kan noteras att det i vissa andra länder, bl.a. i och , finns särskilda regler till skydd för minoritetsaktieägare vid nationella fusioner. Enligt dansk aktiebolagsrätt har aktieägare i ett bolag som upphör i samband med en fusion under vissa förutsättningar rätt till ersättning från bolaget. Den finska aktiebolagslagen innehåller be- stämmelser om att en aktieägare i ett överlåtande bolag, som har röstat mot ett fusionsbeslut, har rätt att få sina aktier inlösta av bolaget. En tvist om inlösenrätt eller om lösenbeloppets storlek prövas av skiljemän i samma ordning som gäller vid moderbolagets inlösen av minoritets- aktier. Inlösenregler av det slag som finns i fanns också svenska aktiebolagslag, liksom i aktiebolagsutredningens förslag till ny aktiebolagslag i betänkandet SOU 1971:15 (s. 49 och 345 f.). Några sådana regler togs emellertid inte in i den nya aktiebolagslag som trädde i kraft . I propositionen framhölls att en sådan rätt att kräva inlösen kunde medföra en besvärande belastning på det över- tagande bolagets likviditet och att den kunde leda till att de förhandlingar som måste föregå fusionen kompliceras, eftersom man då inte säkert kan veta om anspråk på inlösen kommer att resas (se prop. 1975:103 s. 520 f.). förslag till ny aktiebolagslag (SOU 2001:1) innehåller inte heller några inlösenbestämmelser av detta slag. I promemorian konstaterades att det, om skall utnyttja den möjlighet som SE-förordningen ger att införa kompletterande minoritets- skyddsregler vid bildande av europabolag genom fusion, är naturligt att sådana regler ges en liknande innebörd som de inlösenbestämmelser som tidigare fanns i svensk aktiebolagsrätt och som alltjämt finns i den finska aktiebolagslagen. I promemorian skisserades således följande förfarande. De aktieägare som vill få sina aktier inlösta anmodas att anmäla detta till bolagets förvaltnings- eller ledningsorgan . Om sådana anmälningar inkommer, skall aktieägarna erbjudas att få aktierna inlösta till ett visst pris. Om parterna inte kan enas om priset, skall frågan hänskjutas till rättslig prövning i skiljenämnd. Till dessa regler kan knytas bestämmelser, motsvarande de som finns i 7 kap. aktiebolags- lagen, om att inlösta aktier skall avyttras och att de annars skall förklaras ogiltiga. Ett förfarande av angivet slag skulle alltså förutsätta en tämligen in- Prop. 2003/04:112 gående rättslig reglering. Det torde också stå klart att regler av detta slag skulle kunna föranleda praktiska svårigheter och kostnader för bolag som vill bilda ett europabolag genom fusion. De skäl som har legat bakom det tidigare svenska ställningstagandet att inte införa inlösenregler av detta slag när det gäller nationella fusioner gör sig i betydande utsträckning gällande även här. Till detta kommer att riskerna för aktieägarna trots allt får anses vara förhållandevis begränsade. I de flesta fall torde fusionen inte påverka aktieägarens ställning på något mer ingripande sätt. Vid en samlad bedömning anser vi att övervägande skäl talar mot att införa några särskilda minoritetsskyddsregler i fusionsfallet. Frågan bör alltså bedömas på samma sätt som när det gäller flyttning av europa- bolagets säte. 5.14Fusion genom förvärv av aktier i dotterbolag Regeringens bedömning: Den i SE-förordningen erbjudna möjlig- heten att tillämpa förenklade fusionsregler när moderbolaget innehar av rösterna i dotterbolaget bör inte utnyttjas. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens be- dömning (se promemorian s. 53). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot promemorians bedömning. Skälen för regeringens bedömning: I artikel 31 i SE-förordningen finns särskilda bestämmelser om fusion mellan moderbolag och dotte- rbolag. I artikel 31.2 föreskrivs att vissa av förordningens bestämmelser om fusion inte behöver tillämpas vid en fusion genom förvärv av ett annat bolags tillgångar och skulder. Så är bl.a. fallet när det övertagande bolaget innehar mellan av de aktier och övriga värde- papper som berättigar till rösträtt i det överlåtande bolaget. Medlems- staterna får föreskriva att ett sådant förenklat fusionsförfarande också skall kunna tillämpas när moderbolaget innehar mellan av rösterna i bolaget. Bestämmelserna i artikel 31.2 är avsedda för sådana medlemsstater som tillämpar ett förenklat förfarande för fusion mellan moderbolag och icke-helägda dotterbolag. I svensk rätt tillämpas motsvarande förenklade förfarande enbart vid fusion mellan ett moderbolag och helägda dotter- bolag. Artikeln saknar därmed intresse för svenskt vidkommande. Möjligheten att göra bestämmelsens tillämplighet avhängig av viss röstandel bör följaktligen inte heller utnyttjas av . 5.15Skyddet för minoritetsaktieägare m.fl. vid bildandet av ett europabolag genom tillskapande av ett holdingbolag Regeringens bedömning: Det bör inte införas några särskilda regler som skyddar minoritetsaktieägare, borgenärer eller arbetstagare i samband med bildandet av ett holdingbolag i formen av ett europa- bolag. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens be- dömning (se promemorian s. 54 f.). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt bedöm- ningen eller lämnat den utan erinran. har anfört att frågan bör bli föremål för ytterligare överväganden. Skälen för regeringens bedömning: I artiklarna 3234 i SE-förord- ningen finns bestämmelser om bildandet av ett europabolag genom tillskapandet av ett holdingbolag. Liksom när det gäller flyttning av ett europabolags säte och bildandet av europabolag genom fusion ges medlemsstaterna rätt att införa särskilda minoritetsskyddsregler. I holdingbolagsfallet får medlemsstaterna därutöver införa särskilda regler för att skydda borgenärer och arbetstagare. I promemorian har gjorts bedömningen att det saknas anledning att för det nu beskrivna fallet införa särskilda minoritetsskyddsregler. har framhållit att tillskapande av ett holdingbolag för bildande av ett europabolag kan medföra nackdelar för minoritetsaktie- ägarna. Samfundet har ansett att frågan om minoritetsskyddsregler därför bör övervägas ytterligare. har in- stämt i promemorians bedömning och har därvid framhållit att aktie- ägarna själva har möjlighet att välja om de vill tillskjuta sina aktier till holdingbolaget eller inte. Vad först gäller minoritetsskyddet kan det konstateras att det till skillnad från i flyttnings- och fusionsfallen inte finns något krav på kvalificerad majoritet för beslut om bildande av ett europabolag i form av ett holdingbolag. Däremot finns det ett krav på att bolagsstämman, på förslag från lednings- eller förvaltningsorganet, skall bestämma en lägsta procentuell andel aktier i vart och ett av de bolag som tar initiativet till bildandet, som måste tillskjutas av aktieägarna för att europabolaget skall bildas. Denna andel skall bestå av aktier som berättigar till av de ordinarie rösterna. En förutsättning för att beslutet skall kunna verkställas är sålunda att aktieägare med av rösterna i respektive bolag är beredda att tillskjuta aktier till det nya bolaget. I bolagsordningen kan föreskrivas strängare krav än så. Den svenska aktiebolagslagen innehåller inte särskilda regler till skydd för aktieägarna vid bildandet av ett holdingbolag. Det har inte ansetts att bildandet av ett sådant bolag är förenat med några särskilda risker eller olägenheter för aktieägarna. Aktieägarna avgör ju själva om de vill tillskjuta sina aktier till det nya bolaget. Aktieägarnas ställning är i detta avseende i princip inte mer utsatt för att det nya holdingbolaget ges formen av ett europabolag. Aktieägarna kan visserligen komma att påverkas av att det bolag i vilket de äger aktier i praktiken styrs av ett utländskt holdingbolag men denna situation skiljer sig inte från den då ett svenskt aktiebolag på annat sätt hamnar i utländska ägares kontroll. Mot denna bakgrund gör vi samma bedömning som i promemorian och föreslår att inte utnyttjar möjligheten att för dessa situationer införa skyddsregler för aktieägare. Svensk lagstiftning innehåller inte några särskilda regler som syftar till att trygga borgenärers och arbetstagares ställning vid bildandet av ett Det torde inte finnas skäl att särreglera det fallet att Prop. 2003/04:112 holdingbolaget ges formen av ett europabolag. ringsförhållanden påverkas inte som sådana av att de inblandade bolagen inordnas i en ny organisatorisk struktur. De nationella reglerna om rela- tionen mellan arbetstagare och arbetsgivare fortsätter att gälla i de bolag som har tagit initiativet till bildandet av holdingbolaget. Även i detta avseende instämmer vi således i promemorians bedömning och föreslår att avstår från möjligheten att införa särskilda bestämmelser om arbetstagarnas och borgenärernas ställning. För de finansiella bolagen finns det dessutom särskilda bestämmelser om att den, som avser att förvärva aktier i ett finansiellt bolag, skall prö- vas ur lämplighetssynpunkt innan förvärvet sker (se t.ex. 3 kap. 22 e §§ försäkringsrörelselagen, 6 kap. 3 a3 g §§ lagen [1991:981] om värde- pappersrörelse, 11 kap. 2 a2 h §§ lagen om börs- och clearingverk- samhet, 10 kap. 412 §§ lagen om investeringsfonder samt 14 kap. i den föreslagna lagen om bank- och finansieringsrörelse som motsvarar nämnda bestämmelser i bankrörelselagen). Om förvärvaren är en juridisk person, är det dess ledning som prövas. Prövningen görs av Finans- inspektionen. När ett holdingbolag bildas enligt SE-förordningen, sker ett aktieförvärv som skall ägarprövas enligt dessa regler. Tillstånd måste sökas före förvärvet. Att tillstånd inte söks innebär i och för sig inte att bildandet av europabolaget blir ogiltigt. Om anser att europabolaget inte är lämpligt som ägare, kan inspektionen emellertid besluta att holdingbolaget inte får företräda aktierna i det finansiella bolaget vid bolagsstämman. Holdingbolaget kan också föreläggas att avyttra aktierna. Om det finns särskilda skäl, får begära att tingsrätten förordnar en lämplig person som förvaltare av aktierna. Av det sagda följer att det inte heller i fråga om de finansiella före- tagen finns behov av några särskilda regler om skydd för minoritets- aktieägare, borgenärer och arbetstagare. Majoritetskrav för beslut om ombildning av ett nationellt aktiebolag till ett europabolag Regeringens bedömning: Det bör inte införas regler om att beslut om ombildning av ett nationellt bolag till ett europabolag skall kräva kvalificerad röstmajoritet eller enhällighet i det organ inom vilket Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens be- dömning (se promemorian s. 56). Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte haft några invändningar mot promemorians bedömning. LO har dock förordat att det införs särskilda majoritetskrav. Skälen för regeringens bedömning: I SE-förordningen föreskrivs att ett nationellt publikt bolag, under vissa förutsättningar, skall kunna om- bildas till ett europabolag. Det ankommer på bolagsstämman att fatta beslut om en sådan ombildning. Förordningen hänvisar därvid till de nationella bestämmelser som har antagits i enlighet med EG:s tredje bolagsrättsliga direktiv (det s.k. fusionsdirektivet). Detta innebär bl.a. att Prop. 2003/04:112 det skall krävas minst två tredjedelars majoritet på stämman. ningen ges medlemsstaterna därutöver en möjlighet att göra ombild- ningen avhängig av kvalificerad röstmajoritet eller enhällighet i det organ i bolaget inom vilket arbetstagarinflytandet organiseras (artikel 37.8), dvs. för svenskt vidkommande styrelsen. I promemorian har gjorts bedömningen att regler om ytterligare majo- ritetskrav vid ombildning inte bör införas. LO har invänt att frågan om att ombilda ett svenskt bolag till ett europabolag är så avgörande för bolaget att det är rimligt att ett sådant beslut inte fattas i strid med arbetstagarnas uppfattning. Därför bör det enligt LO:s mening krävas enhällighet eller i vart fall kvalificerad majoritet i det organ där arbetstagarinflytandet organiseras. En sådan ordning som LO förordar framstår enligt vår uppfattning som mindre lämplig. I svensk rätt förekommer en vetorätt för styrelsen endast när det gäller beslut om vinstutdelning (se 12 kap. 3 § första stycket aktiebolagslagen)3. Det skulle således vara mindre väl förenligt med grunderna för den svenska aktiebolagsrätten att införa en sådan vetorätt i den situation som behandlas här. Att därutöver också ge enskil- da styrelseledamöter eller en minoritet av ledamöterna inom styrelsen en vetorätt skulle, såsom det konstaterades i promemorian, föra mycket långt. Någon motsvarande rätt finns inte i andra situationer. Till detta kommer att arbetstagarnas inflytande vid ombildning får anses vara tillräckligt väl tillgodosett genom SE-direktivet och befintliga nationella regler. Mot denna bakgrund instämmer vi i den bedömning som har gjorts i promemorian. Vi anser således att möjligheten i artikel 37.8 inte bör utnyttjas. Regeringens förslag: Ett europabolag med säte i skall ha en verkställande direktör som ansvarar för bolagets löpande förvaltning på samma sätt som en verkställande direktör i ett svenskt aktiebolag. I dualistiskt organiserade europabolag skall den verkställande direk- tören stå under tillsyn av både ledningsorganet och tillsynsorganet. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se promemorian s. 57). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot promemorians förslag. Skälen för regeringens förslag: Ett europabolag skall kunna vara organiserat antingen enligt ett s.k. dualistiskt system eller enligt ett s.k. monistiskt system. Det monistiska systemet innebär att det utöver bolags- stämman finns ett bolagsorgan, förvaltningsorganet. I det dualistiska systemet finns det i stället utöver stämman två organ, nämligen ett ledningsorgan och ett tillsynsorgan. I det dualistiska systemet skall bo- laget förvaltas av ledningsorganet medan denna uppgift i det monistiska 3 har föreslagit att denna vetorätt skall tas bort (se SOU 1997:168 s. 79). systemet åvilar förvaltningsorganet. Ledningsorganet och förvaltnings- Prop. 2003/04:112 organet kan sålunda närmast liknas vid styrelsen i ett svensk aktiebolag. Både när det gäller monistiskt och dualistiskt organiserade europa- bolag medger SE-förordningen att medlemsstaterna föreskriver att det skall finnas en verkställande direktör med uppgift att ansvara för den löpande förvaltningen på samma villkor som gäller för publika aktie- bolag med säte på denna medlemsstats territorium (artiklarna 39.1 och 43.1). I svenska publika aktiebolag har den verkställande direktören ett sådant ansvar. Det svenska systemet, där publika aktiebolag alltid har en verkställande direktör, torde i allmänhet uppfattas som ändamålsenligt. För svenskt vidkommande är det därför naturligt att utnyttja möjligheten att ge en verkställande direktör ansvaret för den löpande förvaltningen i ett europabolag. Av artikel 9 i SE-förordningen följer att aktiebolagslagens bestämmel- ser om den verkställande direktören kommer att vara tillämpliga på en verkställande direktör i ett europabolag. I avsnitt 5.21 föreslår vi att aktiebolagslagens bestämmelser om styrelsen skall tillämpas på förvalt- ningsorganet i monistiskt organiserade europabolag. Det gäller också reglerna om tillsynen över den verkställande direktören. Den verk- ställande direktören i ett monistiskt organiserat europabolag kommer därför att stå under tillsyn av förvaltningsorganet. Motsvarande tillsyns- förhållande kommer emellertid inte att gälla utan vidare mellan tillsyns- organet och den verkställande direktören i dualistiskt organiserade europabolag. Enligt vår mening finns det skäl att låta tillsynsorganets tillsyn omfatta också den verkställande direktören. En särskild regel om detta bör därför införas. Val av ledamöterna i ledningsorganet Regeringens bedömning: Det bör inte införas bestämmelser som avviker från SE-förordningens regel om att ledamöterna i lednings- organet väljs av tillsynsorganet. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens be- dömning (se promemorian s. 57 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte haft några invänd- ningar mot promemorians bedömning. Skälen för regeringens förslag: Som har framgått tidigare skall det i