prop · GR031d7 · 2004-01-01 00:00:00 — Enligt regeringens bedömning har Försvarsmakten fortsatt att arbeta med att förbättra sin arbetsgivarroll som inleddes tidigare efter kritik som främst riktat mot myndigheten. Till detta har överbefälhavarens s.k. 10- punkts program varit en bidragande orsak. revisorer har i en rapport /03:16 Givakt på lönebildningen arbetsgivarpolitiken inom Försvarsmakten riktat en viss kritik mot Försvarsmakten i fråga om lönebildningen vid myndigheten. Försvarsmakten har yttrat sig över rapporten. En modell för mer kontinuerlig lönekostnadsuppföljning kommer att tas fram av Försvarsmaktens centrala ledning. Regeringen avser att särskilt följa upp Försvarsmaktens arbetsgivarroll. I fråga om placering av yrkesofficerare i i befattning har Försvarsmakten anfört att ansvarsfördelningen för vidare hantering av dessa frågor har fastställts och diskussioner inletts med arbetstagarorganisationerna för att förändra avtalsbestämmelserna. En policy för flyttstimulans har börjat tillämpas för att stimulera till flyttning i stället för pendling. Även tidigare krav på att man måste ha tjänstgjort på många 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 ställen för en fortsatt karriär har tagits bort. Försvarsmakten menar dock att det är flera faktorer som innebär svårigheter med längre placeringar på befattning. Omorganisationen är en väsentlig faktor, en annan är att officerare slutar sin tjänst med yrkesväxling eller den särskilda pensionen. Även tjänstgöring i olika befattningar utomlands rycker sönder personalplaneringen. Försvarsmakten har dock börjat placera främst chefer i längre befattningar. I denna fråga anser regeringen att ytterligare åtgärder bör vidtas av Försvarsmakten. Försvarsmaktens arbete med att motverka och förebygga trakasserier grundat på t.ex. etnisk tillhörighet religion eller sexuell läggning måste på samma sätt som jämställdhetsarbetet drivas som en ständig process med att förbättra arbetsmiljön och förändra ogynnsamma attityder. Regeringens bedömning är att ledarskapet inom myndigheten är avgörande för huruvida alla får samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter hos Försvarsmakten. Regeringen vill därför understryka vikten av att Försvarsmakten och Försvarshögskolan på bred front arbetar med ledarskapet och ledarskapsämnet som en viktig grund för förändrade attityder. Projektet inom HBT- området (homosexuella, bisexuella och transpersoner) kommer att löpa fram till utgången av 2004. Kartläggningarna inom projektet kommer att ge Försvarsmakten en god grund i sitt fortsatta arbete med frågorna. Regeringen bedömer därför att det är nödvändigt för Försvarsmakten att finna lämpliga former för hur dessa frågor kan integreras i myndighetens kontinuerliga arbete med ledarskaps och arbetsmiljöfrågor. Regeringen bedömer att mångfald bidrar till att höja kvaliteten inom en verksamhet, att god framtida kompetensförsörjning utgår från att arbetsgivare kan attrahera den mest kompetenta arbetskraften utan att exkludera t.ex. kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Mångfalden har dessutom en särskild betydelse inom försvarssektorn utgående från både folkförankrings- och demokratiprinciper. Mot bakgrund av denna bedömning är det nödvändigt för Försvarsmakten och att vidta åtgärder för att bredda 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 rekryteringsbasen till värnplikten och i förlängningen till officersyrket. Grundläggande för detta arbete är att de pågående befattningsanalyserna slutförs med en genomgripande analys utgående från genus- och mångfaldsperspektiv. Jämställdhet och mångfald i de totalförsvarsgemensamma myndigheterna Regeringens inriktning är att ytterligare stärka de totalförsvarsgemensamma myndigheternas arbete med genus- och mångfaldsfrågor med särskilt fokus på Försvarshögskolan och . Dessa myndigheter har nämligen något av en särställning inom totalförsvaret som motiverar denna satsning. är i högre utsträckning än övriga myndigheter totalförsvarets ansikte mot övriga samhället då kontakterna med allmänheten är mycket omfattande under mönstrings- och inskrivningsprocessen. Vid dessa kontakter med mönstrande ungdomar får det inte råda något som helst tvivel om vilka attityder och värderingar som det svenska försvaret är satt att skydda och som dessa myndigheter också skall präglas av. skall därför intensifiera sitt arbete med att motverka ogynnsamma attityder och säkerställa att alla ungdomar, oaktat exempelvis kön, etnisk tillhörighet och sexuell läggning känner sig välkomna och respekterade som individer. Försvarshögskolans roll å andra sidan är unik genom att myndigheten utbildar och präglar officerare på högre nivåer och chefer inom totalförsvaret. Regeringen bedömer att ledarskapet är avgörande för att skapa en arbetsmiljö som främjar jämställdhet och ökad mångfald och där alla ges samma utvecklingsmöjligheter. Om chefer inom det militära försvaret skall få tillräckliga kunskaper om jämställdhets- och diskrimineringsfrågor för att kunna bli goda ledare i arbetslivet är det därför nödvändigt att Försvarshögskolan verkar för att bidra till detta. Regeringen anser mot denna bakgrund att myndigheternas arbete med att motverka och förebygga diskriminering bl.a. grundat på kön, etnisk tillhörighet eller sexuell läggning särskilt bör granskas i syfte att klarlägga hur arbetet kan stärkas. Regeringens intention är att totalförsvaret som helhet skall få en bättre arbetsmiljö. Regeringens bedömning: för totalförsvarspliktiga läggs ned. Skälen för regeringens bedömning: för totalförsvarspliktiga har till uppgift att genom vägledande och rådgivande verksamhet samt genom egna initiativ främja personalvård för totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt eller civilplikt. Regeringen utser ordförande, vice ordförande, ledamöter och sekreterare. Nämnden består av högst sexton personer. Från anslaget 6:1 betalar Försvarsmakten högst för ersättning till för totalförsvarspliktiga. Regeringen har för avsikt att inom Styrelsen för psykologiskt försvar (se avsnitt 3.9.4.9 Redovisning av gemensamma frågor för civilt försvar) inrätta en funktion för information och vägledning i rättsliga frågor för de totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt eller civilplikt och för utbildningsansvariga. Till styrelsen skall vara knutet ett råd som skall bistå myndigheten i dessa frågor. Ledamöterna skall utses av regeringen. Funktionen kommer således till viss del bedriva den verksamhet som åligger för totalförsvarspliktiga, varför denna nämnd således kan läggas ned i och med utgången av 2003. De förändrade krav som ställs på Försvarsmakten avspeglas i de krav Försvarsmakten ställer på de frivilliga försvarsorganisationerna. Dessa krav innebär att de frivilliga försvarsorganisationernas utbildning bör utvecklas och delvis ges ett nytt innehåll så att organisationerna kan utgöra en kompetensbas för kompletterande utbildning under normala förhållanden samt vid återtagning av kompetens. Detta innebär även att de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet kan komma att begränsas med hänsyn till Försvarsmaktens uppgifter och förändrade ekonomiska villkor. Behovet av avtalspersonal från flera av organisationerna bedöms som fortsatt stort. Regeringen menar att de frivilliga försvarsorganisationerna fortsatt skall ha till uppgift att förse vissa av de nationella skyddsstyrkorna med bl.a. förplägnads-, sjukvårds-, transport-, lednings-, marin- och sambandskompetens. Utöver detta bedömer regeringen att personal ur de frivilliga försvarsorganisationerna fortsatt kommer att utgöra en resurs, t.ex. som instruktörer vid grundutbildning eller som kompetensutvecklare av totalförsvarspliktiga och befäl. De kommer även fortsättningsvis att fylla en viktig roll i Försvarsmaktens och övriga totalförsvarets folkförankring. Den enligt regeringen viktigaste uppgiften för Försvarsmakten i miljöarbetet är att fortsätta att utveckla och fördjupa sektorsansvaret för ekologisk hållbarhet. I avsnitt 3.8.4.2 konstaterade regeringen att försvarssektorn bedriver ett systematiskt och ambitiöst miljöarbete i linje med de miljökvalitetsmål har lagt fast. För att ytterligare stärka denna utveckling bör Försvarsmakten och övriga myndigheter inom försvarssektorn även fortsättningsvis ge hållbarhetsarbetet hög prioritet. I det fortsatta arbetet vill regeringen peka på några punkter som är av särskild betydelse. -Arbetet med att utveckla indikatorer för miljöledningssystemet bör fortsätta. -Arbetet med strategiska miljöbedömningar och användningen av sådana i planerings- och beslutsprocessen bör fördjupas och konkretiseras. -Försvarsmakten bör utarbeta metoder för att beakta miljöskydd ur ett hållbarhetsperspektiv vid internationell verksamhet. -Avvecklingen av ämnen som bryter ned ozonskiktet bör fortsatt prioriteras. -Arbetet med att begränsa effekterna av buller bör fortsätta. Regeringen anser att Försvarsmakten bör fortsätta att medverka aktivt i det internationella försvarsmiljöarbetet. Försvarsmakten och andra totalförsvars gemensamma myndigheter som och besitter stor kunskap i försvarsmiljöfrågor. De genomförda insatserna i visar att försvarets 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 insatser är betydelsefulla. Det är därför angeläget att detta arbete fortsätter. Av särskild vikt är fortfarande insatserna i , och . I den mån resurserna medger bör insatser i även t.ex. kunna komma i fråga. Regeringen anser att den hittillsvarande inriktningen av grundorganisationen bör gälla även . Försvarsmakten skall därför fortsätta att anpassa och utveckla grundorganisationen till att ha den förmåga som krävs för att kunna organisera, vidmakthålla och stödja de krigsförband och resurser som ingår i insatsorganisationen. Vidare skall grundorganisationen effektivt och rationellt kunna hantera alla de åtgärder som krävs för att utveckla, vidmakthålla eller avveckla personal, förnödenheter, anläggningar, mark och lokaler vid förband, skolor och centra. Inriktningen innebär bl.a. följande för verksamheten . Garnisonen i , inklusive verksamheten inom Operativa insatsledningen, skall utvecklas. Likaså skall verksamheten vid Malmen med anledning av flygskolan och de nya helikoptersystemen fortsätta att utvecklas. Försvarsmaktens ledningsorganisationsförmåga att med kort varsel kunna avdela personal för att bemanna internationella staber skall upprätthållas. Härutöver skall Försvarsmaktens logistik utvecklas vidare mot en ökad rationalitet och effektivitet. Likaledes skall de organisatoriska förändringarna i fullföljas. Regeringen delar Försvarsmaktens uppfattning i budgetunderlaget att ett för informationsoperationer bör utvecklas. Försvarsmakten anmäler att myndigheten har kompetens inom skilda delområden avseende informationsoperationer. Kompetensen är dock spridd på olika enheter inom myndigheten. En samordnad och koordinerad förmåga på området bör enligt Försvarsmakten skapas inom ramen för ett . Regeringen vill understryka betydelsen av samlad kompetens i frågor om informationsoperationer. Det är därför viktigt att Försvarsmakten börjar utveckla ett . Regeringen vill erinra om att detta inte innebär att regeringen har tagit ställning till utformning eller 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 omfattning av ett sådant . Regeringens inriktning är att den saken skall prövas försvarsbeslut. Som regeringen pekade på i avsnitt 3.8.4.2 pågår ett antal viktiga grundorganisatoriska förändringar. Avvecklingen av F 16 i kommer att inledas när flottiljen läggs ned . Avvecklingen beräknas vara avslutad senast vid utgången av 2004. Inriktningen är att F 16:s kvarvarande uppgifter skall övertas av . Samlokaliseringen av Operativa insatsledningen i kommer att inledas . Åtgärderna skall vara slutförda . Härutöver skall organiseringen av Försvarsmaktens logistik fullföljas och organisationen anpassas i enlighet med Försvarsmaktens ominriktning. Med grund i beslut (prop. 2002/03:1, utgiftsområde 6, bet. 2002/03:FöU1, rskr. 2002/03:44) kommer nuvarande Livgardet och att läggas ned vid utgången av 2003. Den nya organisationsenheten Livgardet kommer att inrättas i . I denna organisationsenhet skall det ingå en enhet benämnd . Avvecklingen av garnison, dvs. nuvarande lokaliseringsort, kommer att inledas och beräknas vara avslutad vid utgången av . Försvarsmaktens mark- och lokalförsörjning skall rationaliseras vidare. Den generella inriktningen skall fortsättningsvis vara att nyförhyrningar inom ramen för gällande författningsbestämmelser alltid skall medge ett flexibelt användande av lokalerna. Innan Försvarsmakten beslutar om en nyförhyrning skall alternativ i befintliga lokaler undersökas. Vidare skall nyttjandeanalyser göras av både lokaler och övnings- och skjutfält för att utreda om det finns överytor som kan sägas upp. Regeringen bedömer att denna förbättrade mark- och lokalförsörjningsplanering skall kunna leda till att hyreskostnaderna fortsätter att minska, utöver de besparingar som grundorganisatoriska reduktioner i övrigt leder till. Avslutningsvis anser regeringen att möjligheterna att följa upp och utvärdera förändringar i grundorganisationen bör förbättras. Regeringen har därför uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa förslag i detta avseende. Regeringens inriktning är att återkomma till denna fråga i Regeringen avser också att i försvarsbeslutspropositionen återkomma till i fråga om grundorganisatoriska förändringar. Mot bakgrund av de nya säkerhetshoten är det regeringens uppfattning att det är av stor vikt att Försvarsmakten alltjämt strävar efter att huvuddelen av NBC-kompaniet skall vara operativt . Regeringen anser att åtgärder bör vidtas för att höja NBC-insatsförmågan stegvis intill dess att NBC-kompaniet är fullt operativt. Intill dess kompaniet är operativt anser regeringen att den tillfälliga NBC-insatsstyrkan tills vidare skall finnas kvar för att lösa uppgifter som t.ex. ge stöd åt militära enheter vid förhöjt hot eller vid inträffad NBC-händelse, ge stöd vid internationella insatser inkluderande stöd till utlandsstyrkan samt ge stöd till samhället, framförallt polis och räddningstjänst. Det internationella erfarenhetsutbytet avseende NBC-skydd bör enligt regeringens uppfattning fortsätta. skall fortsatt vara engagerat i olika internationella samarbetsfora och verka för regleringar av vapen som ger upphov till s.k. explosiva lämningar av krig. Att följa, främja och vidareutveckla de internationella regelverken är ett mål för regeringen. Regeringen kommer att fortsätta arbetet för en global anslutning till och delta aktivt i förhandlingarna kring ett nytt protokoll till 1980-års vapenkonvention angående explosiva lämningar av krig. Till detta kommer att , har fått i uppdrag, att inom för humanitär minröjning och minröjningsteknik, verka som först rapportör och därefter ordförandeland. Regeringen betonar vikten av att samarbetet mellan berörda myndigheter inom området minhantering fortsatt fördjupas. Detta för att på bästa möjliga sätt utnyttja myndigheternas resurser avseende forskning och teknikutveckling, materielanskaffning, internationella aktiviteter, personalfrågor, utbildning samt metodutveckling. Regeringen avser följa upp samverkansgruppens arbete. Regeringen anser att Försvarsmaktens kompetens för kvalificerad ammunitionsröjning för IED (Improvised Explosive Devices, dvs. s.k. terroristbomber), B- och C-stridsmedel samt radioaktiva ämnen bör ökas. Utvecklingen av informationssystemet () bör fortgå i samverkan med berörda myndigheter och organisationer. Regeringen ser utvecklingen av som mycket positiv. Vidare avser regeringen följa i vilken omfattning ett utnyttjande av sjöminröjningssystemets förmåga att stödja det civila samhället är möjlig. Enligt regeringen bör utvecklingen av Swedecs ammunitionsröjningspooler, bestående av bl.a. minröjningsspecialister, sjukvårdspersonal, minhundar och materiel, fortgå enligt plan. Regeringen betonar vikten av att Swedec fortsätter sitt arbete med att organisera en personalgrupp som har behörighet att utföra ammunitionsröjning på svenska skjutfält och motsvarande. Försvarsmakten avser medverka i sjöminröjningsoperationer längs den baltiska kusten, varefter de tre baltiska staterna skall ta över ansvaret för denna verksamhet. Regeringen har beslutat att Försvarsmakten skall inleda lokaliseringen av sådan avelsverksamhet som svarar mot myndighetens behov av tjänstehundar (bl.a. min- och bevakningshundar) till och att utbyggnaden av verksamheten därefter skall ske successivt utifrån myndighetens behov. Verksamheten beräknas invigas och initialt sysselsätta cirka 10 personer. Regeringen anser att en fortsatt uppbyggnad av den s.k. ammunitionssökhundpoolen skall fortgå. Det är av vikt att en god förmåga att med hjälp av hund lokalisera minor och oexploderad ammunition finns inom Försvarsmakten, inte minst vid internationella insatser. Regeringen tillsatte en utredning (dir 2002:103) som har till uppgift att lämna förslag angående vissa frågor inom informationssäkerhetsområdet. Utredningen fick tilläggsdirektiv (dir 2003:29). Utredningen skall bl.a. lämna förslag på hur den nationella strategin för informationssäkerhet skall utvecklas samt hur engagemang i det internationella arbetet inom informationssäkerhetsarbetet skall utformas. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Som regeringen redovisade i propositionen Samhällets säkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158) har begreppet informationssäkerhet använts för att beteckna bl.a. de åtgärder som vidtas för att skydda sig mot informationskrigföring och informationsoperationer. Regeringens insatser på informationssäkerhetsområdet skall bl.a. inriktas på att skapa förtroende för den nya tekniken genom att bidra till bättre generella förutsättningar för informationssäkerhetsarbetet. Det ger ökade möjligheter till att förbättra säkerheten i den vanliga driften av IT-system. Regeringens bedömning är att genom de uppgifter som vissa myndigheter erhållit inom informationssäkerhetsområdet har förmågan att motstå informationsoperationer ökat i samhället. Det bör påpekas i detta samanhang att ansvarsprincipen gäller fullt ut även för dessa frågor. Försvarsmaktens ansvar inom informationsoperationsområdet enligt ansvarsprincipen avser att ha förmåga att skydda sina egna system mot detta. Informationskrigföring är en offensiv informationsoperation som kan ske under höjd beredskap. Försvarsmakten skall ha kunskap om informationskrigförings offensiva område. 3.8.5.2Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling Regeringens bedömning: Materielförsörjningen inklusive forskning och teknikutveckling bör inriktas så att Försvarsmaktens operativa behov samt behov av kompetens på kortare och tillgodoses. Särskild vikt bör läggas vid att skapa förutsättningar för utveckling mot det nätverksbaserade försvaret samt att kunna möta tänkbara framtida hot. Materielförsörjningsprocessen, inklusive forskning och teknikutveckling bör fortsätta att utvecklas bl.a. i syfte att tydligare koppla materielförsörjningsfrågorna till Försvarsmaktens långsiktiga utveckling genom ökad spårbarhet, samt pröva olika inriktningar inför försvarsbeslutet. Möjligheterna till internationella samarbeten bör så långt lämpligt utnyttjas. Exportstödet bör ges fortsatt hög prioritet och stödja sådan verksamhet som bidrar till vidmakthållande, vidareutveckling och utveckling av motsvarande materiel för Försvarsmakten. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Materiel som inte behövs för den framtida insatsorganisationen bör avvecklas. Avvecklingen bör ske på det sätt som är mest ekonomiskt fördelaktigt. En samlad materielförsörjningsstrategi bör tas fram inför försvarsbeslutet. Försvarsmaktens anläggningsförsörjning bör anpassas efter beredskapsbehoven. Anläggningar som inte längre behövs i insatsorganisationen bör avyttras. Skälen för regeringens bedömning: Försvarsmakten kommer att ha ett fortsatt behov av avancerad och modern materiel för att kunna lösa sina uppgifter. Inte minst ställer övergången till ett nätverksbaserat försvar krav i detta avseende. Försvarsmaktens operativa behov på kortare och bör utgöra utgångspunkten för materielförsörjningen. Utveckling av nya materielprojekt för Försvarsmaktens behov bör regelmässigt prövas för internationella samarbeten. Syftet med gemensamma materielprojekt är, förutom att skapa ömsesidiga beroenden/förtroenden, att dela utvecklingskostnader få tillgång till kompetens, att öka möjligheterna till interoperabilitet och leverenssäkerhet samt till export. Utvecklingen inom multilaterala samarbetsorganisationer, i bilaterala samarbeten och behovet av internationella insatser bedöms medföra ett ytterligare ökat behov av gemensam materielutveckling, inkluderande forskning och teknikutveckling. Planeringen för Försvarsmaktens materielförsörjning bedöms därför komma att i ökad utsträckning även behöva ta hänsyn till, och samordnas med, andra staters behov. En förutsättning för sådana internationella samarbeten är dock att svensk kompetens vid industri och myndigheter är eftertraktad och i vissa fall världsledande. Utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar i form av förbättrad information och omvärldsuppfattning, ledning med beslutsstöd samt insats och verkan är en viktig del i den materiella utvecklingen. Genom att utnyttja nätverksprincipen bör de olika materielsystemen och stridskrafterna kunna utnyttjas effektivare såväl ledningsmässigt som verkansmässigt. Utvecklingen av ledningssystemets tekniska plattform (Ledsyst T) som en grund för det nätverksbaserade försvaret bör fortsätta och inte enbart inriktas mot att integrera framtida system, utan även i relevanta delar integrera befintliga lednings- och informationssystem. Utveckling av regeringens krav på ökad spårbarhet från Försvarsmaktens uppgifter, på operativ förmåga, utveckling av operativa funktioner samt omsättning i materielförsörjning fortsätter. Försvarsmakten har lämnat underlag till så kallade funktionsplaner omfattande luftförsvarsfunktionen samt funktionen indirekt eld i budgetunderlaget respektive årsrapporten från perspektivplaneringen 2002-2003. Regeringen menar att funktionsplaner för samtliga viktigare operativa funktioner bör lämnas av Försvarsmakten i underlaget inför försvarsbeslutet. Underlaget skall bland annat visa på möjliga, alternativa utvecklingsvägar och viktigare materiella vägvalsfrågor för funktionerna. Regeringen menar att det är väsentligt att den framtida avvägningen mellan behovet av materiel till insatsförbanden respektive behovet av långsiktig materiell utveckling där forskning och teknikutveckling (FoT) utgör en viktig del belyses inför försvarsbeslutet. Regeringen har därför begärt in ett underlag från Försvarsmakten inför försvarsbeslutet i detta avseende. Inte minst behovet av inhemsk industriell kompetens bör beaktas i sammanhanget. En del i den långsiktiga utvecklingen som bör analyseras är ett ökat utnyttjande av demonstratorer på olika nivåer. Sådana demonstratorer utgör en väsentlig del i utvecklingen av förmågan att möta framtida tänkbara hot. Exportstödet bör fortsätta i syfte att förbättra förutsättningarna för Försvarsmaktens materielförsörjning. Avvecklingen av Försvarsmaktens förnödenhetsöverskott bör fortsatt ha hög prioritet. I avvägningsprocessen bör särskild vikt läggas vid möjligheten till optimalt resursutnyttjande . Inriktningen är att påbörjat arbete med den samlade materielförsörjningsstrategin, inkluderande forskning och teknikutveckling slutförs inom ramen för försvarsbeslutet. Fortsatt vikt bör bl.a. läggas främst vid förbättrad spårbarhet, internationella samarbeten, inhemsk försvarsindustri och kompetensfrågor. Dialogen med myndigheterna och försvarsindustrin om deras syn på framtida förutsättningar för materielförsörjningen bör fortsätta. Ändamålsenligheten med nuvarande metod att peka ut så kallade strategiska kompetenser bör prövas. Det nordiska försvarsmaterielsamarbetet fortsätter att utvecklas och fördjupas. Det är av stor betydelse enligt regeringen att samarbetet kan utvecklas vidare. Samarbetet om underhålls- och utbildningsfrågor rörande helikoptrar bör fortsätta.