prop · GR031d7 · 2004-01-01 00:00:00 — Därmed fördelas miljöansvaret på dem som använder processerna, det vill säga personal. har cirka 200 uppdragsledare och tekniska handläggare genomgått teknikområdesanpassade miljöutbildningar. Förutom den ordinarie uppföljningen gjorde dessutom generalläkaren ett tillsynsbesök . Besöket syftade till att kontrollera hur tillämpas och hur bedriver sin egenkontroll. Generalläkaren ansåg att bedriver ett mycket omfattande och ambitiöst miljöarbete med generellt sett gott resultat. Regeringens bedömning är att miljöarbete är omfattande och Det är glädjande att detta även har uppmärksammats internationellt. har fortsatt arbetet med att införa ett miljöledningssystem och en miljöpolicy har tagits fram. De tyngst vägande miljöbelastningarna anses tjänsteresor, mönstringsresor samt resor till och från arbetet vara. En översyn av myndighetens resor genomförts tillsammans med en miljöanpassning av upphandlingar vad avser mönstringsresor. Försvarshögskolan har redovisat att miljöledningsarbetet pågår i mindre skala i än i . Skolan flyttar till nya lokaler 2005 och miljöarbete som kräver investeringar i nuvarande lokaler har därför inte setts som försvarbara. Däremot finns ett omfattande miljöprogram för skolans nya lokaler och framsteg har gjorts med utökad distansundervisning. Försvarshögskolan har skapat ett systematiskt arbete med tydliga mål och instrument för att mäta måluppfyllelsen inom området. Regeringen bedömer att myndigheten höjt kvaliteten på sitt miljöarbete och att den nedprioritering som görs av miljöarbetet i nuvarande lokaler måste ses som rimlig mot bakgrund av att det sker ett heltäckande miljöarbete inom ramen för planeringen av de nya lokalerna. bedriver ett aktivt miljöarbete huvudsakligen inriktat mot den direkta miljöpåverkan myndighetens verksamhet ger upphov till. FRA redovisar att man huvudsakligen värmt anläggningen på med återvunnen energi från kylanläggningar och därigenom helt kunnat undgå förbränning av fossila bränslen för uppvärmning. Regeringen anser att FRA:s miljöledningsarbete bedrivs och redovisas enligt de normer som gäller för myndigheters miljöarbete. redovisar goda resultat i miljöarbetet. Institutet bedriver både ett direkt miljöarbete bl.a. genom miljöutbildning av sin personal och utarbetande av en miljömanual, men även ett indirekt miljöarbete där myndigheten genomför miljöforskningsuppdrag åt regeringen och myndigheter inom den militära och civila sektorn. En tjänst som miljödirektör är inrättad vid staben och tjänster som miljöhandläggare finns vid respektive avdelning. har arbetet med att införa ett miljöledningssystem till stor del ägnats åt integrering med det ledningssystem baserat på ISO 9001, vilket 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 införs vid myndigheten . Regeringen anser att institutets miljöarbete bedrivs på ett lämpligt sätt. Den omfattande omstrukturering av Försvarsmaktens grundorganisation som beslutade om har i stort sett slutförts (prop. 1999/2 000:30, bet. 1999/2000: FöU2, rskr. 1999/2 000:168). På personalsidan kvarstår dock några problem. Regeringen har behandlat den frågan under avsnittet om personal ovan. Vid utgången av 2002 lades Skånska flygflottiljen, , i ned. lades också Operativa insatsledningen (OPIL) ned, varvid verksamheten inordnades i Högkvarteret. Avvecklingen av fastigheter har fortsatt att gå snabbare än planerat och har i princip kunnat avslutas. Vissa mindre förrådsdelar kommer dock att bibehållas intill dess att materielen är avvecklad. I fråga om pågående omlokalisering av verksamhet gäller att flyttningen av Försvarsmaktens centrum för internationell verksamhet () från /till /kommer att kunna slutföras . I och med att OPIL-verksamheten skall lokaliseras till kommer garnison att bibehållas även efter det att F 16 lagts ned vid utgången av 2003. Den militära flygskolan har flyttats från till /Malmen och flygutbildningen kunde inledas på Malmen med en första kull elever inom den grundläggande flygutbildningen (GFU). Den grundläggande taktiska flygutbildningen (GTU) kommer att omlokaliseras från till Malmen senast vid utgången av 2003. Flyttningen av flygskolan från innebar att kunde lämnas helt innevarande år. Effektiviseringen av Försvarsmaktens fastighetsbestånd fortsätter. När nya förhyrningar görs eftersträvas flexibla och flyttbara byggnader så att förändringar i försvarsmaktsstrukturen kan pareras lättare än . Statens hyreskostnader blir därmed lägre. Andra effektiviseringsåtgärder har varit att föra över lokalvården för huvuddelen av Försvarsmaktens fastigheter från till en civil entreprenör samt att föra över ansvaret för att upphandla lokalvård från till Försvarsmakten, 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Detta har inneburit att lokalvårdskostnaderna har kunnat minskas betydligt. Regeringen gör den sammanfattande bedömningen att omstruktureringen efter beslut i allt väsentligt har kunnat genomföras i enlighet med den inriktning statsmakterna har lagt fast. fortsätter därmed att utveckla en effektivare och mer rationell verksamhet. har arbetet med att utveckla Försvarsmaktens NBC-skyddsförmåga fortskridit. Studierna och försöken med ett mobilt kollektivt skydd (COLPRO) har fortsatt . Den begränsade anskaffningen av COLPRO till förband anmälda till internationella styrkeregister och NBC-kompaniet som Försvarsmakten i förra årets årsredovisning angav skulle vara klar har tidigarelagts och kommer enligt Försvarsmakten i huvudsak vara genomförd . Regeringen anser att det är positivt att personal ingående i utlandsstyrkan skall ha ett grundskydd som kompletteras utifrån behoven i missionsområdet. Arbetet med att tillsammans med ta fram en ny autoinjektor har fortsatt. Inom N-området pågår ett arbete med att ersätta ett antal intensimetrar (mätinstrument som mäter strålningsintensitet). Försök har gjorts i samverkan med med strålningsmätning från helikopter. Utvecklingen av mobila laboratorier inom N-, B- och C-området avsedda för NBC- kompani 04 beräknas vara klar . Även splitterskyddade N- och C-indikeringsfordon är under utveckling och beräknas kunna levereras . Dessa fordon skall kompletteras med bl.a. indikeringskapacitet och avståndsindikeringsförmåga för B och C och beräknas vara klara . Försvarsmakten har meddelat att NBC- kompaniet inte kommer att vara fullt operativt , i huvudsak beroende på tidskrävande materielanskaffning. En tillfällig NBC-insatsstyrka har dock organiserats i enlighet med regeringens beslut med fast anställd personal ur Försvarsmakten och personal från . Regeringen bedömer att Försvarsmaktens NBC-skyddsförmåga genomgår en positiv utveckling. kan förbanden endast genomföra N-indikering av gammastrålning men det pågår ett arbete med att utrusta förbanden med indikeringsutrustning som även kan mäta alfa- och betastrålning. Förbanden har ingen förmåga att indikera B-stridsmedel. Avsikten är att NBC-kompaniet skall utrustas med instrument för såväl punktsom avståndsindikering av N, B och C. Vad gäller C-indikering kan förbanden genomföra C-punktindikering. Behov föreligger även att ta fram ett nytt personligt C-indikeringsinstrument. Regeringen anser att det är viktigt att NBC- kompaniet organiseras och blir operativt enligt plan. Den NBC-insatsstyrka som organiserats av fast anställd personal vid Försvarsmakten och för att kunna lämna stöd till samhället vid en NBC-händelse är enligt regeringen en viktig del av samhällets beredskap mot NBC-hot. Regeringen presenterade för genom muntligt meddelande i kammaren sin samlade syn på minhantering. Syftet med detta var att tydliggöra de komplexa frågor som berör minor och oexploderad ammunition då de berör ett flertal myndigheter och politikområden. Vidare avsåg regeringen förtydliga ansvarsfördelningen inom och mellan myndigheter. I enlighet med den samlade synen på minhantering har en interdepartemental arbetsgrupp för minfrågor inrättats inom . Gruppens huvudsyfte är att åstadkomma ett samordnat agerande mellan berörda departement och olika politikområden, såväl nationellt som internationellt. Vid behov adjungeras även myndighetsrepresentanter till gruppen. Regeringen har betonat vikten av att det finns en helt klar ansvarsfördelning mellan olika myndigheter som är verksamma inom området minhantering. Viss samordning mellan myndigheter har pågått främst inom utbildning, metodik och utbyte av personal, men även inom områdena forskning, utveckling och anskaffning av materiel. För att öka samordningen har regeringen uppdragit åt Försvarsmakten att inrätta en nationell samverkansgrupp för de myndigheter som arbetar med ammunitions- och minröjning till lands såväl som till sjöss. Samverkansgruppens verksamhet påbörjades och omfattar frågor rörande forskning och teknikutveckling, materielanskaffning, internationella aktiviteter, personalfrågor, utbildning samt metodutveckling. Enligt regeringsuppdrag skall gruppen avlägga en lägesrapport samt redovisa en utvärdering av sin verksamhet. Regeringen har betonat att berörda myndigheter fortsatt skall samordna sin verksamhet genom Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (Swedec) i i syfte att optimalt utnyttja de resurser som finns inom landet. har både och haft personal placerad vid Swedec. har även personal från tillförts i syfte att samordna forskning, både nationellt och internationellt samt för att utgöra expertkompetens. Swedec personalstyrka uppgår f.n. till ca 60 personer. har Försvarsmakten och , genom Swedecs s.k. ammunitionsröjningspool, bidragit med ammunitions- och minröjningskompetens vid en rad internationella insatser i bl.a. , , , , och samt vid sjöminröjning längs den litauiska kusten. Försvarsmakten har bistått Sida i ett minhundsprojekt i . överlämnades projektet till . utbildade Försvarsmakten ca 50 minhundar och 134 personer i och utfallet bedöms som mycket positivt av regeringen. Försvarsmakten har fortsatt utvecklingen av ammunitions- och minröjningsförmågan för internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Ny materiel har tillförts successivt, bl.a. det svensktillverkade djupminröjningsaggregatet Scanjack. Slutligen har regeringen uppdragit åt Försvarsmakten att utreda i vilken omfattning sjöminröjningssystemets förmåga att spana, lokalisera och identifiera föremål under ytan kan utnyttjas för att stödja det civila samhället vid olyckor till sjöss med farligt gods samt för lokalisering, kontroll och eventuellt åtgärdande av dumpat miljöfarligt avfall. Detta uppdrag skall redovisas . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 3.8.4.3Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling och har bland annat följande större materielsystem tillförts Försvarsmakten: -JAS 39 A och B, -Artillerilokaliseringsradar (slutlevererad), -materiel till NBC-kompaniet (pågående), -stridsvagn 122 (slutlevererad), -delserie (slutlevererad), -materiel till den internationella mekaniserade bataljonen och pansarterrängbilsbataljonen (pågående), -demonstrator splitterskyddat räddnings- och röjningsfordon, -splitterskyddade trupptransportfordon Pansarterrängbil 203 delserie 1 (slutförd), -ledningssystem till förband anmälda till internationella styrkeregister (pågående), -materiel till lednings- och informationssystem (slutlevererad), -två interimshelikoptrar, -en korvett av Visby-klass, -två korvetter av Stockholms-klass (genomförd halvtidsmodifiering), -Torped 62 (pågående), -modifiering av Robot 15 (slutlevererad), -splitterskyddad Stridsbåt 90 (pågående), -(taktiskt radiosystem för flygstridskrafterna) samt -flygburen radar FSR 890 (pågående). Genomförd verksamhet inom fastställda objektsramar redovisas i bilaga 1. Regeringens bedömning är att tillförseln av bl.a. ovan nämna större materielsystem ökat Försvarsmaktens operativa förmåga. Avvecklingen av Försvarsmaktens förnödenhetsöverskott har genomförts med hög prioritet. Avvecklingen skall enligt Försvarsmaktens planering vara klar . Förutom utgallring genom försäljning och destruktion har avveckling även skett genom t.ex. överföring till andra statliga myndigheter, gåvor till humanitärt bistånd samt gåvor inom ramen för bilateralt säkerhets- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 främjande samarbete med , och . Försvarsmakten har uppdragit åt att sälja överskottsmateriel. Försäljningen sker genom anbudsförfarande. genomförda försäljning, omgång 2, gick till ett svenskt företag. De totala försäljningsinkomsterna uppgår till ca och de totala utgifterna till . sålde den tredje omgången materiel, även den till ett svenskt företag. Regeringens bedömning är att avvecklingen i stort har genomförts enligt plan. Därmed ser Försvarsmaktens mål med att avvecklingen skall vara genomförd ut att kunna uppnås. Däremot har regeringen noterat att avvecklingskostnaderna inte motsvarar Försvarsmaktens ursprungliga aviserade kostnader , vilka uppgick till . Följande viktigare anskaffningsverksamhet har genomförts : -ny sjökabel från till har ersatt befintlig. Denna har samfinansierats med , -nybyggnad av radaranläggning har slutförts, -ombyggnad av stridsledningscentral har i huvudsak fullföljts, -arbete vid flygbaser med bl.a. nya asfaltlager på taxibanor samt utbyte av banljus har utförts samt, -förberedelse för anpassning av vissa bergförråd för FMLOG:s behov har genomförts. Beträffande avveckling av anläggningar har anläggningar med höga driftskostnader, anläggningar som är skadliga för miljön och anläggningar som innebär risk för tredje man prioriterats. Försvarsmakten har avvecklat cirka 40 större anläggningar (bl.a. ledningsplatser samt tunga och lätta KA-batterier) och ett antal mindre anläggningar (bl.a. truppbefästningar och olika typer av förråd). Utöver detta har i samråd med Försvarsmakten avyttrat cirka 30 större och ett antal mindre anläggningar. Regeringen har noterat ett betydande underutnyttjande av anslagsposten. Detta underutnyttjande behöver åtgärdas av både Försvarsmakten och . Regeringens bedömning är att de uppsatta målen inte nåtts. Forskning, teknikutveckling m.m. (FoT) I detta avsnitt lämnas en resultatredovisning av Försvarsmaktens forskning och teknikutveckling som främst beställts vid , och Försvarshögskolan. Därefter lämnas en resultatredovisning av övrig forskning och teknikutveckling som bedrivs vid och Försvarshögskolan. Forskning och teknikutveckling för Försvarsmaktens behov Försvarsmakten har beställt forskning och teknikutveckling inom bl.a. följande områden: -Spaningsförmåga och förmåga till informationsinhämtning mot luft-, yt- och undervattensmål, innefattande bl.a. sensortillämpningar i form av radarteknik, IR- teknik och akustisk teknik samt systemkompetens för obemannade plattformar. -Ledningsförmåga på operativ och taktisk nivå genom studier av nätverksuppbyggnad (t.ex. arkitektur och gränssnitt), informationssystemteknik, säkerhet och krigföring, sambandsteknik, tekniker för sensor-, informations- och datafusion, Människa-System-Interaktion (MSI) samt modellering och simulering. -Bekämpningsförmåga på det framtida slagfältet innefattande bl.a. förmåga till väpnad strid, förmåga till telekrigsteknik, signaturanpassningsteknik, undervattensteknik och vapenteknik (inom precisionsbekämpning, fjärrstridsmedel samt enskilda stridsdelars effekt). -Skyddsförmåga i en framtida hot- och stridsmiljö, avseende skydd mot fjärrstridsmedel, ballistiska skydd samt personliga skydd. har bidragit till Försvarsmaktens långsiktiga utveckling med bl.a. ökade satsningar inom modellering och simulering för stödjande av utvecklingen mot det nätverksbaserade försvaret. har bidragit med bl.a. beskrivningar av framtida tekniska systemlösningar, underlag till forsknings- och teknikutvecklingsstrategier samt medverkat i Försvarsmaktens studiegrupper. Bland annat har deltagit i High Level Architecture demonstrator för mark- och luftstrid, undervattenssensorer samt Ledsyst T. Delar av Försvarsmaktens beställningar vid har upphandlats vid industrin. I syfte att mer kostnadseffektivt kunna utforska nya tekniska lösningar och materielsystem har på regeringens uppdrag och med stöd av Försvarsmakten, påbörjat etableringen av ett centrum för modellering och simulering. Centrumet är förlagt till . har för Försvarsmaktens räkning bedrivit verksamhet inom ett stort antal forskningsområden där tyngdpunkten ligger inom bl.a. ledning, bekämpningssystem och skydd, sensortillämpningar, telekrig och undervattensteknik, samt människans framtida roll och integration i system som användare, operatör och beslutsfattare. Ytterligare områden där forskning har bedrivits är informationssäkerhet, sensorfusion och nätverksuppbyggnad (t.ex. arkitektur och gränssnitt), UV-sensorteknik, multisensorteknik och laserskydd. har också Nationellt flygtekniskt forsknings program (NFFP) fas 2+ (som avser regeringsuppdraget NFFP) avslutats och verksamhet har genomförts inom fas 3 och kommer att fortsätta . Satsningen på strategiska forskningsområden som ett medel att tillvarata civil forskning och trender samt generiska forskningsområden har intensifierats. Försvarshögskolan bedriver forskning på beställning av Försvarsmakten inom forsknings- och teknikområdena Ledning respektive Urval och Ledarskap. har forskningen inom Ledning främst omfattat framtida ledningsrum, ledningskoncept och ledningsmetodik. Inom Urval och Ledarskap har verksamheten främst omfattat nya urvalsmetoder, ledning i fredsbevarande operationer, metoder att hantera stress samt utvecklande ledarskap. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Övrig forskning vid och Försvarshögskolan Förutom den forskning och teknikutveckling som utfört på beställning av Försvarsmakten och andra uppdragsgivare har myndigheten även bedrivit försvars- och säkerhetspolitisk forskning för regeringens behov, NBC- skyddsforskning samt flygteknisk resurs- och kompetensutveckling. Inom ramen för försvars- och säkerhetspolitisk forskning för regeringens behov har bl.a. studerat europeisk krishantering och internationella operationer, ledning av totalförsvaret och samhällets risk- och krishantering. NBC-skyddsforskningen har bl.a. inriktats mot att analysera och värdera den tekniska och säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärlden i syfte att identifiera nya hot från och nya möjligheter till skydd mot NBC-stridsmedel. En studie av potentiella hälso- och miljörisker som svensk personal kan utsättas för i samband med internationell fredsbevarande tjänst avslutades och Kosovo användes som typfall. Institutet bidrar vidare bl.a. med kompetens till insatsstyrka NBC på uppdrag av och i samverkan med Försvarsmakten. Den flygtekniska forskningen har inriktats mot aerodynamik, hållfasthet och flygets miljöeffekter. Verksamheten har till betydande del bedrivits i internationellt projektsamarbete. Bilateral internationell samverkan är den mest omfattande för förutom inom den flygtekniska forskningen där multilateralt samarbete dominerar. Internationell samverkan har fått ökad betydelse för , bl.a. genom det s.k. sexnationssamarbetet. bedriver även forskning och utveckling genom beställningar från andra totalförsvarsmyndigheter samt övriga statliga myndigheter och affärsverk. Försvarshögskolans anslag för forskningsverksamhet har i huvudsak använts för att bekosta professurer och rekryteringstjänster vid skolan i syfte att bygga upp skolans vetenskapliga grund. Den resterande delen av anslaget bekostar säkerhetspolitisk och militärhistorisk forskning, nordisk säkerhetspolitisk forskning, samt forsknings- och utvecklingsverksamhet inom detta område. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Den säkerhetspolitiska forskningen utformas i dialog med Försvarsdepartementet och bedrivs bl.a. i program om och OSS, geopolitik, strategi och doktriner. Försvarshögskolan menar att alla forskningsområden vid skolan utom urvalsforskningen har en direkt anknytning till undervisningen på skolan och därmed bidrar till att höja kvaliteten på denna. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att utvecklingen inom området forskning och teknikutveckling är god. Det övergripande målet för internationella försvarsmaterielsamarbete är att säkerställa att Försvarsmaktens behov av materiel kan tillgodoses i alla situationer så att Försvarsmakten därigenom kan lösa sina uppgifter, såväl nationellt som internationellt. I det följande redovisas utvecklingen av det internationella samarbetet inom materielförsörjningsområdet. Europeiska Rådets möte i ställde sig bakom förslaget och initiativet avseende inrättandet av ett mellanstatligt organ för utveckling av försvarsresurser och för forskning, anskaffning och försvarsmateriel inom EU. Vidare bekräftade rådet försvarsindustrins viktiga roll när det gäller att tillhandahålla viktig kompetens i bristtäckningsavseende. I gavs rådet i uppdrag att, med relevanta organ, vidta de åtgärder som krävs för att inrätta en kapacitets- och försvarsmaterielbyrå. undertecknade 2002 ett samarbetsavtal rörande upphandling av tjänster på forsknings- och teknologiområdet benämnt Memorandum of Understanding concerning Participation in the (). blir genom avtalet inte medlem i WEAO. Däremot får genom undertecknandet ett rättsligt förhållande till WEAO som medger fullt tillträde till framtida samarbeten inom organisationen. Avtalet godkändes av (prop. 2002/03:88, bet. 2002/03:UU13, rskr. 2002/03:183). har bilaterala samarbetsavtal med flertalet europeiska länder. över flera områden, såsom informationsutbyte, forskning, utveckling och upphandling. Flera bilaterala samarbetsprojekt kan även utvecklas genom samarbetet till multilaterala projekt och kan därigenom minska kostnaderna för varje enskilt land. De multi- och bilaterala samarbetena inom med utveckling av , samt pansarskottet MBT , där deltar, har fortsatt. Som ett resultat från det s.k. sexnationersinitiativets ramavtal om åtgärder för att underlätta omstrukturering och drift av den europeiska försvarsindustrin, som undertecknades 2000, har ett flertal förslag till samarbetsavtal förhandlats fram. Samarbetsavtalen förväntas överlämnas till respektive lands regering för godkännande . Såväl gemensamma materielsamarbete med , och som det bilaterala samarbetet med dessa länder har fortsatt varit av stor omfattning. Ett flertal projekt och arbetsgrupper har varit verksamma. I det pågående samarbetet om en gemensam utveckling av ubåtar, projektet , har status i samarbetet ändrats till att vara observatör. I helikopterprojektet fortsätter samarbetet inom underhålls- och utbildningsfrågor. Även inom andra materielområden pågår gemensamma projekt, exempelvis granatkastarsystemet , Torped/Mina/Sensorsystem, närstridsvapen, hörselskydd med kommunikationsutrustning samt eldlednings- och observationsinstrument. Industrisamarbetet på ammunitionsområdet föranledde att ett avtal slöts mellan länderna om stöd för industrisamarbete inom försvarsmaterielområdet. Avtalet har ratificerats av länderna och trädde i kraft . Arbete pågår om att till huvudavtalet knyta ytterligare industriannex utöver NAMMO. bilaterala samarbete med har stor betydelse då är världsledande inom de kvalificerade försvarsteknikområden som har behov av, inte minst för att genomföra omstruktureringen av Försvarsmakten. har därför fört diskussioner med om möjligheterna att underlätta tekniköverföring och främja ökad handel mellan länderna. respektive undertecknade försvarsministrarna i och en principdeklaration om samarbete som rör försvarsmateriel och försvarsindustri. Sådana diskussioner har även förts av med bl.a. , och , vilka har resulterat i bilaterala principdeklarationer. Behovet av export och internationellt materielsamarbete har blivit allt tydligare som ett medel att säkerställa Försvarsmaktens och försvarsindustrins kompetens. Den exportstödjande verksamheten har koncentrerats till stöd för bl.a. JAS 39 , korvett , flygburet radarsystem Erieye, olika styrda vapensystem, bepansrade fordon och stridsledningssystem. Stödet har bedrivits samordnat och aktivt från såväl som myndigheterna. Verksamheten inom de s.k. koordinations- och referensgrupperna (KRG), dvs.