prop · GR03101 · 2004-04-16 00:00:00 — flygplatser, och alla större månatliga intäkter i form av egna medel som redovisats av medlems- staterna och som förts in i kommissionens räkenskaper. Revisionsrätten noterar att några medlems- stater, däribland , inte följer anvisningarna för ifyllande av A- och/eller B-räkenskaper samt att vissa anomalier förkommer i rapporteringen av B-räkenskapssaldon till kommissionen. Det går inte på ett enkelt sätt att identifiera, varken i revisionsrättens årsrapport eller sektor- brev, vad rättens eventuella kritik mot närmare består i. Kommissionens konstaterande att kvaliteten i rapporteringen av A- och B- räkenskaperna har förbättrats, bedöms i högsta grad gälla den svenska rapporteringen. infördes ett nytt och i grunden omgjort system för redovisningen när det gäller den svag- het som framförallt kommissionen tidigare pekat på och som har inneburit att icke återvunna och ostridiga belopp för vilka det saknats tillräcklig säkerhet för kredit bokförts i B-räkenskaperna. I syfte att uppnå ännu bättre enhetlighet när det gäller underrättelser, både till huvudansvarig och borgenärsman/garant för transitering, an- vänder enhetliga standardskrivelser. För att sätta problemen i sitt sammanhang kan också understrykas att den svenska andelen av det uppskattade sammanlagda saldot i B- räkenskaperna för alla 15 medlemsstater uppgår till endast ca , motsvarande . Revisionsrätten konstaterar vidare att det i saknas tydliga förfaranden för rappor- tering av avvikelser när gods som lossats i ankommande flygtrafik placeras i tillfällig för- . bedömer dock att en tillräckligt god kontroll av varuflödet upprätthålls. 12.3Revisionsrättens iakttagelser för Grundläggande är den insyn som I det följande redogörs närmare för revisions- rättens iakttagelser som har anknytning till svenska förhållanden. har i det aktuella företagets datasystem för han- tering av godsflödet till och från företagets lager. Rutinerna för detta flöde är dokumenterade av företaget. Mellan och företaget teck- nades en överenskommelse om placering i Servicetrappan. system för ökad service, kvalitet och effektivitet med syfte att bättre bidra till en eff- ektivare utrikeshandel. Inom ramen för Service- trappan gör riskbedömningar av såväl operatörer som omständigheterna kring varu- transporterna. Rätten anmärker slutligen på att flygplatser har beviljat särskilda villkor för kurirbolag för att säkerställa att varor skall få en snabb tullbe- handling. Av genomförd granskning i framgår att importdeklarationer av varor med högt värde () kan lämnas in efter det att varorna lämnat lagret, vilket innebär att varor kan lämna lagret utan att kontrolleras och utan att all nödvändig doku- mentation föreligger. Enligt svensk uppfattning grundar sig rättens redovisning på en missuppfattning, eftersom tillämpar gällande regelverk på området. Det företag som varit föremål för det stickprov som ligger till grund för revisionsrättens formu- lering i årsrapporten, har tillstånd att tillämpa s.k. förenklat deklarationsförfarande vid tull- deklarering samt att lämna uppgifterna elek- tronisk till . har även med- givit att de styrkande handlingarna inte behöver bifogas tulldeklarationen, i enlighet med gällande bestämmelser. Den tulldeklaration som lämnas efter det att varorna har frigjorts för förfarandet är en kompletterande tulldeklaration som tillsammans med den förenklade deklara- tionen som inleder förfarandet utgör en enda odelbar handling som börjar gälla den dag då den förenklade deklarationen tas emot. Inom ramen för revisionsförklaringen har revi- sionsrätten gjort några påpekanden som avser . Revisionen innefattade två granskningar av stödansökan 2001 och mätning i fält med GPS-utrustning av samtliga skiften. Vid areal- mätningen framkom att den uppmätta arealen var mindre än den ansökta arealen. I genomförs kontroller av som ansökan avser. För det aktuella har inte någon kontroll i fält genomförts från svensk sida avseende areal- ersättning eftersom företaget inte var uttaget för kontroll . Revisionsrätten använder en annan metod som anser är felaktig. var revisionsrätten ute för att mäta arealer som brukaren odlade 2001. Om brukaren hade flera skiften på samma block 2001 och ändrat gränserna går det inte att på ett korrekt sätt mäta upp hur det såg ut vid en kontroll 2003. Så är fallet hos de brukare som rätten kontrollerat. huvudinvändningen är att eftersom revisionsrätten gör kontroller med eftersläpning kan rätten inte veta att de gör mätningar i de skiftesgränser som gällde som revisionen avser p.g.a. att skiftes- gränserna i många fall ändras mellan åren. Revisionsrätten noterar att budgeten uppvisar ett väsentligt inkomstöverskott i förhållande till utgifterna. Det största överskottet finns i kategori 2 strukturfonder och beror enligt revisionsrätten huvudsakligen på att medlemsstaterna var sena med att lämna in slutliga ansökningar om medel för . Revisionsrätten poängterar att en viktig orsak till överskotten inom strukturfonderna står att finna i medlems- staternas egna prognoser där utbetalningsbe- hovet systematiskt överskattas. Frågan om de stora överskotten är viktig för eftersom de får till följd att avsevärda resurser på EU-budgeten binds upp, utan att resurserna används. inser vikten av att göra tillförlitliga prognoser i medlemsstaterna och stödjer därför kommissionens arbete med att utveckla metoder för att förbättra medlems- staternas prognosarbete. Utveckling av den ekonomiska styrningen i staten 13 Utveckling av den ekonomiska styrningen i staten Den ekonomiska styrningen i staten sker i form av finansiell styrning och resultatstyrning. Genom den finansiella styrningen fastställs olika restriktioner för de medel som regeringen och myndigheterna förfogar över. Resultatstyr- ningen innebär att det för en verksamhet anges mål och att en resursfördelning sker i enlighet med politiska prioriteringar. Åtgärderna i de två styrformerna skall bidra till att kraven på produktivitet och effektivitet i användningen av statens resurser kan uppfyllas. Den ekonomiska styrningen är översiktligt reglerad genom regeringsformens och riksdags- ordningens bestämmelser om finansmakten. Närmare bestämmelser om den ekonomiska styrningen finns framför allt i lagen (1996:1059) om statsbudgeten, som innehåller mer detalje- rade bestämmelser om regeringens befogenheter och skyldigheter på finansmaktens område. Styrningen av myndigheterna sker dock främst i s.k. ekonomiadministrativa förordningar som utgår från budgetlagens bestämmelser. De senaste årens utvecklingsarbete avseende den ekonomiska styrningen i staten har inriktats på att bättre tillgodose och regering- ens informationsbehov inom ramen för budget- processen. Ett syfte har varit att förbättra resultatinformationen. Ett annat syfte har varit att utveckla stöd och verktyg för alla som deltar i budgetprocessen i syfte att förbättra kvaliteten i olika beslutsunderlag. Ytterligare ett syfte har varit att förbättra informationsvärdet i förslaget till statsbudget. Vidare har ett arbete påbörjats som syftar till att förenkla ekonomiadministrationen för små myndigheter. ett regeringsuppdrag som innehåller förslag till sådana förändringar. I det följande lämnar regeringen en översiktlig redovisning av den utveckling av den ekono- miska styrningen som skett . Ett nytt budgeterings- och rapporteringssystem Ett omfattande utvecklingsarbete har pågått för att förbättra IT-stödet i budgetprocessen. Detta har resulterat i ett nytt internetbaserat budgete- rings-, rapporterings- och redovisningssystem för staten, , som varit i drift . Det är ett, för och myndigheter under regeringen, gemensamt IT-system, där olika deltagare i budgetprocessen har tillgång till kontinuerligt uppdaterad information i enlighet med olika behörighets- nivåer. En del av systemet (E-budget) utgör ett systemstöd för utgifts- prognoser och budgetberäkningar. Detta systemstöd har utvidgats till att även omfatta inhämtning av underlag för budget- beräkningarna och prognosberäkningarna från myndigheterna. En annan del av systemet, som infördes , utgörs av de elektroniska regleringsbreven (R-brev) för myndigheterna, vilket innehåller såväl de ursprungliga besluten som vidtagna ändringar. Informationen i regleringsbreven sprids via till olika aktörer i budgetprocessen. Till exempel styr informationen i betalningsströmmarna från . Ytterligare en del utgörs av ett systemstöd för myndigheternas månatliga inrapportering av redovisningsinformation. har vid ett flertal tillfällen uttalat sig om regeringens resultatredovisning och hur den bör utvecklas. Senast framgår, av riksdags- utskottens betänkanden om respektive utgifts- områdesbilaga i budgetpropositionen , att många utskott efterlyser en förbättrad resultatredovisning från regeringen. Återkommande i utskottens betänkanden är bl.a. att målen bör formuleras på ett sådant sätt att de är möjliga att följa upp och att resultatredovisningen bör ge förut- sättningar att bedöma måluppfyllelsen med hjälp av bl.a. resultatindikatorer och nyckeltal samt att måluppfyllelsen bör kopplas till förslagen om anslag , vilket kräver att motiven för regeringens förslag framgår tydligare. Därtill reser några utskott frågan om politikområden som inte följer indelning av statsbudgeten i utgiftsområden. I det sammanhanget påtalar utskotten även de svårigheter det medför för att överblicka mål, insatser och resultat inom respektive utskotts beredningsområde. Vidare lyfter några utskott fram skrivelser från regeringen till som en lämplig form för fördjupad resultat- redovisning. Ett antal utskott noterar dock en successiv förbättring av resultatredovisningarna och utgår från att ett fortsatt utvecklingsarbete kommer att bedrivas i . tillsattes en interdepartemental arbetsgrupp i med syfte att överväga former för en utvecklad resultat- redovisning till . Mot bakgrund av utskottens överväganden och ställningstaganden samt resultatet av den interdepartementala arbetsgruppens insatser har regeringen för avsikt att i budgetpropositionen lämna en redogörelse för hur resultatredovisningen kan komma att utvecklas för att motsvara krav. Konsekvensbeskrivning av nya principer för utformning av statsbudgeten En arbetsgrupp inom har arbetat fram konsekvensbeskrivningar av nya principer för utformning av statsbudgeten. De nya principerna innebär att statsbudgeten baseras på i huvudsak bokföringsmässiga grunder (kostnader och intäkter) och att stats- budgetens omfattning ändras till att, med vissa undantag, omfatta all verksamhet vid myndig- heter under regeringen och oavsett hur den är finansierad. Arbetet har bedrivits med målsättningen att jämförelser mellan budgeten och redovisningen skall underlättas och att budgeten på ett tydligare sätt skall ge en samlad och mer heltäckande bild av den statliga ekonomin. Den del av arbetsgruppens arbete som rör de nya principernas konsekvenser för budgetlagen redovisas i departementsserien (Ds 2003:49) och har remitterats. Remisstiden sträcker sig .