prop · GR03170 · 2004-06-18 00:00:00 — Ett deltagande i programmet ger information om energieffektiviseringar, som även kan understödja före- tagens förutsättningar till ett effektivt agerande inom ramen för systemet för handel med utsläppsrätter. Tillämpningen av regler kommer inte att påverkas av att ett företag deltar i programmet för energieffektivisering. Det är dessutom rimligt att anta att det systematiska energiledningsarbete som krävs av de företag som ingår i programmet, kommer att vara av värde för dem även vid uppfyllandet av gällande miljökrav. Syftet med elcertifikatsystemet är ett annat än det för programmet för energieffektivisering och det finns inget som talar för att styrmedlen skulle störa varandra. En stor del av de företag som ingår i målgruppen för det föreslagna programmet för energieffektivisering kan dessutom antas vara undantagna från kvotplikt enligt elcertifikatsystemet. Remissutfallet visar inget som motsäger analysen som gjordes i Tvärtom stärker det, som i förekommande fall sägs av remissinstanserna, denna tidigare analys. bakgrund av detta bedömningen att styrmedlen kan tillämpas utan att störa varandra och i vissa fall kan införandet av programmet för energieffektivisering medföra synergieffekter. 17 Offentligfinansiella och andra effekter Regeringens bedömning: Kostnaderna beräknas uppgå till till och med för de tillkommande utgifterna för tillsynsmyndighetens tillsyn över programmet. Den ökade arbetsbelastningen för får anses vara ringa och kostnaden för denna skall finansieras inom anslag. Skattebefrielsen beräknas medföra minskade skatteintäkter med . Den periodiserade nettoeffekten beräknas uppgå till . Den fulla årseffekten uppträder och beräknas då uppgå till netto. Departementspromemorians bedömning: I departements- promemorian konstaterades att vissa utgiftsökningar skulle tillkomma för tillsynsmyndigheten när programmet införs. Remissinstanserna: bedömer i sitt remissvar att kostnaderna för tillsynsmyndighetens arbete med programmet 2005 2009 uppgår sammanlagt till . anser att ett system med skattebefriade förbrukare innebär en utökad administration för skatteförvaltningen med en ökad administrativ kostnad beräknar initialt att ytterligare en årsarbetskraft krävs i denna del. Skälen för regeringens bedömning: har en central funktion för såväl programmets resultat som dess trovärdighet. Detta kan inte täckas inom befintliga medel för den myndighet som Av det budgetunderlag som Energimyndig- heten lämnade in till regeringen innevarande år framgår, att för att klara tillsynen behöver det inrättas tre nya tjänster vid myndig- heten samt upphandlas konsulttjänster, vilket sammantaget bedöms leda till utgifter omfattande . denna bedömning av kostnaderna och avser att återkomma i anslags- frågan i budgetpropositionen för . Införandet av ett system med skattebefriade förbrukare innebär att det är möjligt att effektivt kontrollera att skattebefrielsen inte missbrukas. kommer att ha tillgång till information om vilka som köper elektrisk kraft utan skatt, vilket gör det lättare att rikta kontroller mot Kravet på godkännande och befogenheten att återkalla ett godkännande gör vidare att får ett direkt inflytande över vilka som bör betros med rätten att köpa kraften utan skatt. De nya arbetsuppgifterna för består främst i att pröva ansökningar om godkännande som skattebefriad förbrukare och åter- kallelse av redan meddelade godkännanden. Det antal företag som kan komma att omfattas av skattebefrielsen är begränsat. system finns redan i bruk avseende bränslebeskattningen. fattar på detta område cirka 7 500 företag och föranledde vid sitt införande inte att dåvarande tillfördes ökade anslag för beskattningsmyndighetens arbete. Det antal företag som Prop. 2003/04:170 beräknas omfattas av program för energieffektivisering är betydligt färre. Den befrielse från energiskatten på elektrisk kraft som föreslås införas, kommer visserligen särskilt i samband med lagens ikraftträdande att medföra en viss ökning av beskattningsmyndighetens uppgifter. Den ökade arbetsbelastningen för får dock anses vara ringa och regeringen gör mot den angivna bakgrunden sammantaget den bedömningen att kostnaden för denna skall finansieras inom anslag. Skattebefrielsen beräknas medföra minskade skatteintäkter med . Den periodiserade nettoeffekten beräknas uppgå till . Den fulla årseffekten uppträder och beräknas då uppgå till netto. ekonomiska vårproposition har detta skatteintäktsbortfall beaktats i de intäktsberäkningar som har gjorts och efterföljande år. Några offentligfinansiella effekter av förslagen i övrigt kan inte förut- ses. Domstolarnas, åklagares och polisens uppgifter Regeringens bedömning: De tillkommande uppgifter som det före- slagna systemet medför för domstolar, åklagare och polis torde vara mycket begränsade och skall fiansieras inom befintliga anslag. Departementspromemorians bedömning: Departementspromemo- rian innehöll ingen bedömning i denna del. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte berört frågan. Skälen för regeringens bedömning: Den definition av energiintensiv industri som föreslogs i departementspromemorian och som inte hade någon begränsning till sådan el som förbrukas i industriell verksamhet i tillverkningsprocessen innebar att målgruppen för det föreslagna systemet var relativt stor. konstaterades, att de kostnader som är förenade med företagens åtaganden om att bl.a. införa energilednings- system innebär att den krets av företag som i praktiken kommer att vara intresserade av att delta i programmen är mycket begränsad. begränsningar av målgruppen som föreslås och till de begränsningar som tillkommit enligt regeringens förslag i den presenterade propositionen om skattebefrielse för el i vissa industriella processer 2003/04:144), är den krets av företag som träffas av systemets bestämmelser mycket liten. De beslut som kan överklagas enligt förslaget i avsnitt 13 är inte särskilt många och vissa av besluten innebär en förhållandevis schematisk prövning och överprövning. gör därför bedömningen att de tillkommande uppgifter som det före- slagna systemet medför för domstolarna, åklagare och polis torde bli Beslut i ärenden om skattebefriad förbrukare kommer att kunna över- klagas till allmän förvaltningsdomstol. Dessa ärenden skall överklagas till Länsrätten i enligt 7 a § förordningen (1997:937) om all- männa förvaltningsdomstolars behörighet m.m. Med hänsyn till att antalet företag som bedöms delta i programmet och därigenom vara berättigade till en skattebefrielse är mycket begränsat och att det till Prop. 2003/04:170 största delen är fråga om en engångsföreteelse att godkänna skattebefriade förbrukare i samband med att programmet inleds, kommer sannolikt endast ett ringa antal ärenden överklagas både vad gäller godkännande och återkallelse. Detsamma bedöms gälla för överklaganden med anledning av eventuella skattebeslut till följd av programmet. Även om en tillfällig arbetsbelastning kan förutses i samband med att förslagen träder i kraft bedömer regeringen att förslagen endast leder till en ytterst marginell ökning av arbetsbelastning för de förvaltningsdomstolarna, som skall finansieras inom befintliga anslag/ramar. 18Förslagets effekter för små och medelstora företag Regeringens bedömning: För det enskilda företaget bedöms deltagandet i programmet inte medföra några betydande administrativa problem. Departementspromemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Svenskt näringsliv menar att även mindre och medelstora företag som är energiintensiva kan vara intresserade av programmet. Emellertid bedömer organisationen att för att dessa företag skall kunna genomföra de mer omfattande energianalyserna som ingår i programmet, bör det finnas en möjlighet till att statliga medel kan utgå för sådana analyser. Skälen för regeringens bedömning: Deltagande i programmet för energieffektivisering är frivilligt och ger de företag, som är villiga att göra de åtaganden som följer av programmet, en möjlighet till befrielse från den skatt på elektrisk kraft som införs om den elektriska kraften använts i företagets industriella tillverkningsprocess. Den avgränsning av energiintensiv industri som programmet bygger på innebär att det till helt övervägande del kan antas bli relativt stora företag som berörs. Kraven på företag som väljer att delta i programmet innebär också uppoffringar och kostnader som företagen måste ställa i relation till de fördelar som ett deltagande kan medföra. För det enskilda före- taget bedöms deltagandet i programmet inte medföra några betydande administrativa problem. Energiledningssystemet bygger på samma utgångspunkter som andra ledningssystem, som redan tillämpas i näringslivet, t.ex. miljöledningssystem. Det kan därför antas att företagen i stor utsträckning redan har kännedom om hur sådana system tillämpas. Ur skatteadministrativ synpunkt kräver programmet inledningsvis ett visst merarbete i form av främst ansökan om godkännande som skattebefriad förbrukare. Under programmets löptid bedöms dock systemet vara enkelt att administrera för de deltagande företagen. Utformningen av systemet har också fortlöpande diskuterats med företrädare för energiintensiv industri som visat positivt intresse för systemets övergripande utformning. När det gäller frågan om statliga medel till analyser konstaterar regeringen att programmet erbjuder de Prop. 2003/04:170 deltagande företagen ett ekonomiskt incitament genom nedsatt skatt. Några ytterligare incitament är inte aktuella. 19 Ett råd för energieffektivisering Regeringens bedömning: För att främja ett effektivt införande av program för energieffektivisering bör ett råd inrättas. Rådet skall verka för informationsspridning, ge förslag till utveckling av tolk- ningsdokument för energiledningssystemet och följa och dokumentera hur arbetet inom programmet fortskrider med avseende på bl. a. specifik energianvändning och koldioxidutsläpp. Rådet bör vara sammansatt av representanter för de medverkande företagen på branschnivå samt representanter för relevanta statliga aktörer. Departementspromemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: LO menar att fackliga företrädare för de berörda branscherna skall beredas tillfälle att ingå i det råd som föreslås inrättas vid för utveckling av programmet. Skälen för regeringens bedömning: Det ligger i alla berörda parters intresse att få tillgång till en aggregerad uppföljning av programmets resultat. Erfarenhetsutbyte är en viktig förutsättning för att genom- förandet av programmet kontinuerligt skall kunna effektiviseras. för rådet bör vara tillsynsmyndigheten. Närmare principer för rådets sammansättning och arbete bör definieras i samråd mellan de berörda parterna. Regeringens proposition Elcertifikat för att främja förnybara energi- källor behandlades av och elcertifikat- systemet kunde träda i kraft (prop. 2002/03:40, bet. 2002/03:NU6, rskr. 2002/03:133). Elcertifikatsystemet syftar till att öka användningen av el från förnybara energikällor med års nivå . Erfarenheterna från den tid som systemet varit i drift visar att systemet tekniskt fungerat förhållandevis väl och att marknaden för elcertifikat är under utveckling. Den nordiska elbörsen, , lanserade en spothandel för elcertifikat. Marknadsplatsen kommer att bidra till en ökad stabilitet och lång- siktighet för prisbildningen på elcertifikat. Regeringen föreslog i propositionen och elcertifikat (prop. 2003/04:42) vissa ändringar i lagen (2003:113) om elcertifikat. Förslaget innebär att torv blir ett certifikatberättigande bränsle när den används för elproduktion i kraftvärmeverk. bär förslaget att elleverantörerna fortlöpande, till tillsynsmyndigheten, skall anmäla den ersättning de tar ut för att hantera kvotplikten åt elanvändare som förbrukar mindre än el . skall därefter offentliggöra information om de ersättningar som elleverantörerna tillämpar. ställde sig bakom regeringens förslag (bet. 2003/04:NU8, rskr. 2003/04:145) och ändringarna i lagen trädde i kraft . gav regeringen i uppdrag (dnr. N2003/9037/ESB) att göra en översyn av elcertifikatsystemet. Bakgrunden är att regeringen redan i propositionen Elcertifikat för att främja förnybara energikällor aviserade att en översyn av de framtida kvotnivåerna bör göras med start . I uppdraget ingår även att göra en utvärdering av systemets funktion och effekter samt möjligheten till en höjning av ambitionsnivån vad gäller målet för förnybar el. I propositionen om och elcertifikat aviserade även regeringen andra frågor som därefter tagits om hand i översynen. Uppdraget till innehåller följande delar som skall analyseras vidare; en allmän översikt av elcertifikatsystemets funktions- sätt, framtagande av statistik om elcertifikatsystemet, bedömning av de framtida kvotnivåerna, analys av torvens fortsatta roll inom elcertifikat- systemet, överväga kvotpliktsavgiftens utformning, kartlägga och analysera villkor för konsumenten, analysera effekterna för vindkraften samt göra en helhetsbedömning av den elintensiva industrins undantag från kvotplikt. Uppdraget skall slutredovisas . Regeringen avser återkomma till i dessa frågor . 20.1Internationell marknad för elcertifikat Regeringens bedömning: Fördelarna med ett elcertifikatsystem kommer framför allt till sin rätt då en internationell handel möjliggörs. bör därför aktivt verka för att etablera en större marknad för elcertifikat med början i . Den norska regeringen har tagit initiativ till en diskussion med den om möjligheterna till att etablera en gemensam el- certifikatmarknad. Regeringens bedömning är, efter en inledande analys, att det finns goda förutsättningar för en sådan gemensam marknad. Regeringens uppfattning är att en gemensam elcertifikatmarknad med bör vara möjlig att etablera . Regeringen avser nu att ta fram ett fördjupat analysunderlag av konsekvenser och effekter av en utvidgad elcertifikatmarknad. Bakgrund till regeringens bedömning: I propositionen Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143 s. 9495) gav regeringen sin syn på en internationell handel med elcertifikat. Bland annat sades att handel med certifikat mellan olika länder är önskvärd och att regeringen avser att inom EU och inom det nordiska arbetet driva frågan om internationell handel med elcertifikat. Regeringen utvecklade vidare sin syn i frågan i propositionen Elcertifikat för att främja förnybara energikällor (prop. 2002/03:40 s. 137140). tillstyrkte regeringens förslag (bet. 2002/03:NU6 s. 56, rskr. 2002/03:133). i har bett regeringen att ta initiativ till en gemensam norsk-svensk elcertifikatmarknad. Den norska regeringen återkom till (St. med. 18 s. 9091) med en orientering om arbetet med en gemensam marknad för elcertifikat med sikte att systemet kan träda i kraft . Förslaget ingår som en åtgärd för att öka försörjningstryggheten genom en mer robust kraft- försörjning. Den norska regeringen har initierat ett förberedande arbete och avser återkomma till med en skrivelse . har det pågått diskussioner mellan Närings- departementet och Olje- og för att klarlägga de grundläggande förutsättningarna för ett sådant gemensamt system. Det har även varit kontakter mellan respektive länders berörda myndigheter. Skälen för regeringens bedömning: Regeringens bedömning är att det finns en rad fördelar med en internationell marknad för elcertifikat. En internationell handel bidrar till en bättre fungerande marknad med högre likviditet och ökad omsättning. Detta skapar också högre effektivitet och en ökad press på produktionskostnaderna för den förny- bara elproduktionen. En internationell elcertifikatmarknad skapar alltså bättre förutsättningar för att hålla nere konsumenternas kostnader för en ökad förnybar elproduktion. På en internationell marknad kan en lokali- sering av förnybar elproduktion ske till de länder eller regioner som har bäst förutsättningar för detta. De komparativa fördelarna kommer att bli avgörande för var den framtida förnybara elproduktionen byggs. kommer en internationell marknad med elcertifikat att bidra till att ge mera förnybar elproduktion till lägre utvecklingskostnader. När den svenska elcertifikatmarknaden utvidgas till att omfatta flera länder bör vissa allmänna förutsättningar för deltagande vara klarlagda. Rimliga krav som bör ställas är bl.a. att de länder som väljer att samverka inom ramen för sådan elcertifikatmarknad har en elmarknad som är av- reglerad i lika stor utsträckning som den svenska. Vidare förutsätts att länderna har ett certifikatsystem baserat på kvoter samt att den elproduk- tion som ligger till grund för de omsatta certifikaten inte åtnjuter någon form av permanent stöd parallellt med certifikatsystemet. Kraven bör ställas för att säkerställa att certifikatsystemet leder till ökad produktion av förnybar el i de berörda länderna och att den elproduktion som baseras på förnybara energikällor konkurrerar på samma villkor på den gemen- samma marknaden. Ett elcertifikatsystem som är gemensamt för flera länder måste ansluta till de krav som den inre marknaden och EG-rätten ställer. Detta innebär en gemensam certifikatmarknad mellan och måste öppnas så att andra EU-länder kan ansluta sig om de uppfyller ställda krav. En gemensam elcertifikatmarknad måste därför vara baserad på ett fastlagt regelverk. Systemet måste vara öppet för alla parter som uppfyller regel- verkets krav och alla EU-länder och aktörer måste behandlas lika i systemet. En annan viktig fråga inför anslutningen av ytterligare länder är att det finns en hög ambitionsnivå vad gäller att öka andelen förnybar elproduk- tion. Regeringen har erfarit att har en tydlig ambition att öka sats- ningen på den förnybara elproduktionen. Detta görs bl.a. genom att skapa ett kvotbaserat elcertifikatsystem som är mycket likt det svenska Prop. 2003/04:170 systemet. Detta är också en viktig förutsättning för att ett samarbete på området skall kunna möjliggöras inom rimlig tid. Det finns vissa frågor som bör analysera ytterligare inför ett ut- vidgande av det svenska elcertifikatsystemet till att även omfatta andra länder. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att bl.a. utreda vilka konsekvenser och effekter en gemensam elcertifikat- marknad mellan och skulle innebära. Analysen bör om- fatta hur prisbildningen på elcertifikat påverkas samt hur konkurrensen, systemets stabilitet samt hur byggande av anläggningar m.m. kommer att påverkas av en utvidgning. En utgångspunkt för utredningsarbetet bör vara att ett samarbete om en gemensam marknad för elcertifikat bör vara grundat på ett regelverk som i första hand fastställs i nationell lagstift- ning. Det är därför viktigt att det tidigt klarläggs vilka gemensamma riktlinjer som skall gälla för t.ex. kvotnivåer, kvotperiodens längd, definitionen av berättigad förnybar elproduktion samt villkoren för hur regelverket för ett gemensamt system kan förändras. Det är regeringens uppfattning att en gemensam elcertifikatmarknad bör vara möjlig att etablera om den fördjupade analysen, som bl.a. grundar sig på redovisning, inte visar på några avgörande hinder. Regeringen anser att det är viktigt för elcertifikatsystemets stabilitet och tillförlitlighet att kvotnivån fastställs för en längre tids- period än vad som gjorts. En känd och stabil kvotnivå medför att elproducenterna och de som hanterar kvotplikten har möjlighet att förutse utvecklingen över tiden och att agera efter givna förutsättningar. Utgångspunkten för regeringens bedömning är att kvotnivån skall fast- ställas så långt fram i tiden så att det ytterligare stimulerar till nya investeringar. Genom att lägga fast en kvotutveckling på skapas ökad stabilitet för inblandade aktörer, t.ex. förbättrade förutsätt- ningar att fatta långsiktiga investeringsbeslut. Den svenska kvotplikten sträcker sig till och med . I den översyn av elcertifikat- systemet som har i uppdrag att göra skall de framtida kvotnivåerna och kvotperiodens längd övervägas. I översynen bör en samordning av kvotperiodens längd i samband med en gemensam el- certifikatmarknad särskilt beaktas. Regeringen avser återkomma till riks- dagen i dessa frågor . 21.1Förslaget till lag om program för energieffektivise- ring Paragrafen anger lagens ändamål och huvudsakliga tillämpningsområde. Ett program för energieffektivisering löper , det är indi- viduellt, och startar när ett företag godkänts för att delta i programmet. meddelar beslut om godkännande för att delta i ett program, om ett företag uppfyller de förutsättningar som framgår av 3 §, nämligen att företaget bedriver industriell verksamhet, använder el i tillverkningsprocessen, är energiintensivt enligt något av de kriterier som framgår av 4 § och det kan förväntas genomföra de åtaganden som följer av 514 §§. Under programmets två första år skall företagen bl.a. ha infört och certifierat ett standardiserat energiledningssystem enligt 6 §, gjort en sär- skild kartläggning och analys av företagets energianvändning enligt 7 § och infört rutiner som säkerställer en effektiv användning av energi enligt bestämmelser i 810 §§. De första två årens deltagande skall företaget redovisa för tillsyns- myndigheten enligt bestämmelser i 11 § om en delredovisning. Kan till- synsmyndigheten inte fastställa en sådan redovisning skall den enligt 12 § återkalla ett godkännande som meddelats med stöd av 3 § och besluta att företaget skall avbryta sitt deltagande i programmet. Under programmets tre följande år skall företagen genomföra eleffektiviserande åtgärder och tillämpa de rutiner som fastställts, och resultatet av de eleffektiviserande åtgärderna skall redovisas till tillsyns- myndigheten efter det femte årets utgång enligt bestämmelser i 14 § om en slutlig redovisning av programperioden. Sådana eleffektiviserande åtgärder skall avse sådan elektrisk kraft som annars skulle ha beskattats med per kWh, men som med stöd av de nu föreslagna reglerna i lagen (1994:1776) om skatt på energi befrias från energiskatt under programmets löptid. Bestämmelser om förutsättningarna för ett deltagande i ett nytt program för energieffektivisering finns i 16 §. Bestämmelser om återkallelse av ett godkännande och beslut om redo- visningar finns i 1718 §§. Bestämmelser om tillsyn finns i 1923 §§. Bestämmelser om ansvar finns i 25 och 26 §§ och bestämmelser om överklagande finns i 28 §§. Bestämmelser om befrielse från skatten på elektrisk kraft för de företag som deltar i ett program för energieffektivisering samt betalning av skatt, i den mån åtaganden enligt programmet inte uppfylls, finns i 11 kap. 5, 7a, 7b, 9, 11, 11ac samt 1214 §§ lagen om skatt på energi. rum kommenteras särskilt i författningskommentaren till de nämnda bestämmelserna. Enligt artikel 17.4 i rådets direktiv /04/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (EUT L 283/2003, 27.10.2003, s. 51, Celex 32003L0096) måste de åtgärder som företagen vidtar för att medges en befrielse från energiskatten leda till en ökad energieffektivitet som i stort sett motsvarar den som skulle ha uppnåtts om gemenskapens minimiskattenivå för skatten på elektrisk kraft i stället hade tillämpats. Syftet med lagen och de energiintensiva företagens möjligheter att delta i program för energieffektivisering är därför att uppnå en sådan ökad el- effektivitet, som i stort sett motsvarar den effekt som en sådan skatt skulle ha haft som styrmedel i detta avseende. Paragrafen innehåller definitioner av ett antal begrepp som används i lagen. svarar nära mot den definition som i energiskattedirektivets artikel 11.2 ges för företagsenhet. avses ett företag i sin helhet eller en del av ett företag, som kan driva sin verksamhet självständigt och med egna medel. Denna inskränkning till företagsenhet har sin bakgrund i att en företagsenhet kan vara energiintensiv enligt definitionen i 4 §, men att företaget i sin helhet inte skulle anses energiintensivt, när man även beaktar verksamheten i företagets övriga delar.