prop · GR03115 · 2004-03-16 00:00:00 — Om det är uppenbart att ett servitut är övergivet och att ett upphävande av servitutet inte minskar den härskande fastighetens värde, får servitutet upphävas utan att ägaren av denna fastighet har getts tillfälle att yttra sig i förrättningen. skall dock alltid skicka en underrättelse om förrättningsansökan till ägare med känd postadress. (Jfr 7 kap. 5 § fastighetsbildningslagen i promemorians förslag.) I tredje stycket finns särskilda bestämmelser om upphävande av vissa övergivna servitut. Bestämmelserna innebär att servitut som är uppenbart övergivna och utan betydelse för den härskande fastighetens värde får upphävas utan att ägaren av den härskande fastigheten bereds tillfälle att yttra sig. Såsom framgår av 4 kap. 15 och 18 §§ i deras föreslagna nya lydelser behöver ägaren av den härskande fastigheten i ett sådant fall inte heller delges ansökan eller kallas till sammanträde. Av den föreslagna 4 kap. 33 a § följer vidare att ägaren inte heller behöver underrättas särskilt om ett meddelat beslut. I stället har det i förevarande paragraf Prop. 2003/04:115 tagits in en bestämmelse om att lantmäterimyndigheten skall underrätta ägaren om förrättningen. Det har inte ansetts motiverat att lantmäteri- myndigheten skall behöva delge en sådan underrättelse. I paragrafen har därför angetts att underrättelsen skall skickas till ägare med känd postadress. Av allmänna förvaltningsrättsliga principer anses följa att myndigheten är skyldig att i viss utsträckning efterforska parts adress. Om lantmäterimyndigheten trots rimliga efterforskningar inte har kunnat utröna fastighetsägarens adress, behöver någon underrättelse inte ske. Skälen för ändringen finns i avsnitt 5.4. Det ligger i sakens natur att underrättelsen bör skickas i förrättningens inledningsskede. Någon särskild bestämmelse om detta har inte ansetts påkallad. 14 kap. 9 § I fråga om avslutandet av förrättningen tillämpas 4 kap. 29 §. Bestämmelser om underrättelse om avslutningsbeslut finns i 4 kap. 33 a §. En kommun som har ansökt om förrättning skall alltid underrättas när förrättningen har avslutats. Om det vid förrättningen även har handlagts en fråga om fastig- hetsbildning, skall också 4 kap. 30 § om åtgärder i samband med av- slutandet tillämpas. (Jfr 14 kap. 9 § fastighetsbildningslagen i promemorians förslag) Den materiella bestämmelsen om underrättelser om meddelade beslut finns, när det gäller fastighetsbildning, i den föreslagna nya 4 kap. 33 a §. En hänvisning till bl.a. den paragrafen finns, när det gäller fastighets- bestämning, i 2 §. I förevarande paragraf (se andra stycket första meningen) har i förtydligande syfte tagits in en erinran om att det vid förrättningar om fastighetsbestämning skall gälla samma krav på underrättelser om avslutningsbeslut som vid förrättningar om fastighetsbildning. Paragrafen har även ändrats redaktionellt. 15 kap. 7 § Tillstånds- eller fastighetsbildningsbeslut får överklagas av en sådan nämnd som avses i 4 kap. 15 § tredje stycket på sätt och inom tid som gäller för sakägare. 16 kap. 3 § Om fastighetsdomstolen finner att en sakägare bör höras över över- klagandet, skall skrivelsen med överklagandet och därvid fogade handlingar delges sakägaren. Denne skall föreläggas att svara skriftligen. Om det för beredande eller avgörande av målet krävs att yttrande inhämtas från , en sådan nämnd som avses i 4 kap. 15 § tredje stycket eller någon annan myndighet eller från sakkunnig eller att skriftligt bevis företes, särskilt sammanträde hålls eller annan liknande åtgärd vidtas, skall domstolen utan dröjsmål besluta om detta. 16 kap. 5 § Till huvudförhandlingen skall sakägarna kallas. Om en sakägares närvaro uppenbarligen är utan betydelse för hans eller hennes rätt och även i övrigt saknar betydelse för målets avgörande, behöver sakägaren dock inte kallas. Har talan fullföljts av en företrädare för ett allmänt intresse, skall denne kallas till förhandlingen. När en sakägares överklagande rör ett allmänt intresse, kallas eller, om målet avser sådan fastig- hetsbildning som anges i 15 kap. 8 § andra stycket, en sådan nämnd som avses i 4 kap. 15 § tredje stycket. En företrädare för eller tjänsteman vid en myndighet vars verksamhet berörs av målet kan kallas för att lämna upplysningar. För detta ändamål kan även förrättningslantmätaren kallas. Kallelser skall delges. 16 kap. 11 § När någon sakägare har överklagat, får lantmäterimyndighetens beslut eller åtgärd ändras endast om övriga sakägare och, när överklagandet rör ett allmänt intresse, eller en sådan nämnd som avses i 4 kap. 15 § tredje stycket har fått tillfälle att yttra sig. Ändring till fördel för en sakägare får dock ske, även om sakägaren inte har haft tillfälle att yttra sig. Vad som har sagts gäller också när överklagandet har gjorts av en företrädare för ett allmänt intresse eller av lantmäterimyndigheten. Om domstolen finner att överklagandet bör föranleda ändring i en avslutad förrättning eller i ett fastighetsbildnings- eller fastighets- bestämningsbeslut som har överklagats särskilt, får domstolen göra ändring även i den del som inte har överklagats, om det behövs för att det inte skall uppkomma någon uppenbar motstridighet eller oenhetlighet i förrättningen eller beslutet. Finner domstolen att det beträffande en förrättning finns en sådan omständighet som avses i 15 kap. 10 §, får domstolen besluta om behöv- liga åtgärder, även om överklagandet inte har avsett den delen av förrättningen. (Jfr 15 kap. 7 § samt 16 kap. 3, 5 och 11 §§ fastighetsbildningslagen i promemorians förslag.) Ändringarna i dessa paragrafer innebär främst att hänvisningen till 4 kap. 15 § andra stycket ersätts av en hänvisning till samma paragrafs föreslagna nya tredje stycke. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts. 16 kap. 14 a § Om en sakägare vinner ett mål om prövning av ett sådant beslut som avses i 15 kap. 6 § tredje stycket, kan domstolen tillerkänna honom eller henne ersättning för rättegångskostnad, om det finns synnerliga skäl. Sådan ersättning skall betalas av staten eller, om det överklagade be- slutet har meddelats av en lantmäterimyndighet, av kom- munen. (Jfr 16 kap. 14 § fastighetsbildningslagen i skrivelse.) Paragrafen, som är ny, reglerar frågan om rättegångskostnader vid överklagande av lantmäterimyndighetens räkning för förrättningskost- nader. Skälen för ändringen framgår av avsnitt 7.2. Bestämmelsen bygger på förutsättningen att varje part normalt skall bära sin rättegångskostnad i ett sådant mål. I vissa fall kan dock en sakägare som vinner målet få ersättning för sin rättegångskostnad av allmänna medel. Detta förutsätter att det finns synnerliga skäl. Det är således möjligt att under vissa förutsättningar förplikta det allmänna staten eller en kommun, om det överklagade beslutet har meddelats av en lantmäterimyndighet (se andra meningen) att ersätta den enskildes rättegångskostnad. Uttrycket synnerliga skäl är avsett att ha samma innebörd här som i 14 § fjärde stycket (se vidare prop. B 922; se även NJA 1979 s. 433). 17 kap. 3 § I fråga om rättegången i hovrätten tillämpas 16 kap. 3, 7 och 913 §§, 14 § första, fjärde och femte styckena, 14 a §, 15 § samt 16 §. Dock skall 16 kap. 15 § inte tillämpas när hovrätten återförvisar mål till fastighetsdomstolen. I mål som avses i 16 kap. 14 § andra stycket skall den som har att betala ersättning för mark eller rättighet, om inte något annat följer av 18 kap. 6 eller 8 § , alltid själv bära sina kostnader samt kostnad som han eller hon orsakar motparten genom att själv överklaga. Ogillas i ett sådant mål talan som har fullföljts av den som avstår eller upplåter mark eller rättighet, tillämpas dock 15 kap. 6 § (1987:10). I övrigt skall bestämmelserna i 18 kap. rättegångs- balken tillämpas. Bevis genom syn på stället får tas upp i hovrätten endast om det finns synnerliga skäl. 18 kap. 2 § I fråga om rättegången i tillämpas 16 kap. 3, 7, 9 och 10 §§, 11 § andra och tredje styckena, 12 och 13 §§, 14 § första, fjärde och femte styckena, 14 a §, 15 § samt 16 §. Dock skall 16 kap. 15 § inte tillämpas när återförvisar mål till lägre rätt. I mål som avses i 16 kap. 14 § andra stycket gäller bestämmelserna i 17 kap. 3 § andra stycket. Bevis genom syn på stället får tas upp i endast om det finns synnerliga skäl. (Jfr 17 kap. 3 § och 18 kap. 2 § fastighetsbildningslagen i Lantmäteri- verkets skrivelse). I dessa paragrafer har det införts sådana hänvisningar att bestämmel- serna i den nya 16 kap. 14 a § skall kunna tillämpas även i hovrätt och . Det har också gjorts vissa redaktionella ändringar. Bland annat har ett antal numera inaktuella hänvisningar till andra stycket i 16 kap. 15 § tagits bort. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om underrättelse till den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet gäller 4 kap. 15 och 24 §§ i sina äldre lydelser för förrättningar som har påbörjats före ikraftträdandet. Om ett sådant beslut som avses i 15 kap. 6 § tredje stycket har Prop. 2003/04:115 meddelats före ikraftträdandet, skall bestämmelserna i 16 kap. 14 a § inte Ändringarna i fastighetsbildningslagen skall träda i kraft . För förrättningar som har påbörjats skall äldre bestäm- melser i 4 kap. 15 och 24 §§ om underrättelser till om tid och plats för sammanträden och om sådana förrättningar som handläggs utan sammanträde fortfarande tillämpas. Skälen för detta har utvecklats i avsnitt 9. De nya reglerna i 16 kap. 14 a § skall inte tillämpas om lantmäteri- myndighetens debiteringsbeslut har meddelats före ikraftträdandet. Skälen för det framgår av avsnitt 9. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1971:1037) om äganderättsutredning och legalisering Äganderättsutredning sker vid förrättning, som handläggs av lantmäteri- myndigheten. Om äganderättsutredningen är av betydelse för en annan förrättning som handläggs av lantmäterimyndigheten, får myndigheten handlägga äganderättsutredningen och den andra förrättningen gemensamt. Bestämmelserna i 4 kap. 17, 12 och 13 §§, 14 § första och fjärde styckena, 1623, 28 och 29 §§, 30 § första stycket samt 31 och 3340 §§ fastighetsbildningslagen (1970:988) tillämpas också i fråga om ägande- rättsutredning. skall underrätta den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet om tid och plats för sammanträden, om en sådan nämnd kan antas ha ett intresse i ärendet. Bestämmelserna i 2 § första stycket och 3 § denna lag samt 4 kap. 110, 1214, 15 § första och andra styckena, 1623, 28 och 29 §§, 30 § första stycket och 3140 §§ fastighetsbildningslagen (1970:988) tillämpas också i fråga om legalisering. Handläggs en förrättning utan sammanträde, skall lantmäteri- myndigheten underrätta en sådan nämnd som avses i 2 § fjärde stycket om förrättningen innan denna avslutas, om nämnden kan antas ha ett intresse i ärendet. Om sammanträde hålls, gäller 2 § fjärde stycket (Jfr 2 och 19 §§ lagen om äganderättsutredning och legalisering i prome- förslag.) Ändringarna i 2 § tredje stycket och 19 § innebär att den generella skyldigheten för lantmäterimyndigheten att underrätta om tid och plats för sammanträde och, såvitt gäller legalisering, om förrättningar som handläggs utan sammanträde tas bort. Paragraferna har hänvisat bl.a. till 4 kap. 24 § fastighetsbildningslagen. Den para- grafen ges nu en ny lydelse som innebär att behöver underrättas om tid och plats för sammanträden under en fastighetsbild- ningsförrättning enbart om nämnden har begärt det. I 19 § har funnits en hänvisning till bl.a. 4 kap. 15 § fastighetsbildningslagen. 2003/04:115 den paragrafen ges en ny lydelse som innebär att behöver underrättas om förrättningar som handläggs utan sammanträde enbart om nämnden har begärt det. Någon motsvarighet till fastighets- bildningslagens regler om samråd finns inte i lagen om äganderätts- utredning och legalisering (jfr dock 1 § andra stycket lagen om ägande- rättsutredning och legalisering). Hänvisningarna till 4 kap. 24 § fastig- hetsbildningslagen kan därför inte kvarstå. I stället införs nya be- stämmelser i 2 § fjärde stycket samt i 19 § andra stycket en hänvisning till dessa bestämmelser. Bestämmelserna innebär att lantmäterimyndig- heten skall underrätta om tid och plats för samman- träde om nämnden kan antas ha ett intresse i ärendet. På motsvarande sätt införs i 19 § första stycket en ändrad hänvisning till 4 kap. 15 § första och andra styckena fastighetsbildningslagen och, efter mönster av den föreslagna bestämmelsen i 2 § fjärde stycket, i ett nytt andra stycke en bestämmelse om när skall underrättas om förrätt- ningar som handläggs utan sammanträde. Om förrättningen exempelvis gäller fastigheter som berörs av ett pågående eller planerat detalj- planearbete, kan det ofta finnas anledning att underrätta byggnads- nämnden i de nu aktuella fallen. Även andra situationer där nämnden kan antas ha ett intresse i ärendet är tänkbara. Bedömningen av om har ett intresse i ett enskilt ärende underlättas givetvis om det på förhand kommer till stånd ett informellt principsamråd mellan lantmäterimyndigheten och , där frågan om byggnads- nämndens intresse av detta slag av ärenden berörs. Skälen för förslagen har behandlats i avsnitt 6. Övriga ändringar är enbart redaktionella. Det bör noteras att hänvis- ningarna i 2 och 19 §§ till bl.a. 4 kap. 3340 §§ fastighetsbildningslagen medför att de nya bestämmelserna om underrättelse om beslut i 4 kap. 33 a § fastighetsbildningslagen utan vidare blir tillämpliga även på beslut som meddelas enligt lagen om äganderättsutredning och legalisering. 1.Denna lag träder i kraft . 2.I fråga om förrättningar som har påbörjats före ikraftträdandet gäller 2 och 19 §§ i sina äldre lydelser. Därvid skall, i fråga om underrättelse till den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet, hänvisningarna i 2 och 19 §§ till 4 kap. 15 och 24 §§ fastighetsbildningslagen (1970:988) avse paragrafernas lydelse vid utgången av . Lagändringen skall träda i kraft som ändringarna i fastig- hetsbildningslagen, dvs. För förrättningar som har på- börjats gäller de äldre bestämmelserna i 4 kap. 15 och 24 §§ fastighetsbildningslagen om underrättelse till . Skälen för den ordningen har behandlats i avsnitt 9. Sammanfattning av promemorian Ds 1999:42 Promemorian innehåller förslag till ändringar i fastighetsbildningslagens (1970:988) regler om förfarandet vid förrättningar. Syftet med förslagen är att göra handläggningen effektivare som rättssäkerheten höjs och reglerna blir enklare och tydligare. Den viktigaste ändringen innebär att medgivande- prövning när det gäller fastighetsbildning för ny eller befintlig bebyggel- se inom ett område utanför detaljplan tas bort. När det gäller fastighets- bildning för ny bebyggelse utanför detaljplanelagt område föreslås i stället ett krav på att det skall finnas ett bygglov eller ett förhandsbesked innan fastighetsbildningen får ske. Vidare föreslås ändringar i fastighetsbildningslagens regler om kallel- ser och om underrättelser om beslut. Slutligen föreslås vissa konsekvensändringar i andra lagar. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Lagförslagen i Ds 1999:42 Förslag till lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetsbildningslagen (1970:988)1 dels att 4 kap. 25 a § skall upphöra att gälla, dels att 4 kap. 15, 17, 18, 24 och 29 §§, 7 kap. 5 §, 14 kap. 9 §, 15 kap. 7 §, samt 16 kap. 3, 5 och 11 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 4 kap. 10 b och 29 a §§, av följande lydelse. Inom område som inte omfattas av detaljplan får fastighets- bildning för ny bebyggelse inte ske, om inte bygglov enligt 8 kap. 1 § eller förhandsbesked enligt 8 kap. 34 § (1987:10) föreligger. Om, i fall som avses i första stycket, bygglov eller förhands- besked saknas, får lantmäteri- myndigheten förelägga sökanden att ge in bevis om att ansökan om bygglov eller för- handsbesked har gjorts. Om föreläggandet inte följs, får an- sökan avvisas. Finns det anledning antaga att förrättning kan handläggas helt utan sammanträde, skall ansök- ningshandlingen delges sakägare, som ej biträtt ansökningen, och tillfälle lämnas honom att yttra sig över denna inom utsatt tid. Detta gäller inte den som är sakägare endast därför att han har del i sam- fällighet, om underrättelse enligt 6 kap. 7 § har lämnats. Handläggs en förrättning utan sammanträde, skall den eller de Om det finns anledning att anta att förrättningen kan handläggas helt utan sammanträde, skall ansökningshandlingen delges de sakägare som inte har varit med om ansökan. skall de lämnas tillfälle att yttra sig över ansökan . 1 Omtryckt 1992:1212. kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom plan- och bygg- nadsväsendet underrättas om förrättningen innan den avslutas. I fall som avses i 6 kap. 7 § och 7 kap 5 § tredje stycket behöver de som är sakägare endast därför att de har del i en berörd sam- fällighet eller är innehavare av ett berört servitut inte delges ansökan eller ges tillfälle att yttra sig över den. Detta gäller dock endast om underrättelse har lämnats enligt de angivna bestämmelserna. Såsom lantmäterimyndighetens beslut gäller, om förrättnings- männen har olika mening, vad två av dem säger. Har varje förrätt- ningsman sin mening, gäller förrättningslantmätarens mening. I fråga om pengar eller annat som utgör viss mängd skall dock den mening gälla som avser den näst största mängden. I beslut skall anges de skäl på vilka avgörandet grundas såvida motivering av beslutet inte kan anses överflödig. Beslut, som meddelats i samband med förrätt- ningens avslutande eller inställan- de, och beslut, som får överklagas särskilt, skall dessutom innehålla anvisning om hur beslutet kan överklagas. Meddelas beslut vid samman- träde, skall det uppläsas för de närvarande. Om i annan ordning meddelas beslut om förrättningens inställande eller, utan samband med förrättningens avslutande, be- slut som får överklagas särskilt, skall sakägare och annan som får överklaga underrättas om beslutet utan dröjsmål. 2 Senaste lydelse 1995:1394. Om förrättningsmännen har olika meningar, skall lant- mätermyndigheten besluta som två av dem säger. Om varje förrätt- ningsman har en mening, skall myndigheten besluta som förrätt- ningslantmätaren säger. När det gäller pengar eller något annat som utgör en viss mängd, skall dock beslutet bli som den som röstar för den näst största mäng- den säger. Ett beslut skall innehålla skälen för beslutet. Skälen får dock uteslutas om en motivering kan anses överflödig. Sådana beslut som har meddelats i samband med att förrättningen avslutas eller ställs in samt sådana beslut, som får överklagas särskilt, skall dessu- tom innehålla en uppgift om vad den som vill överklaga beslutet skall göra. Meddelas ett beslut vid sammanträde, skall det läsas upp för de närvarande. lämnas genom skriftligt medde- lande eller i sådan särskild ord- ning som beslutats enligt 20 § andra stycket.Till första sammanträdet under förrättningen skall samtliga kända sakägare kallas. Kallelse behövs dock ej, om det kan antagas att sakägaren ändå infinner sig. Om det föreligger anledning antaga att okända sakägare finns, utfärdas kallelse även på dessa.Kallelse enligt första stycket behöver inte utfärdas till den som är sakägare endast därför att han har del i samfällighet, om under- rättelse enligt 6 kap. 7 § har lämnats. Har sakägaren framställt yrkande, gäller första stycket. Till första sammanträdet under förrättningen skall samtliga kända sakägare kallas. Kallelse behövs dock inte, om det kan antas att sakägaren ändå infinner sig. Om det kan antas att det finns okända sakägare, skall kallelse utfärdas även på dessa. I fall som avses i 6 kap. 7 § och 7 kap 5 § tredje stycket behöver de som är sakägare endast därför att de har del i en berörd samfällighet eller är innehavare av ett berört servitut inte kallas enligt första stycket. Detta gäller dock endast om underrättelse har lämnats enligt de angivna bestämmelserna. Har sakägaren framställt yrkande, gäller första stycket. Kallelse skall före sammanträdet delges sakägarna. skall underrätta en sådan nämnd som avses i 15 § andra stycket om tid och plats för sammanträde. Om den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet begär det vid samråd, skall lantmäterimyndigheten underrätta nämnden om tid och plats för sammanträde. Sedan förekommande ersätt- ningsfrågor avgjorts och alla till förrättningen hörande göromål utförts, skall lantmäterimyndig- heten förklara förrättningen av- slutad (avslutningsbeslut). Avslutningsbeslut skall med- delas på sammanträde eller på tid och plats som myndigheten till- kännagivit för sakägarna och annan som får överklaga beslutet. 3Senaste lydelse 1995:1394. 4Senaste lydelse 1995:1394. När alla ersättningsfrågor har avgjorts och alla åtgärder som hör till förrättningen har utförts, skall lantmäterimyndigheten besluta att förrättningen är avslutad (avslut- ningsbeslut). Sådant tillkännagivande skall lämnas vid sammanträde eller också genom skriftligt meddelande eller i sådan särskild ordning som beslutats enligt 20 § andra stycket Sakägare skall utan dröjsmål underrättas skriftligen om beslut som har meddelats i samband med att en förrättning har avslutats eller ställts in och om beslut som får överklagas särskilt. En sådan underrättelse skall också sändas till andra som har rätt att överklaga beslutet. Underrättelsen skall innehålla uppgifter om innehållet i beslutet och om hur den som vill överklaga beslutet skall göra. I fall som avses i 6 kap. 7 § och 7 kap 5 § tredje stycket behöver de som är sakägare endast därför att de har del i en berörd samfällighet eller är innehavare av ett berört servitut inte underrättas enligt första stycket. Detta gäller dock endast om underrättelse har läm- nats enligt de angivna bestäm- melserna. Har sakägaren fram- ställt yrkande, gäller första stycket. Kan i fall som avses i 4 § första stycket olägenheten ej undanröjas genom ändring, får servitutet upphävas. Servitut får även upphävas, om till följd av ändrade förhållanden servitutet ej behövs för den härskande fastigheten eller nyttan av servitutet är ringa i jämförelse med belastningen på den tjänande Detsamma gäller, om servitutet ej utövats och omständigheterna även eljest är sådana att det måste anses övergivet. Om det är uppenbart att ett Om det är uppenbart att ett servitut är övergivet och att ett servitut är övergivet och att ett upphävande av servitutet inte upphävande av servitutet inte minskar den härskande fastig- minskar den härskande fastig- hetens värde, får servitutet upp- hetens värde, får servitutet upp- hävas utan att ägaren av denna hävas utan att ägaren av denna fastighet har lämnats tillfälle att fastighet har lämnats tillfälle att yttra sig i förrättningen. yttra sig i förrättningen. skall dock underrättas om förrätt- Om avslutande av förrättning vid vilken även handlägges fråga om fastighetsbildning och om åtgärder i samband med av- slutandet gäller 4 kap. 29 och 30 §§. Beträffande annan förrättning äger 4 kap. 29 § motsvarande tillämpning. Kommunen skall dock alltid underrättas om avslutande av förrättning som den har sökt. Bestämmelserna i 4 kap. 29, 29 a och 30 §§ skall tillämpas när det gäller 1.avslutande av en förrättning vid vilken även handläggs en fråga om fastighetsbildning och 2.sådana åtgärder som skall vidtas i samband med avslutandet. Beträffande andra förrättningar tillämpas 4 kap. 29 och 29 a §§. En kommun skall dock alltid underrättas om avslutande av en förrättning som den har sökt. Tillstånds- eller fastighets- bildningsbeslut får överklagas av en sådan nämnd som avses i 4 kap. 15 § andra stycket på sätt och inom tid som gäller för sakägare. Tillstånds- eller fastighets- bildningsbeslut får överklagas av den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom plan- och byggnadsväsendet på sätt och inom tid som gäller för sakägare.