prop · GR031d34 · 2004-01-01 00:00:00 — Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män 2003/04:1 BILAGA 4 Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män Ekonomiska resurser för kvinnor och män i åldern .............................. Tid och sysselsättning ............................................................................................ Förvärvsarbetstid och tid i hemarbete ................................................... Lön och inkomst .................................................................................................. Pension för personer .................................................... Underhåll till barn ................................................................................. 2003/04:1 BILAGA 4 Befolkningen i och utanför arbetskraften Sysselsatta efter arbetstidens längd 2002................................................. Anställda efter sektor 2002 ................................................................................... 3.2Månadslön efter sektor 2002. Kvinnors lön som andel av mäns lön efter 3.3De tio vanligaste yrkesgrupperna 2002. Antal, könsfördelning och 3.4Inkomst 2001 efter livscykel. Löneinkomst, arbetsinkomst samt Antal med löneinkomst respektive förvärvsinkomst 2001 efter livscykel ......... Utbetald föräldrapenning 2001 efter frånvaroorsak ............................................ Antal personer och dagar med föräldrapenning 2001 efter frånvaroorsak......... Sjukpenning 2001 efter antal sjukpenningdagar .................................................. Antal personer med sjukpenning 2001 efter antal sjukpenningdagar................. 4.5Sjukpenning 2001 efter livscykel. Kvinnors andel av mäns sjukpenning. Andel personer med sjukpenning av befolkningen............................................. 4.6 Sammansättning 2001 av pensionsbelopp till förtidspensionärer....................... 4.7Antal förtidspensionärer i olika åldrar 2001. Pension som andel av Utbetalda pensionsbelopp 2001 efter primär pensionsorsak .............................. Pensionsbelopp 2001 för tjänstepensionärer........................................................ Privat pensionssparande 2001. Andel av befolkningen och medelbelopp.......... Privat pensionssparande 2001. Andel av disponibel inkomst ............................. Utbetalt belopp och medelvärde............................................... Antal mottagare och betalare .................................................... Netto av överskott och underskott av kapital 2001 efter livscykel .................... Förmögenhet 2000 efter typ av tillgång .............................................................. Sammansättning 2001 av individuell disponibel inkomst.................................... 6.2Disponibel inkomst uppdelad på inkomstslag 2001. medelvärden samt kvinnors andelar..................................................................... 2003/04:1 BILAGA 4 Antal timmar i förvärvsarbete efter näringsgren 2002 ......................................... Antal timmar för hemarbete efter aktivitet 2000/2001........................................ Faktiskt arbetad tid i betalt arbete efter livs-cykel 2002*.................................... Tid för obetalt arbete efter livscykel 2000/01*................................................... Pensionsunderlag 2001 för personer i åldern ....................................... Disponibel inkomst 2001 efter olika inkomstslag.............................................. Sammansättning av disponibel inkomst före och efter skatt............................. Syftet med denna bilaga är att visa hur brister i jämställdhet kan uttryckas i ekonomiska termer, såväl när det gäller inkomst från marknadsarbete i form av lön och företagarinkomst som från socialförsäkringen. Redovisning görs både på makronivå, i form av könsfördelningen på den inkomstsumma som kommer från marknadsarbete eller från offentliga system, och på individnivå i form av den genomsnittliga ersättning och inkomst som kvinnor och män erhåller. Utgångspunkten tas i hur stor del av kvinnors och mäns arbete som är avlönat respektive oavlönat. Av tidsanvändningen framgår att större delen av det arbete kvinnor i åldern utför är oavlönat, medan den största delen av det arbete män i samma åldersgrupp utför är avlönat. Skillnaden är emellertid stor mellan kvinnor i olika livscykler, där småbarnsmammor arbetar mest obetalt. Det samma gäller även för småbarnspappor, men skillnaderna är små mellan män i olika livscykler. Kvinnor har ett något lägre arbetsutbud än män, och dessutom är deltidsarbete mer utbrett bland kvinnor än bland män. Av de sysselsatta kvinnorna arbetar två tredjedelar heltid och en tredjedel deltid. Män arbetar till heltid. Hälften av kvinnorna arbetar i privat sektor och hälften i offentlig sektor. Motsvarande siffra för män är i privat och i offentlig sektor. Kvinnor är således överrepresenterade i offentlig sektor och män i privat sektor. Arbetsmarknaden är fortfarande starkt könssegregerad. Kvinnor arbetar ofta inom lägre betalda yrken och har lägre befattningar. Även om man tar hänsyn till skillnader i yrkesval och sektorstillhörighet är löneskillnaderna mellan män och kvinnor betydande. Kvinnor tjänar i genomsnitt av vad män gör. Kvinnor har i samtliga livscykler lägre inkomst från marknadsarbete än män. Den största skillnaden mellan kvinnor och män finns i gruppen sammanboende med småbarn. Den minsta skillnaden finns i gruppen ensamstående kvinnor och män med äldre barn. Genomgående är skillnaden större mellan sammanboende kvinnor och män än mellan ensamstående kvinnor och män. När den inkomst som individen får som kompensation för inkomstbortfall till exempel 2003/04:1 BILAGA 4 vid sjukdom, föräldraledighet eller arbetslöshet läggs till löneinkomsten, stärks kvinnors ekonomiska ställning i relation till mäns. Välfärdssystemet har därmed en utjämnande effekt mellan kvinnor och män i ekonomiskt hänseende. visar genomgången av förmåner i socialförsäkringen att män genomgående har högre ersättning än kvinnor. Trots att kvinnor i flera fall har en högre nyttjandegrad och därmed får en större andel av de totalt utbetalda beloppen, har kvinnor på individnivå en genomsnittligt lägre ersättning än män. Detta hänger samman med att män i genomsnitt har högre månadslön och därmed större sjukpenninggrundande inkomst. Även kvinnors högre grad av deltidsarbete medför lägre ekonomisk kompensation vid frånvaro. 1Ekonomiska resurser för kvinnor och män i åldern 2064 år Denna bilaga visar fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Uppgifterna gäller personer i åldern och inkluderar således inte ålderspensionärer som inte har förtida uttag. Redovisningen omfattar de inkomster kvinnor respektive män får från marknadsarbete i form av lön och företagarinkomst samt ersättning och bidrag från socialförsäkringssystemet och från arbetslöshetsförsäkringen. Det första avsnittet inleds med en redovisning av avlönat och oavlönat arbete. Förvärvsarbete är den största inkomstkällan för både kvinnor och män, och detta arbete ligger till grund för ersättning i socialförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen och för framtida pensioner. Löneskillnader på arbetsmarknaden fortplantas via ersättningssystemen och slutligen i form av skillnad i pension till livets slutskede. Det oavlönade arbetet i form av till exempel hushålls- och underhållsarbete i hemmet, omsorg om barn och andra anhöriga ger ingen inkomst eller pensionsrätt i pensionssystemet för individen (i det nya pensionssystemet finns pensionsrätt för barnår), men bidrar avsevärt till hushållets välfärd och är därför ett viktigt komplement till det marknadsavlönade arbetet. Fördelningen av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män har en ömsesidig påverkan på så sätt att omfattningen av den ena formen sätter 2003/04:1 BILAGA 4 gränser för/påverkar omfattningen av den andra formen av arbete. Avsnittet avslutas med en analys av befolkningens anknytning till arbetsmarknaden enligt Arbetskraftsundersökningen (). I ett avsnitt om lön och inkomst redovisas månadslön och löneskillnader mellan kvinnor och män inom olika arbetsmarknadssektorer samt uppgift om månadslön i de tio vanligaste yrkesgrupperna. Lönen utgör den primära inkomstkällan. Inkomstbegreppet inbegriper emellertid fler former av inkomst än lön, såsom företagarinkomst och ersättning från socialförsäkring eller arbetslöshetsförsäkring. I avsnittet framkommer att inkomstrelationerna ändras beroende på vilket begrepp som används. Socialförsäkringarnas effekter på kvinnors och mäns inkomster utvecklas i ett avsnitt där fördelningen av föräldrapenning, sjukpenning, rehabiliteringsersättning och förtidspension mellan kvinnor och män studeras närmare, bland annat utifrån livscykelperspektiv och nyttjandegrad. Där redovisas även pensionsgrundande inkomst som underlag för intjänad pensionsrätt och förekomsten av privat pensionssparande. Förekomsten av tillgångar och skulder och avkastning på kapital behandlas i ett särskilt avsnitt. Avslutningsvis presenteras hela inkomststrukturen för kvinnor och män, dvs. de komponenter som utgör delar av enskilda personers disponibla inkomst. Vilka inkomster och varifrån inkomsterna kommer varierar med olika skeden och situationer i livet, de påverkas av medvetna val eller av händelser den enskilde inte råder över. Här studeras personers intjänande under hypotesen att de vuxna personerna helt disponerar den egna inkomsten med tillägg för en andel av familjestödet. Hushållsgemensamma transfereringar har fördelats med hälften på vardera av de vuxna. I fördelningspolitiska redogörelser analyseras vanligen hushållets inkomst i relation till antal och ålder på personer i hushållet (konsumtionsenheter) med ett antagande om att inkomsten fördelas lika mellan dessa personer. För de kvinnor och män som har de olika inkomstslagen redovisas medelvärden av inkomstslaget. Dessutom visas skillnader mellan kvinnors och mäns inkomst uttryckt som kvoten mellan deras medelvärden i procent. 2 Tid och sysselsättning 2.1Förvärvsarbetstid och tid i hemarbete Enligt utförde kvinnor och män i åldern förvärvsarbete på marknaden. Av dessa timmar svarade kvinnor för och män för . Diagram 2.1 Antal timmar i förvärvsarbete efter näringsgren 2002 Jord, skog, fiske Finans verks, ftg-tj. o kultur tj, renh Källa: Arbetskraftsundersökningen, SCB I ekonomisk statistik redovisas löpande det betalda arbetet som förvärvsarbete, medan förekomsten av obetalt arbete redovisas i tidsanvändningsundersökningen. Den senaste tidsanvändningsundersökningen genomfördes /01. Tiden för hemarbete beräknas uppgå till , dvs. det är samma omfattning som det betalda arbetet. Fördelningen mellan kvinnor och män är emellertid den omvända kvinnor utför och män av det obetalda arbetet. Det betalda arbetet har således samma omfattning som det obetalda. Tiden i betalt respektive obetalt arbete mäts dock på lite olika sätt förvärvsarbete räknas som bruttotid där pauser inräknas som en del av arbetstiden, medan hushållsarbete räknas som nettotid i vilken inga pauser inräknas. Därmed görs en viss överskattning av det betalda förvärvsarbetet räknat, vilket innebär att särskilt kvinnors andel av tid underskattas. Diagram 2.2 Antal timmar för hemarbete efter aktivitet 2000/2001 Omsorg om egna barn Inköp av varor o tjänster Resor i smb.m hemarbete Källa: Tidsanvändningsundersökningen, SCB Arbetstidens förläggning skiljer sig åt. Mäns arbete (betalt och obetalt sammantaget) sker i högre utsträckning på vardagar . Kvinnors arbete fördelas över dag- och samt . På så sätt har män en tydligare åtskillnad mellan arbete och fri tid. I tabell 2.1 redovisas befolkningen i åldern efter arbetskraftstillhörighet. Nästan 2 miljoner kvinnor och drygt 2,1 miljoner män var för kvinnor och för män. Tabell 2.1 Befolkningen i och utanför arbetskraften Antal 1 000-tal och procentuell fördelning Källa: , SCB I tabell 2.2 redovisas den överenskomna arbetstiden. Kvinnor arbetar deltid i betydligt större omfattning än män. Kvinnor har främst lång deltid av kvinnorna arbetar medan motsvarande andel för män är . av kvinnorna och av männen arbetar heltid. Orsaker till kvinnors deltid kan till viss del för- 2003/04:1 BILAGA 4 med arbetsmarknadens struktur. Kvinnor arbetar oftare hos arbetsgivare som endast efterfrågar deltidsanställda. De bakomliggande orsakerna till deltidsarbete skiljer sig. Män arbetar deltid för att de studerar, är sjukskrivna eller har delpension. Kvinnor arbetar huvudsakligen deltid därför att fördelningen av ansvar och arbete med hem och familj är ojämn. Tabell 2.2 Sysselsatta efter arbetstidens längd 2002 Procentuell fördelning och antal i 1 000-tal Källa: , SCB Den genomsnittliga faktiska förvärvsarbetstiden är för kvinnor och för män. Som framgår av diagram 2.3 överstiger den faktiska förvärvsarbetstiden för män i flera livscykler. Detta beror på att övertid ingår i underlaget men även på att företagare ofta har en längre faktisk arbetstid än . Den faktiska arbetstiden för kvinnor är lägre på grund av större frånvaro för vård av barn och större andel deltidsarbete. Diagram 2.3 Faktiskt arbetad tid i betalt arbete efter livscykel 2002* Källa: , SCB * Avser sysselsatta personer i arbete under mätveckan. 2003/04:1 BILAGA 4 Tidsanvändningen visar en skev fördelning av det obetalda arbetet mellan kvinnor och män. Genomgående ägnar män åt obetalt arbete i hemmet än kvinnor. Diagram 2.4 Tid för obetalt arbete efter livscykel 2000/01* Källa: Tidsanvändningsundersökningen, SCB * Uppgift om ensamstående män med barn saknas då uppgiften är statistiskt osäker. Livscykelindelningen visar också stor variation i användningen av tiden för kvinnor, en variation som inte gäller i samma utsträckning för män. Sammanboende kvinnor med barn arbetar mer obetalt än ensamstående kvinnor med barn. Att ha små barn får också mycket större konsekvenser för kvinnors förvärvsarbete än för mäns förvärvsarbete, vilket är ett exempel på ömsesidig påverkan mellan betalt och obetalt arbete. En hög grad av obetalt arbete minskar utrymmet för betalt arbete. Detta får konsekvenser för kvinnors ekonomiska situation: på kort sikt minskar den inkomsten från lönearbete vilket på lång sikt har negativ inverkan på pensionen såväl som på andra inkomstrelaterade ersättningar. Från den senaste mätningen har en viss förändring skett i tidsanvändningen. Män har t.ex. i genomsnitt minskat sitt förvärvsarbete per dag medan kvinnor har minskat sitt obetalda arbete per dag. Kvinnors och mäns tidsanvändning har närmat sig varandra, men någon signifikant omfördelning av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män har inte skett. 3 Lön och inkomst Avsnittet inleds med en redovisning av hur arbetsmarknaden ser ut för kvinnor och män. I en internationell jämförelse framstår den svenska arbetsmarknaden som starkt könsuppdelad. är kvinnors arbetskraftsdeltagande i åldern bland de högsta i världen, av kvinnor och av män i arbetskraften. En mängd av de tjänster som i utförs i betalt marknadsarbete, utförs i flertalet europeiska länder företrädesvis obetalt av kvinnor. Som framgår av tabell 3.1 är ett konstaterande om könsuppdelningen på arbetsmarknaden motsägelsefull. Kvinnorna fördelar sig till hälften på privat och till hälften på offentlig sektor, medan män till är koncentrerade till den privata sektorn. Kommun- och landstingssektorerna är starkt kvinnodominerade, den statliga sektorn är att beteckna som könsmässigt jämnt fördelad och den privata sektorn har en övervikt av män. över hela arbetsmarknaden är könsfördelningen jämn. Förutom den horisontella uppdelningen på kvinnor och män inom olika sektorer och yrken, finns också en vertikal uppdelning av kvinnor och män inom respektive sektor, där män finns på högre befattningar i större utsträckning än kvinnor, vilket även syns i lönestatistiken. Tabell 3.1 Anställda efter sektor 2002 Procentuell fördelning, könsfördelning procent och antal Källa: , SCB Månadslön för kvinnor och män i olika sektorer redovisas i tabell 3.2. Uppgifterna avser heltids- och deltidsanställda, där månadslönen för deltidsanställda har räknats om till heltidslön. För timavlönade redovisas en beräknad månadslön. Löneskillnader mellan kvinnor och män kan till stor del förklaras med skillnader i yrke, sektor, befattning, arbetslivserfarenhet och ålder. Det finns emellertid löneskillnader mellan kvinnor och män som är svåra att mäta statistiskt och som inte går att förklara på detta sätt utan kan antas bero på kön, s.k. osakliga löneskillnader. Att kvinnor generellt har högre utbildning än män och en större andel kvinnor än män har minst 3-årig eftergymnasial utbildning ger inget utfall i de överenskomna månadslönerna. Ur detta perspektiv lönar sig utbildning sämre för kvinnor än för män. I tabellen redovisas kvinnors lön i relation till mäns lön i två olika serier, standardvägd och ej standardvägd. I den standardvägda månadslönen har faktorer som ålder, utbildningsnivå, arbetstid och sektor inom yrkesgrupper rensats bort. Även om man bortser från skillnader som förklaras av desa faktorer kvarstår löneskillnader mellan kvinnor och män. Storleken på löneskillnaden varierar mellan sektorerna. Löne skillnaden är minst i den kommunala sektorn, där kvinnor utgör en majoritet. Detta gäller oavsett om lönen är standardvägd eller inte. 2003/04:1 BILAGA 4 standardvägda löneskillnaden är störst i den privata sektorn. I genomsnitt över hela arbetsmarknaden är kvinnors månadslön av mäns månadslön när hänsyn tagits till skillnader i olika yrkesval och sektor. Över tid är löneskillnaderna i stort sett oförändrade. I tabell 3.3 redovisas antal kvinnor och män, könsfördelning och månadslön för de tio vanligaste yrkesgrupperna. I dessa grupper finns av alla anställda kvinnor och av alla anställda män. Sammanlagt är 1,4 miljoner anställda i dessa tio grupper. Endast en yrkesgrupp, företagsekonomer och personaltjänstemän, har en jämn könsfördelning kvinnor och män. I denna grupp är löneskillnaden störst och kvinnors lön utgör i genomsnitt av mäns lön. Endast i gruppen grundskollärare har kvinnor i genomsnitt lika hög eller något högre lön än män. Tabell 3.2 Månadslön efter sektor 2002. Kvinnors lön som andel av mäns lön efter sektor 19922002 Månadslön, kronor samt kvinnors lön som andel av mäns lön, procent Kvinnors lön som andel av mäns lön, % Månadslönen är standardvägd (stv) med antagande att kvinnor och män fördelar sig lika på ålder, utbildning, arbetstid och sektor inom varje yrkesgrupp. Källa: och , Lönestatistik 2003/04:1 BILAGA 4 Tabell 3.3 De tio vanligaste yrkesgrupperna 2002. Antal, könsfördelning och medellön Rangordnade efter samtliga i yrkesgruppen i % av mäns Vård- och omsorgspersonal m.fl. Försäljare, detaljhandel, demonstratörer Säljare, inköpare, mäklare m.fl. Källa: och , Lönestatistik De två föregående tabellerna visar överenskommen månadslön där deltidslön är omräknad till heltidslön. För en person som arbetar heltid blir årsinkomsten lite drygt 12 gånger månadslönen eftersom vissa tillägg sker vid semester. Verkligheten är dock i regel inte så enkel. Att vara anställd del av året, vara sjuk, föräldraledig eller arbetslös medför en lägre årsinkomst liksom att arbeta på deltid. Övertidsarbete, befordran, nytt arbete eller ny lön enligt avtal kompletterat med retroaktiv utbetalning kan medföra en väsentligt högre årsinkomst än 12 månadslöner. I tabell 3.4 visas kvinnors och mäns ekonomiska situation utifrån tre olika inkomstbegrepp: 1) Löneinkomst som är summan av lön, bilförmån och företagarinkomst 2) Arbetsinkomst som är lön kompletterad med inkomstrelaterade transfereringar (exempelvis sjukpenning och föräldrapenning) vilka är knutna till arbetet och kompenserar för inkomstbortfall 3) Förvärvsinkomst som är summan av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet och som förutom arbetsinkomst ovan inkluderar bl.a. ersättning vid arbetslöshet, pensionsutbetalningar, studiestöd och vårdbidrag. Förvärvsinkomst är ett taxeringsmässigt inkomstbegrepp som efter olika typer av avdrag utgör underlag för och statlig inkomstbeskattning. Inkomst av kapital ingår däremot inte utan redovisas och beskattas separat. Av tabell 3.4 framgår att storleken på den årliga inkomsten varierar beroende på vilket inkomstbegrepp som används. Både kvinnors och mäns inkomster ökar när fler inkomstslag läggs till, som skillnaden mellan kvinnors och mäns inkomstnivå minskar. Kvinnors ekonomiska ställning stärks således i relation till mäns då förvärvsinkomst jämförs i stället för löneinkomst. Detta förhållande gäller i samtliga livscykler, vilket innebär att transfereringar av olika slag statiskt sett har en utjämnande effekt på kvinnors ekonomiska ställning relativt män. Trots att fler inkomstslag stärker kvinnors inkomst i relation till mäns, kvarstår stora skillnader mellan inkomsterna. Den största skillnaden finns mellan ensamstående och sammanboende. Inkomstskillnaderna är större mellan sammanboende kvinnor och män än mellan ensamstående kvinnor och män. I vissa grupper har också ensamstående kvinnor högre genomsnittlig förvärvsinkomst än sammanboende kvinnor. En orsak är att sammanboende kvinnor arbetar deltid i större utsträckning än ensamstående kvinnor, vare sig de har barn eller inte. Detta mönster gäller inte för män. Dubbelt så många män som kvinnor har arbetsinkomst från eget företag. Företagarinkomsten är ofta svår att mäta på ett sätt som är jämförbart med anställda men i genomsnitt är företagarinkomsten högre för män än för kvinnor. Förvärvsinkomst visar emellertid inte individens hela konsumtionsmöjlighet. 2003/04:1 BILAGA 4 Tabell 3.4 Inkomst 2001 efter livscykel. Löneinkomst, arbetsinkomst samt förvärvsinkomst Inkomst, kronor och kvinnors andel av mäns inkomst, procent Anm. Löneinkomst är summan av lön, bilförmån och företagarinkomst. Arbetsinkomst utgör summan av löneinkomst, sjukpenning, föräldrapenning och dagpenning vid utbildning eller tjänstgöring inom totalförsvaret. Ägare av fåmansbolag räknas som anställd. Förvärvsinkomst består av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet. Genomsnitt för alla med arbetsinkomst. Källa: HEK, SCB, beräkningar Förekomst av kapital, skattefria transfereringar i form av familjestöd och skatt på förvärvsinkomsten leder till att individuell disponibel inkomst avviker från förvärvsinkomsten (se avsnitt 6). I tabell 3.5 redovisas uppgifter om antal och könsfördelning för de personer som har lön och/eller företagarinkomst samt för de som har förvärvsinkomst. Antal personer ökar ju fler inkomstbegrepp som summeras. Det framgår att 300 000 fler kvinnor och 200 000 fler män har förvärvsinkomst jämfört med enbart löneinkomst. Könsfördelningen är relativt stabil men det finns en viss tendens att mäns andel minskar när lön och företagarinkomst kompletteras med fler personer med fler inkomstslag. Tabell 3.5 Antal med löneinkomst respektive förvärvsinkomst 2001 efter livscykel Antal och könsfördelning, procent Anm. Förvärvsinkomst består av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet Källa: HEK, SCB, beräkningar 2003/04:1 BILAGA 4 Redovisningen i föregående avsnitt visar hur offentliga transfereringar ökar den genomsnittliga inkomsten för både kvinnor och män samt stärker kvinnors ekonomiska ställning i relation till män. I detta avsnitt analyseras vissa ersättningar från socialförsäkringen närmare. Skillnader i ersättning från socialförsäkringen mellan kvinnor och män kan uppkomma av flera skäl. Dels följer löneskillnaderna med in i socialförsäkringssystemet när ersättningen baseras på den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) eller den pensionsgrundande inkomsten (PGI). Dels finns skillnader i nyttjandegrad mellan kvinnor och män. Den senare skillnaden är särskilt tydlig när det exempelvis gäller föräldraförsäkringen. Det är därför viktigt att i analysen särskilja vilka skillnader som uppkommer när man studerar ersättningsnivåer respektive nyttjandegrad i de offentliga systemen. utbetalades i föräldrapenning.