prop · GR031d9 · 2004-01-01 00:00:00 — För att underlätta omvandlingsarbetet har politikområdet 2003 tillförts på tilläggsbudget. Storstadspolitikens övergripande mål är i enlighet med beslut om målen för en nationell storstadspolitik (prop. 1997/98:165, bet. 1998/99: AU2, rskr. 1998/99:34) följande: -att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl inom storstadsregionerna som i övriga delar av landet (tillväxtmålet) samt -att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda lev- nadsvillkor för storstädernas invånare (segregationsmålet). Regeringen har initierat ett arbete för att ta fram indikatorer över utvecklingen i stadsdelar som omfattas av storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal. I arbetet deltar bl.a. , , , , och som fått i uppdrag att kommentera och analysera ett förslag till indikatorer från (Målområdesanalyser och indikatorer, : 06) Analyserna skall redovisas till respektive departement . Den nationella storstadspolitiken inriktas på att stärka förutsättningarna för tillväxt och bryta segregation i storstäderna. En särskild Storstadsdelegation har regeringens uppdrag att utveckla och samordna en sammanhållen politik för storstadsregionerna. Det storstadspolitiska arbetet har främst inriktats på målet att bryta segregationen i storstäderna. Regeringen har tecknat lokala utvecklingsavtal med sju storstadskommuner om insatser i de socioekonomiskt mest utsatta stadsdelarna. Storstadspolitiken går in i en ny fas då de särskilt anslagna medlen till de lokala utvecklingsavtalen upphör 2003. Insatser i de lokala utvecklingsavtalen skall framöver införlivas i ordinarie verksamheter. Kommunerna har arbetat för att ta tillvara framgångsrika erfarenheter och föra in dem i ordinarie strukturer kommunens eller andra lokala aktörers. Statens styrning skall på motsvarande sätt utformas så att framgångsrika metoder och arbetssätt tas tillvara och finner former i ordinarie strukturer och permanentas. I den ekonomiska vårpropositionen aviserade regeringen att statliga myndigheter skall ges tydliga mandat och riktlinjer för att storstadspolitikens tvärsektoriella mål skall uppnås. Ett antal myndigheter ska ges i uppdrag att utveckla den samverkan som finns i de lokala utvecklingsavtalen. Det gäller bl.a. AMS och . Myndigheten för skolutveckling är ett exempel på en statlig verksamhet där erfarenheter från samverkansarbete i stadsdelar som tecknat lokala utvecklingsavtal tas till vara i den ordinarie verksamheten. Regeringen avser att framöver lägga ökad vikt vid tillväxtmålet; dels att använda de goda erfarenheter som erhållits i det storstadspolitiska arbetet med lokala utvecklingsavtal, dels beakta erfarenheter från de regionala tillväxtavtalen och de regionala tillväxtprogrammen. Regeringen kommer att hålla ett antal tillväxtkonferenser i storstadsregionerna för att skapa tillfälle att diskutera med berörda parter och strukturera samarbetsformerna för det framtida tillväxtarbetet. avser regeringen att lämna en skrivelse till med redovisning av hur det lokala utvecklingsarbetet har utvecklats sedan propositionen om storstadspolitik beslutades av 1998. Regeringen avser även tillkalla en särskild utredare för att värdera det stora antal rapporter som inventerats i det s.k. avstämningspaketet. Regeringen har i bred samverkan med bl.a. statliga myndigheter, kommuner och organisationer sammanställt ett s.k. avstämningspaket vars syfte är att förse riksdag och regering med ett väl förankrat underlag som beskriver det storstadsarbete, huvudsakligen de lokala utvecklingsavtalen, som genomförts fram . Avstämningen genomfördes under namnet Storstad och framtid och är en del av den förbättringsprocess som kontinuerligt pågår för att uppnå de övergripande målen för storstadspolitiken. I de lokala utvecklingsavtalen avtalas om insatser som bidrar till att förbättra förutsättningarna för tillväxt främst lokalt i stadsdelarna men även regionalt. Ett exempel på detta är Strategiforum i kommun. De lokala utvecklingsavtalen har bidragit till en ökad samverkan mellan länsarbetsnämnderna och berörda kommuner. Tillsammans har de utvecklat gemensamma strategier och riktlinjer för framtida utvecklingsarbete. Exempelvis påbörjade AMS 2003 en försöksverksamhet med arbetsplatsintroduktion för invandrare. I propositionen Arbetsmarknadspolitiken förstärks (prop. 2002/03:44) betonas betydelsen av individinriktat arbete. De medel som AMV avsatt för personalförstärkningar syftande till att särskilt stärka ställningen för personer med utländsk bakgrund på arbetsmarknaden kommer att finnas kvar. Inom ramen för storstadspolitikens tillväxtarbete är de lokala utvecklingsavtalen ett instrument för att minska inomregionala skillnader i storstadsregionerna. I riktlinjerna för arbetet med regionala tillväxtprogram betonas särskilt tre strategiska frågor; arbetskraftsförsörjningen, 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 entreprenörskap, företagande och företagsklimat samt innovationssystem och kluster. Kunskap och kompetens från det lokala utvecklingsarbetet skall tas tillvara i storstadsregionernas arbete med regionala tillväxtprogram. De regionala tillväxtprogrammen skall genomföras 2004 2007. De syftar till att samordna insatser inom områden där sektorsamverkan bidrar till att utveckla hållbara lokala arbetsmarknadsregioner utifrån ett näringsperspektiv. lämnas länens förslag till regionala tillväxtprogram till regeringen för godkännande. godkände regeringen fem reviderade avtal för kommunerna; , , , och . De myndigheter som ingår i referensgrupp för centrala myndigheter har erbjudits möjlighet att lämna synpunkter på befintliga avtal inför revideringsarbetet. avses övriga två avtal revideras. Tabell 4.2 Beslutade och utbetalade medel inom de lokala utvecklingsavtalen (1999 ) (tre stadsdelar) (fyra stadsdelar) (en stadsdel) (tre stadsdelar) (fyra stadsdelar) (fem stadsdelar) (fyra stadsdelar) Samverkan är en viktig metodfråga för att storstadspolitiken skall kunna genomföras i praktiken. För att konkretisera samverkansarbetet har därför samverkansöverenskommelser tecknats i samtliga berörda kommuner, i regel med arbetsförmedling och försäkringskassa. Ett arbete med att utveckla strukturer för ett nationellt erfarenhetsutbyte och kunskapsöverföring pågår. Regeringen har gett kommun i uppdrag att leda en arbetsgrupp för att utveckla metoder och instrument för nationellt erfarenhetsutbyte och kunskapsöverföring inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen. Arbetsgruppen samlar deltagare från samtliga kommuner samt Arbetsmarknads- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 verket, Myndigheten för skolutveckling, Verket för näringslivsutveckling, samt en representant från Storstadskansliet. Arbetet förväntas att avslutas /04. För att genomföra en kartläggning av det internationella erfarenhetsutbytet inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen har regeringen beviljat medel till . Kartläggningen ska ske i samarbete med , kommun och Storstadskansliet. Regeringen avser att framöver kontinuerligt utvärdera resultaten av det storstadspolitiska arbetet med hjälp av ett antal indikatorer. har haft regeringens uppdrag att föreslå indikatorer och nyckeltal för att följa utvecklingen i stadsdelarna. I rapporten och indikatorer, 2001:06, presenterar förslag på indikatorer för storstadspolitiken. Sektorsmyndigheterna , , , , och har fått regeringens uppdrag att analysera och kommentera förslag till indikatorer. har fått i uppdrag att bistå sektorsmyndigheterna i deras analys. Myndigheternas analyser redovisas till respektive departement. har även haft i uppdrag att samordna den nationella utvärderingen, och konstaterade i sin slutrapport () att utvecklingsarbetet dittills pågått för att det skulle vara möjligt att analysera dess effekter. Det finns således ett behov av en utvärdering med ett längre tidsperspektiv. Statskontoret har redovisat en studie som beskriver samverkan mellan myndigheter och kommuner med lokala utvecklingsavtal (Tillsammans i storstaden 2002:23). För att belysa och analysera arbetet för att minska brottslighet och öka tryggheten har regeringen gett i uppdrag att genomföra en brottsförebyggande studie av de lokala utvecklingsavtalen. En skriftlig rapport lämnades till regeringen . (Brottsförebyggande insatser i utsatta områden, 2003). Storstadspolitiken är tvärsektoriell. Samordning av insatser sker inom flera politikområden utifrån ett storstadspolitiskt helhetsperspektiv. Det innebär att de flesta insatser som görs för att uppnå de storstadspolitiska målen sker utanför politikområdet. Nedan presenteras kortfattat regeringens insatser inom andra politikområden av betydelse för regionernas utveckling i storstadsregionernas utsatta stadsdelar. För mer information hänvisas till respektive politikområde. I propositionen Arbetsmarknadspolitiken förstärks (prop. 2002/03:44) betonas betydelsen av individinriktat arbete, särskilt för långtidsarbetslösa. Erfarenheter från de lokala utvecklingsavtalen visar att en individinriktad arbetsmetod är en framgångsfaktor. Exempelvis påbörjade AMS 2003 i enlighet med regeringens proposition en försöksverksamhet med arbetsplatsintroduktion för invandrare. De medel för personalförstärkningar som finns på lokala arbetsförmedlingar är av stor betydelse för att kunna ta tillvara den arbetsresurs som finns i de utsatta stadsdelarna. Det gäller även fortsättningsvis. Myndigheten för skolutveckling inrättades . gav regeringen ett särskilt uppdrag till myndigheten att verka för förbättrade utbildningsvillkor i segregerade områden. Erfarenheter från de lokala utvecklingsavtalen tas därmed tillvara i utbildningspolitiken. Regeringen har t.ex. 2001 och 2003 gett respektive Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att utveckla sfi-lärares ämneskompetens och anvisat medel för dessa uppdrag. Denna satsning berör i stor utsträckning storstädernas sfi-lärare. Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2003:105) som skall pröva hur skolformen svenskundervisning för invandrare, sfi, kan förnyas och förbättras. I utredarens uppdrag ingår bl.a. att ta tillvara de erfarenheter som vunnits inom storstadspolitiken. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . I departementsskrivelsen (Ds 2003:23) Validering m.m. fortsatt utveckling av vuxnas lärande presenterar en rad förslag som ska syfta till att öka flexibiliteten och tillgängligheten i vuxenutbildningen. har beslutat om En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Regionalpolitiken har omvandlats till en ny politik för hållbar regional utveckling i alla delar av landet. Den nya regionala utvecklingspolitiken har inga geografiska avgränsningar. Den utgår från de lokala arbetsmarknadsregionernas funktionssätt och bedrivs i såväl gles- och landsbygd, i små och medelstora städer samt i storstadsområden. Regeringen har beslutat om riktlinjer för de regionala tillväxtprogrammen, som skall genomföras 20042007. De regionala tillväxtprogrammen syftar till att samordna insatser inom områden där sektorsamverkan bidrar till att utveckla hållbara lokala arbetsmarknadsregioner utifrån ett näringsperspektiv. Kunskap och kompetens från det lokala utvecklingsarbetet skall tas till vara i storstadsregionernas tillväxtprogram. lämnar länen förslag till regionala tillväxtprogram till regeringen för godkännande. I regeringens skrivelse En nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (skr. 2000/01:59) aviseras ett antal initiativ för att öka kunskapen i samhället om diskrimineringsfrågor. Regeringen har beviljat av anslaget Ut- vecklingsinsatser i storstäder för informationsinsatser om den nya lagen mot diskriminering. Lagen trädde i kraft . Bland annat skall särskilda insatser riktas mot de sju storstadskommuner som regeringen har tecknat lokala utvecklingsavtal med. Arbetet kommer att bedrivas i samverkan med DO, HomO och HO. Av rapporten i storstad (Mångkulturellt centrum 2002:3) framgår det att ungefär en tredjedel av de statliga medel som aviseras till de berörda kommunerna går till olika former av kulturinsatser. Av samma rapport framgår det att kulturinsatserna kommer de boende till del och att det finns ett starkt engagemang hos de boende beträffande kulturverksamhet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Vidareutvecklingen av samarbetet mellan olika kulturinstitutioner och de kommuner som omfattas av storstadsarbetet är centralt inför det Mångkulturår som planeras till 2006. Regeringen fortsätter att följa det arbete olika kulturinstitutioner utför som bidrar till att uppfylla storstadspolitikens målsättningar. Det arbete som görs inom idrottspolitiken medverkar i stor utsträckning till att uppfylla de mål som satts för storstadspolitiken. Idrotten stärker inte bara den fysiska och psykiska hälsan utan utgör ett viktigt instrument för att stärka den demokratiska föreningskulturen lokalt och regionalt. Det gäller särskilt i utsatta stadsdelar. medverkar på olika sätt i de lokala utvecklingsavtalen. Ett mål som särskilt lyfts fram i dessa avtal är att behovet av ekonomiskt bistånd bör minska i de aktuella stadsdelarna. De lokala utvecklingsavtalen har stimulerat till ökad samverkan mellan kommuner och de statliga myndigheter som är verksamma på lokal nivå, främst arbetsförmedlingar och försäkringskassor. I flera stadsdelar har denna samverkan bidragit till att andelen långvariga socialbidragstagare halverats 2001. är dock nivåerna relativt höga i jämförelse med landet i övrigt. Politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga överlämnade regeringen propositionen Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet (2002/03:132) till . I propositionen lämnas förslag till ett system för finansiell samordning mellan olika huvudmän inom rehabiliteringsområdet. Syftet med den finansiella samordningen är att underlätta för människor som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser från flera av de samverkande parterna att bli självförsörjande. Den utökade möjligheten till finansiell samordning mellan olika huvudmän inom rehabiliteringsområdet bedöms även kunna bidra till att vidareutveckla den samverkan som sker på lokal nivå i de kommuner där staten tecknat lokala utvecklingsavtal. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Regeringens demokratiarbete Tid för demokrati och storstadspolitiken arbetar utifrån ett lokalt perspektiv och ett underifrån perspektiv liksom att särskilt engagera grupper som inte är lika delaktiga i den demokratiska processen. Många kopplingar kan göras mellan dessa båda initiativ. överlämnade regeringen skrivelsen En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83) till . Målet för det nationella arbetet är att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna, ökad kunskap och medvetenhet om de mänskliga rättigheterna samt bättre samordning av arbetet med att främja mänskliga rättigheter. Flera av de insatser som bedrivs inom ramen för arbetet med att främja mänskliga rättigheter nationellt medverkar också till att uppfylla storstadspolitikens mål. Folkrörelsepolitiken är ett komplement till ett stort antal politikområden som hanterar specifika frågor som rör den ideella sektorn. Ett exempel på en insats inom folkrörelsepolitiken som beror på storstadspolitiken är det samverkansprojekt som påbörjades mellan regeringen, och föreningslivet. Projektet handlar om att finna former för att genom föreningslivet stödja nyanlända invandrares etablering i samhället. Även den utredning om allmänna samlingslokaler som tillsattes har beröringspunkter med storstadspolitiken eftersom det visat sig särskild finnas problem med tillgången till mötesplatser i storstadsregionerna. I flera länder pågår ett utvecklingsarbete, liknande vårt, i storstädernas utsatta stadsdelar. har flera internationella kontakter knutits till storstadspolitiken. deltar i ; ett EU-program som avser stadsutveckling. kommun deltar i URBACT som är ett annat EU-program som syftar till att utveckla transnationella erfarenheter när det gäller utbyte mellan städer. har fått medel för att samordna en kartläggning, i samarbete med och kommun, av internationellt erfarenhetsutbyte inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen. Kontakter har knutits med ett forskarnätverk (UGIS) som arbetar med erfarenhetsutbyte kring utsatta bostadsområden och de nationella program som initierats där för att vända den negativa utvecklingen. De lokala utvecklingsavtalen lyfts fram som ett gott exempel inom , National Action Plan, EU kommissionens program för sysselsättning. -att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl inom storstadsregionerna som i övriga landet samt -att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare Storstadsarbetet har genererat erfarenhet, kunskap och metoder för lokalt tvärsektoriellt utvecklingsarbete. Dessa erfarenheter och kunskaper ska nu tas tillvara för att spridas till en vidare krets, både nationellt och internationellt. Regeringen avser återkomma till med en skrivelse om storstadspolitikens utveckling. För en samlad redovisning av resultaten hänvisas därför till den kommande skrivelsen. I det storstadspolitiska arbetet har regeringen prioriterat att uppnå segregationsmålet, dvs. arbetet med de lokala utvecklingsavtalen. I denna budgetproposition redovisas kortfattat beskrivningar av utvecklingen i berörda stadsdelar. Resultaten av tillväxtpolitiska insatser redovisas inom berörda politikområden. I de kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal har emellertid förändringar skett som även gynnar tillväxten i de tre storstadsregionerna. Regeringen konstaterar allmänt att det strategiska arbetet i de lokala utvecklingsavtalen har förbättrats och flera positiva resultat har framkommit. De samlade insatserna mot gemensamma mål har blivit fler och de kortsiktiga projektbaserade insatserna allt färre. Regeringen har ytterligare stimulerat det strategiska arbetet genom att medverka till framtagande av en modell för framtidsscenarier i stadsdelarna. har ett tiotal stadsdelar genomfört stadsdelsvisa framtidsscenarier. Dessa är en central utgångspunkt för det fortsatta utvecklingsarbetet. Det strategiska arbetet innebär att ta fram kvantitativa och kvalitativa lokala mål samt att följa upp och utvärdera dessa. Det ger en samlad kunskap om vilka metoder eller insatser som är framgångsrika. Det lokala utvecklingsarbetet har på så sätt ökat den nationella kunskapen om segregationen. Sysselsättningen har ökat stadigt i de 24 stadsdelar som deltar i utvecklingsarbetet men är andelen sysselsatta låg i förhållande till omgivande regioner och genomsnittet i landet. Särskilt låg är sysselsättningsgraden bland utlandsfödda kvinnor. Enligt i storstadssatsningens 24 bostadsområden 2001, 2003:4 innebar en stor framgång för sysselsättningen. konstaterades att arbetslösheten hade minskat mindre än året innan. En förklaring är kommunernas arbete att få in människor i arbetslivet och att fler arbetslösa skrevs in som arbetssökanden. fortsatte det långvariga försörjningsstödet att minska i de utsatta stadsdelarna. Framgångsrika samverkansmetoder för att öka sysselsättningen har vuxit fram inom ramen för avtalen. Det gäller insatser både för långtidsarbetslösa och personer som relativt blivit arbetslösa. Arbetet på arbetsförmedlingarna i de aktuella stadsdelarna bedrivs mer personalintensivt än inom ordinarie verksamhet. Möjligheten att ägna mer tid per arbetssökande framhålls som en nyckelfaktor för framgång i arbetet. Arbets- och utvecklingscenter (AUC) har byggts upp i Malmös samtliga berörda stadsdelar. Detta innebär att tre myndigheters specifika kompetens förs samman under samma tak. Därmed kan en utökad service erbjudas för de personer som är i behov av nya lösningar. Målgruppen är främst långtidsarbetslösa och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 personer med socialbidrag. Genomströmningen vid varje AUC är ca 1 200 personer . fick arbete eller började en utbildning. Arbets- och utvecklingscenter i integreras nu alltmer i den ordinarie verksamheten. Diskussioner förs med och arbetsförmedlingen om hur verksamheten ska kunna permanentas. Ett annat exempel på hur en bred samverkan mellan arbetsförmedlingen, det lokala näringslivet och stadsdelen framgångsrikt har bidragit till en mycket positiv sysselsättningsutveckling är Lunda Nova i . minskade t.ex. antalet arbetslösa eller i program med . matchning har utarbetat en arbetsmodell som bygger på att knyta samman arbetsgivarens konkreta kompetensbehov med anställningsbar arbetskraft. matchning har med stöd av EU-medel utvecklats till matchning och omfattar 13 stadsdelar och två kranskommuner i . Matchning handlar om att arbetslösa i skall kunna få jobb inom den högteknologiska industrin i . pågår planering för att föra över verksamheten i stiftelse- eller bolagsform för att insatsen ska kunna fortleva även utan särskilda statliga medel. Utvecklingen av socialbidragsberoendet är nära kopplat till sysselsättningsutvecklingen. Andelen långvariga socialbidragstagare har minskat. I stadsdelar med lokala utvecklingsavtal har försörjningsstödet minskat från till av invånarna. I har de flesta berörda stadsdelarna har haft en minskning på . En stor andel av de boende i stadsdelarna är barn och unga. Flera insatser inom avtalen berör således barn och ungdomars uppväxtvillkor. Inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen har förskoleverksamheten byggts ut och utvecklats. Metoder för hur förskola och skola kan stärka tvåspråkiga barns språk- och kunskapsutveckling har utvecklats och etablerats. Resurser har använts till kompetensutveckling av personalen för att arbeta med tvåspråkiga barn. Även för vuxna förekommer utbildningsinsatser inom avtalen såsom språkutbildning kombinerat med praktik, yrkesutbildningar m.m. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Den statistik över utbildningsnivån och 2001 som presenterar i rapporten i storstadssatsningens 24 bostadsområden 19972001, visar att andelen invånare i åldrarna med minst treårig gymnasieutbildning har ökat . Utvecklingen har varit minst positiv för gruppen utrikes födda kvinnor. Spridningen i utbildningsnivå är emellertid stor: från med minst treårig årig gymnasieutbildning i till i . Genomsnittet i är . Delaktighet, ökad trygghet och folkhälsa Regeringen arbetar för att demokratifrågor ska genomsyra alla politikområden och nivåer i samhället. I flera av de kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal engagerades till exempel inför valet demokratiinformatörer, vilket resulterade i ett högre valdeltagande i de utsatta stadsdelarna. Ett annat exempel på stärkt lokaldemokrati återfinns i där arbetet med lokala utvecklingsavtal har bidragit till införandet av områdesråd till vilket de boende röstar fram representanter för invånarna i stadsdelen. har fått i uppdrag av regeringen att kartlägga de brottsförebyggande insatser som gjorts för att minska brottslighet och öka tryggheten inom ramen för storstadsarbetet. Av rapporten i utsatta områden (2003) framgår det att storstadsarbetet bland annat har bidragit till att flera brottsförebyggande råd har inrättats, att nya nätverk har bildats inom det brottsförebyggande området och att medborgarperspektivet har fått ett allt större utrymme i det brottsförebyggande arbetet. Polisens roll har emellertid varit otydlig och i vilken utsträckning som polisen varit delaktig i storstadsarbetet skiljer sig mycket åt mellan de olika stadsdelarna. BRÅ konstaterar i sin rapport att av de insatser som gjorts inom ramen för de lokala utvecklingsavtalen har införlivats i reguljär verksamhet eller fått extern finansiering. av insatserna har avslutats eller ska avslutas och det är oklart om övriga insatser införlivas i ordinarie verksamhet eller ej.