prop · GR031d10 · 2004-01-01 00:00:00 — Anhörigas roll och betydelse som vårdgivare till äldre och personer med funktionshinder är väl dokumenterad och erkänd. har på regeringens uppdrag kartlagt utvecklingen i kommunerna efter det att det statliga stimulansbidraget på området upphört. redovisade myndigheten rapporten efter Anhörig 300. konstaterar att det har skett en påtaglig utveckling inom området men att det inte säkert kan avgöras i vilken utsträckning anhörigstödet verkligen når dem som behöver stöd. Det beror bl.a. på brister i den officiella statistiken. bedömning är att det återstår mycket arbete, bl.a. med att utveckla kvaliteten på stödinsatserna, innan utbudet av stöd till anhöriga motsvarar de faktiska behoven. har på regeringens uppdrag följt utvecklingen av insatser som syftar till att öka äldres inflytande inom vård och omsorg. Med brukarinflytande avses i första hand den enskilde äldres möjligheter att påverka omfattning, innehåll etc. i den vård och omsorg som han eller hon erhåller. En redovisning av resultatet lämnades till regeringen , Avrapportering av projekt om brukarinflytande i vård och omsorg om äldre. Resultatet visar bl.a. att flertalet kommuner aktivt arbetar med att öka brukarinflytandet, även om ambitionsnivåer och metoder skiftar mellan kommunerna. anser att frågor om brukarinflytande bör utgöra en del i kommunernas och de privata vårdföretagens långsiktiga planering och att arbetet med att utveckla brukarinflytandet bör utvärderas så att positiva och negativa erfarenheter kan tas tillvara. Ett flertal insatser av betydelse för äldre personer har genomförts inom såväl äldrepolitiken som inom angränsande politikområden. Regeringens bedömning är att insatserna har bidragit till en utveckling av bl.a. kvaliteten och tillgängligheten i vård och omsorg samt enskildas rättssäkerhet, ekonomi och möjligheter att påverka innehållet i vård och omsorg. Flera av insatserna ligger tydligt i linje med de mål som har lagt fast för äldrepolitiken. Emellertid kan konstateras att det alltjämt finns problem och brister på många områden inom främst vård och omsorg. I det perspektivet framstår det angeläget med fortsatta insatser. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Den äldre befolkningen ökar är ungefär 1,5 miljoner personer och 450 000 är eller äldre. Cirka 265 000 personer är beviljade insatser inom äldreomsorgen. beräknas drygt 2 miljoner personer vara eller äldre medan antalet personer beräknas uppgå till drygt en halv miljon. Stora förändringar sker i befolkningens civilstånd. av alla män och av alla kvinnor lever i ensamhushåll vilket belyser de skilda förutsättningarna mellan män och kvinnor vad gäller möjligheterna att få hjälp och stöd från en sammanboende. Den snabba ökningen av den äldre befolkningen kommer att medföra ett successivt ökat vård- och omsorgsbehov. De förväntningar som finns om ett fortsatt förbättrat hälsotillstånd bland äldre kommer endast i begränsad utsträckning att kunna bromsa denna utveckling. Hur samhället kan möta de förväntade ökade vård- och omsorgsbehoven beror i hög utsträckning på den fortsatta ekonomiska utvecklingen. Efter ett antal relativt gynnsamma år har kommunernas ekonomi försämrats på många håll som kostnaderna för vård och omsorg snabbt ökar. Kommunernas samlade kostnader för äldreomsorg uppgår till (2001), en ökning med jämfört med (fasta priser). Kostnaderna varierar kraftigt mellan olika kommuner. Skillnaden i kronor per invånare var cirka 2,5 gånger större i den kommun där äldreomsorgen kostade mest jämfört med den kommun där den kostade minst. För att förbättra kommuners och landstings möjligheter att bibehålla och utveckla tillgängligheten och kvaliteten inom vissa kommunala verksamheter, bl.a. vård och omsorg, har staten tillfört kommun- och landstingssektorn i generella statsbidrag. Härutöver har tillförts det generella statsbidraget inom ramen för den särskilda satsning som gjorts på vård och omsorg. I samma syfte kommer ytterligare att tillföras det generella statsbidraget . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har det skett en ökad koncentration av äldreomsorgens insatser till personer med mer omfattande vård- och omsorgsbehov, delvis på bekostnad av personer med behov av enklare omsorgs- eller serviceinsatser. Insatserna har allt mer koncentrerats till de allra äldsta och mest hjälpbehövande. En konsekvens av detta är att anhöriga i allt större utsträckning får ta ansvar för att tillgodose närståendes behov av främst omsorg och service. Det är naturligt att anhöriga vill hjälpa och stödja sina föräldrar, släktingar eller andra närstående. Det förekommer dock att anhöriga känner sig mer eller mindre tvingade att bistå med hjälp därför att kommunen i deras tycke är alltför restriktiv med att bevilja hemtjänstinsatser. Regeringen anser att kommunerna har ett mycket långtgående ansvar enligt socialtjänstlagen att tillgodose äldres behov av vård, omsorg men också service, särskilt om insatserna kan bidra till att fördröja behovet av mer omfattande insatser senare i livet. Även begränsad hjälp med enklare vardagsbestyr kan vara av stor betydelse för äldre och också fungera förebyggande genom att behovet av mer omfattande insatser därmed skjuts . Några kommuner har infört möjligheter för äldre att erhålla hemtjänstinsatser utan föregående biståndsbedömning, bl.a. i syfte att förebygga och fördröja vård- och omsorgsbehov senare i livet. Regeringen följer noga utvecklingen i dessa kommuner. Kommunerna har ett ansvar enligt socialtjänstlagen att stödja och på olika sätt hjälpa anhöriga som vårdar och hjälper en närstående. Det arbete med att utveckla olika stödformer för anhöriga som genomförts i kommunerna inom ramen för det statliga stimulansbidraget har enligt som följt satsningen varit mycket framgångsrikt. Det är angeläget att detta utvecklingsarbete nu kan fortsätta i mer etablerade former i kommunerna. En annan fråga som regeringen anser behöver övervägas är anhörigas rättsliga ställning. Frågan bereds inom . En av förutsättningarna för att uppnå god kvalitet inom äldreomsorgen är att det finns tillräckligt med personal och att personalen har rätt kompetens. Stat, kommuner och landsting vidtar en rad åtgärder för att främja personalrekryteringen. Syftet med insatserna i den gemensamma plan som tio myndigheter skall ta fram är att skapa bättre förutsättningar för kommuner och företag att fullgöra sitt ansvar som huvudmän för och/eller utförare av vård och omsorg. Den höga sjukfrånvaron inom bl.a. vård och omsorg försvårar möjligheterna för kommunerna att upprätthålla en god personalbemanning. Regering och riksdag har vidtagit ett flertal åtgärder i syfte att minska sjukfrånvaron bl.a. inom ramen för det s.k. 11-punktsprogram- met. Regeringen har kritiserat kommuner som inte i rimlig tid verkställer beslut eller domar som ger enskilda rätt till insatser inom . Även har uppmärksammat problemet i ett tillkännagivande till regeringen. Förvaltningsdomstolar har möjlighet att utdöma en s.k. sanktionsavgift till kommuner som inte verkställer domstolsbeslut enligt SoL eller LSS. Som tidigare redovisats har regeringen via direktiv riktade till dels en statlig kommitté, dels och inom ramen för ett regeringsuppdrag, begärt in analyser och förslag för att få underlag för fortsatta åtgärder på området. Regeringen avser att återkomma till i frågan. Regeringen har vid ett flertal tillfällen och i olika sammanhang pekat på betydelsen av en väl fungerande rehabilitering inom både socialtjänst och hälso- och sjukvård för att kunna upprätthålla och stärka äldres egenvårdsförmåga samt för att så långt möjligt kunna återskapa kroppsliga funktioner som gått förlorade i samband med sjukdom. Emellertid finns i många kommuner och landsting hinder och begränsningar av olika slag som försvårar möjligheterna att bedriva en god rehabilitering. Det handlar bl.a. om en hög personalomsättning som försämrar kontinuiteten, bristfällig handledning samt även i vissa fall kompetensbrister. Vidare är tillgängligheten till sjukgymnaster, arbetsterapeuter och annan rehabiliteringspersonal på många håll begränsad. Det handlar i vissa fall också om informations- och samarbetsproblem i rehabiliteringsfrågor mellan personal inom äldreomsorg, hemsjukvård och hälso- och sjukvård. Regeringen anser att frågan om hur rehabiliteringsverksamheten för äldre skall kunna förbättras bör ges hög prioritet i det fortsatta arbetet inom både kommuner och landsting. Som tidigare redovisats har beslutat en ny lag (2003:192) om gemensamma nämnder. Den ger huvudmännen utökade möjligheter att utveckla samarbetet i rehabilieringsfrågor och andra frågor av gemensamt intresse. Den mer övergripande frågeställningen om hur ansvaret för äldres rehabilitering skall organiseras mellan olika huvudmän utreds inom ramen för den av regeringen tillsatta utredningen om översyn av vård och omsorg efter Ädelreformen (S2003:04). Många äldre, bl.a. personer med utländsk bakgrund, känner sig osäkra på vad samhället kan erbjuda den dag de själva behöver hjälp med insatser av olika slag. Resultaten av uppföljning av försöksverksamheten med uppsökande verksamhet bland äldre som ett antal kommuner och landsting bedrivit, är överlag mycket goda. De långsiktiga effekterna är emellertid svårbedömda. Erfarenheter från visar dock att förebyggande hembesök kan förbättra hälsa och välbefinnande hos äldre och därigenom minska behoven av bl.a. läkarbesök. Mot bakgrund av de redovisade resultaten anser regeringen att det finns skäl att fördjupa de kvalitativa utvärderingarna av försöksverksamheterna samt även genomföra utvärderingar och analyser av ekonomisk karaktär. Om ett hembesök kan ersätta ett eller flera besök vid vårdcentral eller på sjukhus eller andra insatser inom vård och omsorg finns en betydande potential för kostnadsbesparingar som skulle kunna frigöra resurser för att utveckla andra delar av vård och omsorg. De nya bestämmelserna om avgifter inom äldre- och handikappomsorgen har gett ett ökat skydd mot höga avgifter för personer i olika inkomstnivåer. uppföljningar har dock visat att vissa kommuner i samband med ikraftträdandet av bestämmelserna har beslutat upphöra med att jämka kostnader för bl.a. mat vilket främst drabbat personer med låga inkomster och lågt eller inget bostadstillägg. Frågan bereds i . Tillsynen inom äldreomsorgen har förstärkts , bl.a. genom införandet av 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 bestämmelser om anmälningsplikt för personal inom äldreomsorgen samt de inrättade äldreskyddsombuden vid länsstyrelserna. Länsstyrelserna kommer att lämna en första redovisning av äldreskyddsombudens verksamhet . Det är av betydelse att antalet tillsynsinsatser kan öka genom äldreskyddsombudens verksamhet. Lika viktigt är dock att länsstyrelserna och genom äldreskyddsombudens verksamhet eller på annat sätt arbetar med att utveckla kvaliteten och innehållet i tillsynsarbetet, t.ex. genom en ökad samverkan mellan myndigheterna. Det gäller särskilt den tillsyn som inriktar sig mot verksamheter som innehåller inslag av både vård och omsorg. För att kunna följa upp och beskriva utvecklingen av kostnader, prestationer och resultat inom äldre- och handikappomsorgen är det angeläget att den nationella officiella statistiken innehåller relevanta uppgifter av hög kvalitet. Emellertid finns brister i befintlig statistik vad gäller såväl innehåll som kvalitet. Det är därför angeläget att det sker en utveckling på området. Frågan bereds inom . De särskilda satsningar som genomförts inom ramen för regeringens nationella handlingsplan för äldrepolitiken har enligt gett upphov till många positiva effekter. finns dock brister och tillkortakommanden inom vård och omsorg som behöver rättas till. Regeringen har initierat ett flertal åtgärder för att få underlag för fortsatta insatser på området. Den parlamentariska äldreberedningen SENIOR 2005, som tillsattes , lämnar sitt slutbetänkande . lämnar Utredningen med uppdrag att se över strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen, (Dir. 2003:10), ett första delbetänkande. lämnar utredningen med uppdrag att analysera och överväga hur vården och omsorgen för äldre människor skall organiseras , (S2003:04), sitt slutbetänkande. Nämnas bör också att regeringens s.k. Demensarbetsgrupp lämnar en slutredovisning av sitt arbete . Regeringen har redovisat inriktningen på äldrepolitiken under innevarande mandatperiod. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 utgångspunkt från denna redovisning samt de underlag som kommer att redovisas har regeringen inlett diskussioner med företrädare för och om möjligheterna att utveckla bl.a. kvaliteten och tillgängligheten i vård och omsorg. Målsättningen är att etablera ett långsiktigt samarbete kring angelägna frågor. Anslaget omfattar vissa insatser inom äldreområdet i enlighet med beslut med anledning av regeringens proposition Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113, bet. 1997/98SoU24 rskr. 1997/98:307). omfattar anslaget även bidrag till pensionärsorganisationer. Den övervägande delen av anslaget har förbrukats. Det anslagssparande som finns avser främst verksamheten med uppbyggnad av regionala forsknings- och utvecklingscentra i enlighet med beslut. Etableringen av verksamheterna har tagit än beräknat. 8.7.117:1 Stimulansbidrag och åtgärder , som administrerar bidraget, bedömer att anslagssparandet kommer att för- brukas under innevarande budgetår. Anslagsutveckling 17.1 Stimulansbidrag och 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Tabell 8.3 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Inom ramen för den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken som genomfördes , beviljades stimulansbidrag bl.a. för uppbyggnad och utveckling av 15 regionala forsknings- och utvecklingscentra. Därefter har ytterligare tre FoU-centran etablerats. Fortsatt stöd utgår till verksamheten 2004 med (prop. 1999/2000:149, bet. 2000/01:SoU5, rskr. 2000/01:53). I samband med behandling av den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken beslutades att bidrag skulle utgå för utveckling av longitudinella områdesdatabaser. Detta är en långsiktig satsning som syftar till att beskriva och över tiden följa de äldres hälsa, funktionsförmåga och behov av vård och omsorg. Fyra huvudmän har beviljats medel för uppbyggnad av longitudinella databaser. kommer verksamheten inom ramen för denna satsning att begränsas till de mest nödvändiga åtgärderna beroende på att medel till de fyra huvudmännen tillfälligtvis minskas till . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Pensionärsorganisationer kan erhålla statsbidrag i enlighet med förordningen (1994:316) om statsbidrag till pensionärsorganisationer. har fem rikstäckande pensionärsorganisationer erhållit bidrag. Från anslaget fördelar regeringen också bidrag till vissa andra organisationer som företräder äldres intressen. har ytterligare tillförts anslaget för stöd till organisationer inom äldreområdet. Tabell 8.4 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken . beräknas anslaget till vardera . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politikområdet omfattar insatser inom verksamhetsområdena Individ- och familjeomsorg samt Statligt bedriven ungdoms- och missbrukarvård. Det är fråga om insatser för att förbättra situationen för de mest utsatta grupperna i samhället t.ex. kvinnor och män med behov av socialbidrag, flickor och pojkar och familjer i socialt utsatta situationer, hemlösa, missbrukare, prostituerade och kvinnor som utsätts för hot och våld. Ansvaret för att kvinnor och män, flickor och pojkar i socialt utsatta situationer får det stöd och den hjälp de behöver vilar enligt socialtjänstlagen (2001:453, SoL) på kommunen. Det rör sig bl.a. om bistånd i form av socialbidrag, vård av barn och unga, vård av missbrukare samt åtgärder för andra utsatta grupper i samhället. Statens insatser inom politikområdet består främst av lagstiftning, tillsyn, uppföljning och utvärdering, vissa stimulansbidrag samt det utvecklingsarbete som bedrivs av myndigheterna. (SiS) ansvarar för den statligt bedrivna ungdoms- och missbrukarvården som sker utan eget samtycke enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM), vård av unga enligt 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) samt lagen (1998:603) om sluten ungdomsvård (LSU). Under politikområdet redovisas också bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. samt utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa. Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 18:1 Bidrag till utveckling av socialt 18:3 Utvecklingsmedel till åtgärder för Totalt för politikområde Socialtjänstpolitik 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Målet för socialtjänstpolitiken är -att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer -att stärka skyddet för utsatta barn. spelar en viktig roll i välfärdspolitiken genom att utgöra ett komplement till de generella ekonomiska stödsystemen för kvinnor och män som av olika skäl är i behov av särskilt stöd. svarar för behovsprövade stöd- och hjälpinsatser till utsatta grupper. har utöver sin servicefunktion också befogenheter till myndighetsutövning som ingen annan instans har, t.ex. när det gäller att ingripa till skydd för flickor och pojkar i utsatta situationer. Grundläggande för är principerna om helhetssyn och frivillighet, ett förebyggande perspektiv samt att den enskildes egna resurser skall tas tillvara. Principerna ger vägledning både för praktiska verksamhet och för den människosyn som skall prägla verksamheten. Barnets bästa och barnets rätt att komma till tals skall vara självklara utgångspunkter när barn är berörda. Brukarna är de kvinnor och män, flickor och pojkar som riktar sina insatser till. Allt socialt arbete måste utgå ifrån brukarnas perspektiv och egna erfarenheter. Ambitionen är att brukarperspektivet lika självklart skall genomsyra alla beslut och alla insatser som rör enskilda människor som att ett barnperspektiv skall prägla alla insatser som på något sätt rör barn och unga. insatser ger de människor som av olika anledningar utsätts för ekonomiska och sociala påfrestningar möjlighet att leva ett värdigt och självständigt liv. Regeringens arbete för ökad rättvisa och välfärd, som manifesterades i det mål som sattes upp ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100) om att halvera antalet socialbidragsberoende , fortsätter. Avstämningen av målet presenteras i bilagan Avstämning av målet om ett halverat socialbidragsberoende (bilaga 3 i volym 1). Trots förstärkningar inom vård, skola, omsorg och de generella ekonomiska stödsystemen finns det fortfarande grupper av människor som inte har nåtts av dessa satsningar eller som har behov av ytterligare insatser. Arbetet med att förbättra villkoren för de mest utsatta grupperna skall därför fortsätta. Det handlar bland annat om att utveckla kvaliteten i det sociala arbetet, att stärka tillsynen, att utveckla kunskapen om vilka resultat olika åtgärder leder till samt att i större utsträckning tillvarata brukarnas egna erfarenheter. Social och ekonomisk utsatthet har många och komplexa dimensioner, bl.a. beroende på ojämställdhet mellan könen, vilket leder till insatser inom en rad politikområden. Kommuner och landsting har en central roll, eftersom de ansvarar för funktioner som är centrala för människors välfärd. För att åstadkomma ett långsiktigt hållbart utvecklingsarbete mot ekonomisk och social utsatthet krävs ett stärkt samarbete mellan olika aktörer på olika nivåer i samhället. Det är därför angeläget att hitta former för att stödja tillskapandet av lokala processer som syftar till social delaktighet, i partnerskap mellan kommuner, myndigheter, organisationer och berörda individer. har inom ramen för EU- samarbetet utarbetat en nationell handlingsplan mot fattigdom och social utestängning 20032005. I handlingsplanen slås fast att det krävs insatser på lokal nivå, i lokalt partnerskap, för att åstadkomma ett långsiktigt hållbart utvecklingsarbete mot ekonomisk och social utsatthet, samt att brukarnas eget deltagande är centralt. Verksamhetsområde Individ- och familjeomsorg insatser bör i betydligt högre utsträckning vara baserade på kunskap och beprövad erfarenhet. har därför regeringens uppdrag att ge nationellt stöd till kunskapsutvecklingen inom . har fortsatt arbetet i ett antal delprojekt inom ramen för detta stöd. Det är bland annat fråga om stöd till forskning, försök med systematisk koppling mellan , lärosäten och forskning, utveckling av organisation och ledarskap samt utveckling av instrument för att bedöma brukarnas behov och insatsernas effekt. har dessutom publicerat ett antal kartläggningar, rapporter, utbildningsmaterial och andra skrifter för att bidra till utvecklingen inom individ- och familjeomsorgen. På flera områden saknas det dock betydelsefull kunskap om medborgarnas välfärd, trots en väl utbyggd verksamhetsstatistik, befolkningsregister samt regelbundna stora intervjubaserade undersökningar om människors levnadsförhållanden. Det gäller t.ex. välfärdens fördelning bland kvinnor och män, flickor och pojkar. Ett arbete med att utveckla statistiken samt andra instrument för att följa upp samhällets insatser pågår därför i . arbetar kontinuerligt för att stimulera och stödja arbete. En utgångspunkt för insatser är resultatet av länsstyrelsernas tillsyn. Tillsynen skall bidra till att lagar inom område och intentionerna i dessa efterlevs av kommuner, entreprenörer och enskilda som driver tillståndspliktig verksamhet. Tillsynen skall även stimulera planering samt vidare- och metodutveckling av . har länsstyrelserna granskat delar av i samtliga kommuner och omkring en fjärdedel av de enskilda (tillståndspliktiga) verksamheterna. Länsstyrelserna har också granskat och bedömt klagomål från enskilda individer. Ansvaret för förbättringar av verksamhet vilar främst på kommunerna. och länsstyrelserna har emellertid också ett ansvar för att bidra till att kvaliteten förbättras. För att avhjälpa iakttagna brister har olika åtgärder vidtagits. Dessa gäller såväl normering som kunskapsutveckling och andra myndighetsuppgifter. Som exempel kan nämnas och länsstyrelsernas särskilda satsning inom kvalitetsområdet, som bidragit till att öka kommunernas intresse för kvalitetsarbetet. Regionala FoU-enheter har spelat en pådrivande roll i många kvalitetsutvecklingsprojekt. Enheterna har med något undantag etablerats med ekonomiskt stöd från . Länsstyrelserna förfogar över medel för stöd till kommunernas arbete med att utveckla öppenvård för ungdomar som riskerar att utveckla eller redan har utvecklat ett missbruk och för vuxna missbrukare. har 142 projekt fått ekonomiskt stöd. Av dessa avsåg 68 ungdomsvård, 45 miss- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 brukarvård, sju personalutbildning samt 22 dokumentation och utvärdering. Sju projekt var inriktade på specifika etniska grupper eller arbetade med integrationsfrågor. Tolv projekt hade specifik inriktning på kvinnor/flickor och sex projekt på män/pojkar. Övriga projekt hade inte någon specifik könsinriktning. Sammanlagt fördelades nästan . Stärkt skydd för barn i utsatta situationer I syfte att stärka skyddet för barn i utsatta situationer har ett antal lagändringar skett från (prop. 2002/03:53, bet. 2002/03:SoU, rskr 2002/03:225). LVU har förstärkts med ett tydligt barnperspektiv.