prop · GR031d21 · 2004-01-01 00:00:00 — I likhet med 2001 representerar sakområdena Naturvård och miljöskydd, Lantbruk samt Regional utvecklingspolitik och konkurrens av länsstyrelsernas totala verksamhetskostnader. Naturvård och miljöskydd svarar för den största procentuella andelsökningen jämfört med , vilket framgår av diagram 5.2. Orsaken var den anslagsökning som skedde med anledning av förslag i budgetpropositionen för bl.a. miljömålsarbete. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Diagram 5.2 Totala kostnaders fördelning 20012002 försvar,räddn.tj. Utifrån regionala förutsättningar och prioriteringar dominerar sakområdena Naturvård och miljöskydd hos 18 länsstyrelser. Lantbruk samt Regional utvecklingspolitik och konkurrens dominerar hos vardera en länsstyrelse. i avviker från övriga länsstyrelser då länsarbetsnämnden och inordnats i organisation, vilket påverkar sakområdenas procentuella fördelning av de totala kostnaderna jämfört med övriga länsstyrelser. I diagram 5.3 framgår de fyra största sakområdenas procentuella andelar hos respektive länsstyrelse 2002. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Diagram 5.3 Sakfrågornas andelar av de totala kostnaderna 2002 För att länsstyrelserna skall kunna fullgöra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt inom ramen för tilldelade medel krävs fortsatt utveckling och effektivisering av verksamheten. Regeringen vill i det sammanhanget lyfta fram möjligheterna till fortsatt och vidareutvecklad samverkan samt gemensamt resursutnyttjande mellan länen. Detta kommer att belysas i den tidigare nämnda översynen av styrningen av länsstyrelsernas verksamhet. Regeringen vill dessutom att de jämförelser som görs med bl.a. nyckeltal vidareutvecklas. () har i allt väsentligt funnit länsstyrelsernas årsredovisningar rättvisande. I årsredovisningen för staten (skr. 2002/03:101) redovisas granskning av länsstyrelsernas konkurrensbefrämjande arbete (RRV 2002:24), tillsyn av behandlingshem för barn- och ungdomar (RRV 2002:6) samt staten i samverkan myndigheternas roll i de regionala tillväxtavtalen (RRV 2002:23). Tabell 5.2 Anslagsutveckling för 32:1 Länsstyrelserna m.m. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 2 138 465 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 138 467 tkr prisnivå. verkar utifrån den grundläggande uppgiften att vara statens regionala företrädare och samordnare i de frågor som statsmakterna I roll ingår att agera utifrån ett statligt helhetsperspektiv och därigenom bidra till att nationella intressen får genomslag på regional nivå. Även för många av de offentliga åtaganden som utförs av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna uppgifter avseende samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. Länsstyrelserna har också omfattande allmänna förvaltningsuppgifter. Anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. avser medel för länsstyrelsernas verksamhet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.3 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får De avgiftsintäkter som redovisas mot inkomsttitel och som länsstyrelserna inte får disponera utgörs bl.a. av ansökningsavgifter, miljöskyddsavgifter, avgifter för registrering och tillsyn av stiftelser samt vissa EU-bidrag. De avgifter som får disponeras utgörs bl.a. av avgifter för tillsyn av pantbanker samt avgifter för vissa körkortsärenden. Bildande av kommunala samverkansorgan I enlighet med lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen kan kommunala samverkansorgan ta över vissa uppgifter från länsstyrelserna fr.o.m. . När ett samverkansorgan bildas för att ta över dessa uppgifter skall en anmälan göras om detta till regeringen, som sedan beslutar om från vilken dag som uppgiftsöverföringen enligt lagen skall gälla. För att möjliggöra en användning av medel på anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. för kommunala samverkansorgan som övertar vissa regionala utvecklingsfrågor från länsstyrelserna krävs att medel under detta anslag får användas för finansiering av vissa kostnader för de arbetsuppgifter som sådana organ övertar 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 från länsstyrelserna enligt nämnda lag. Detta gäller även kostnader som kan hänföras till arbetet med att utarbeta, samordna och driva arbetet med genomförande av regionala tillväxtprogram. skall, i samråd med det kommunala samverkansorganet (kommunalförbundet), beräkna och till regeringen redovisa hur många årsarbetskrafter som kan hänföras till uppgiftsöverföringen. Regeringen kommer därefter att, utifrån en schablonersättning per årsarbetskraft, besluta om de anslagsmedel som skall användas på anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. till de kommunala samverkansorganen. En ansökan om att ett kommunalt samverkansorgan skall få överta vissa regionala utvecklingsfrågor från länsstyrelserna har, , inkommit till regeringen från . Beredning av ansökningar om bidrag avseende målen 1 och 2 I enlighet med lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen ligger ansvaret för beredning av ansökningar om bidrag från avseende målen 1 och 2 på kommunala samverkansorgan i de län där dessa bildas. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att samverkansorganen kan överta denna uppgift från länsstyrelserna tidigast från . Frågan har beretts med som har accepterat att samverkansorganen kan ta över beredningsuppgiften från . I sju län , , , , , samt finns kommunala samverkansorgan som övertagit vissa regionala utvecklingsfrågor från länsstyrelserna. En ansökan om att ett kommunalt samverkansorgan skall få överta motsvarande frågor har också inkommit från . I de av dessa län där det är aktuellt att överföra ansvaret för att ta emot och bereda ansökningar om bidrag från för mål 1 och mål 2 skall en överenskommelse om resursöverföringen mellan berörd länsstyrelse och berört samverkansorgan inlämnas till regeringen . Regeringen kommer därefter att, utifrån en schablonersättning per årsarbetskraft, besluta om de anslagsmedel som skall användas av 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. till de kommunala samverkansorganen. () hade tidigare enligt stiftelseförordningen (1995:1280) i uppdrag att utse och entlediga revisorer i stiftelser med anknuten förvaltning till statliga myndigheter. Regeringen har därför från givit motsvarande uppdrag till i . Förordningsändringen innebär också att dessa stiftelser skall betala en tillsynsavgift. i föreslås därför tillföras . Förvaltnings- och utbetalande myndigheter Länsstyrelserna i och har utsetts till förvaltnings- och utbetalande myndigheter för gemenskapsinitiativprogrammen och . Regeringen bedömer att de två myndigheterna behöver tillföras var för att kunna administrera dessa två program. Delar av administrationskostnaderna finansieras av . Anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. föreslås därför ökas med . Finansieringen föreslås ske genom minskning med motsvarande belopp av det under utgiftsområde 19 Regional utveckling uppförda anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder. Områdesskydd, vård och förvaltning samt Natura 2000 Regeringen föreslår att tillförs anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. i syfte att stärka länsstyrelsernas arbete med områdesskydd, vård och förvaltning av redan skyddade områden samt med att genomföra 2000. De anslagsmedel, , som avser kommunala samverkansorgan föreslås överföras från anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. till anslaget 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. I propositionen Sammanhållen rovdjurspolitik (2000/01:57) föreslog regeringen att berörda länsstyrelser skall få resurser för sitt arbete med att förebygga jaktbrott. erhåller dessa länsstyrelser medel från anslag inom utgiftsområde 23, och i enlighet med budgetpropositionen , föreslås anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. tillföras från det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald. För att i svensk lagstiftning genomföra direktiv /31/EG om deponering av avfall har regeringen beslutat om förordningen (2001:512) om deponering av avfall. För länsstyrelsernas arbete med hantering av omställningsplaner och prövning av dispens från förbud att deponera utsorterat brännbart avfall överfördes, i budgetpropositionen , från det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden till anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. . Dessa medel upphör att överföras . Länsstyrelserna disponerar medel för administration m.m. inom utgiftsområdena 6 och 20. Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 32:1 Länsstyrelserna m.m. Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 5.5 Ramanslagets fördelning på anslagsposter 1 Under utvecklingsinsatser m.m. ingår medel för jaktbrott och områdesskydd, vård och förvaltning samt Natura 2000 För kännedom redovisas den beräknade fördelning som regeringen avser att besluta, om godkänner medelsberäkningen för anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. 5.8.232:2 Kommunala samverkansorgan m.m. Tabell 5.6 Anslagsutveckling för 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. 1 Varav 0 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2003. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Anslaget 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. avser medel för förvaltningskostnader hos läns landsting samt Västra med anledning av den försöksverksamhet som regleras i lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning. Dessutom avser anslaget medel för förvaltningskostnader för kommunala samverkanorgan i och . Medel avseende de kommunala samverkansorganen i , , , och (9,) föreslås överföras från anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. till anslaget 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. Bildande av kommunala samverkansorgan I enlighet med lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen kan kommunala samverkansorgan ta över vissa regionala utvecklingsfrågor från länsstyrelserna fr.o.m. . När ett samverkansorgan bildas, för att ta över dessa uppgifter, skall en anmälan göras om detta till regeringen, som sedan beslutar om från vilken dag som uppgiftsöverföringen enligt lagen skall gälla. För att möjliggöra en användning av medel på anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. för kommunala samverkansorgan krävs att medel under anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. får användas för finansiering av vissa kostnader för de arbetsuppgifter som sådana organ övertar från länsstyrelserna enligt nämnda lag om samverkansorgan i länen. Detta gäller även kostnader som kan hänföras till arbetet med att utarbeta, samordna och driva arbetet med genomförande av regionala tillväxtprogram. skall i samråd med det kommunala samverkansorganet (kommunalförbundet) beräkna och till regeringen redovisa hur många årsarbetskrafter som kan hänföras till uppgiftsöverföringen. Regeringen kommer därefter att, utifrån en schablonersättning per årsarbetskraft, besluta om de anslagsmedel som skall användas på anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. till de kommunala samverkansorganen. En ansökan om att ett kommunalt samverkansorgan skall få överta vissa regionala utvecklingsfrågor från länsstyrelserna har inkommit till regeringen från . Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivå 20042006, för 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 6 Politikområde Ekonomisk familjepolitik under utgiftsområde 18 6.1.1Belopp som vid den slutliga avstämningen inte betalas ut eller betalas tillbaka Regeringens förslag: När det slutliga bostadsbidraget bestäms skall belopp inte betalas ut eller betalas tillbaka. Regeringens förslag, som är berett med RFV, föranleder ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag, se avsnitt 2.1. Förslaget bidrar till finansieringen av höjningen av det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade. Skälen för regeringens förslag: Om bostadsbidraget vid den slutliga avstämningen bestäms till ett högre belopp än det som redan betalats preliminärt under bidragsåret, skall mellanskillnaden betalas till bidragstagaren. Om bostadsbidraget vid den slutliga avstämningen bestäms till ett lägre belopp än det som redan betalats under bidragsåret, skall bidragstagaren betala tillbaka mellanskillnaden. Belopp , det s.k. förlåtandeintervallet, betalas varken ut eller tillbaka. Regeringen föreslår att detta belopp höjs till . Förslaget innebär att belopp inte betalas ut eller betalas tillbaka vid den slutliga avstämningen av bostadsbidraget. Detta innebär att vid den slutliga avstämningen av bostadsbidraget kommer betydligt färre bidragstagare bli föremål för tilläggsbelopp och återbetalningskrav. Förslaget kompletterar och överensstämmer med dagens avrundningsregel om för det preliminärt utbetalda månadsbeloppet och ger färre ärenden vid den slutliga avstämningen, vilket innebär minskad administration. Tabell 6.1 Anslagsutveckling 21:1 Bostadsbidrag 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Bostadsbidrag lämnas till barnfamiljer samt till ungdomar mellan utan barn. Bo- stadsbidraget ingår i politikområde Ekonomisk familjepolitik. Målet för politikområdet är att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. Bostadsbidraget syftar även till att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder. Bostadsbidragets storlek bestäms av hushållets sammansättning, bostadskostnaden och den bidragsgrundande inkomsten. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 stadsbidraget styrs i huvudsak av makroekonomiska faktorer som t.ex. arbetslöshets-, syssel- sättnings-, inkomst- och bostadskostnadsutvecklingen. Det innebär att det framför allt är konjunkturutvecklingen som påverkar om kostnaderna för bostadsbidragen ökar eller minskar. Även demografiska förändringar kan påverka kostnadsbilden, t.ex. ökat antal födda och invandrade barn. Den positiva samhällsekonomiska utvecklingen har medfört att fler människor fått arbete och att reallönerna har ökat. Resultatet av den ökade sysselsättningen är att fler människor har möjlighet att försörja sig själva och därmed i mindre utsträckning är i behov av bostadsbidrag. Förbättringar i konjunkturen har ett större genomslag för samboende föräldrar än för ensamstående föräldrar, eftersom t.ex. löneökningar från två inkomster slår igenom tydligare än löneökningen från endast en inkomst. Under uppgick utgifterna för bostadsbidraget till ca . Detta innebär att utgifterna understeg anvisade medel med ca . För innevarande budgetår beräknas utgifterna understiga anslaget med . Utgifterna för bostadsbidraget har minskat . Minskningen beror dels på den samhällsekonomiska utvecklingen, dels på reformeringen av bostadsbidragssystemet. Tabell 6.2 Utveckling av utgifterna för bostadsbidrag 19902002 De hushåll som får bostadsbidrag är främst barnfamiljer, särskilt ensamstående med barn. Av landets drygt 1 miljon hushåll med barn fick bostadsbidrag . Antalet hushåll med bostadsbidrag har minskat kraftigt . Mest har antalet samboende med barn som har bostadsbidrag minskat. minskade antalet samboende föräldrar som hade bostadsbidrag med ca 60 000 hushåll. har andelen ensamstående föräldrar med bo- stadsbidrag minskat med ca 31 000 hushåll och andelen ungdomshushåll har minskat med ca 22 000 hushåll. Diagram 6.1 Hushåll med bostadsbidrag utgjorde ensamföräldrarna av bidragshushållen och fick av det totala bidragsbeloppet. De samboende med barn utgjorde av bidragshushållen och erhöll av det totala bidragsbeloppet. Hushåll utan barn utgjorde av bidragshushållen och erhöll av det totala bidragsbeloppet. Bostadsbidraget ger en marginaleffekt för barnfamiljer på i de inkomstlägen där det trappas av. Tillsammans med skatt innebär det att bidragstagaren får behålla ca hälften av löneökningen som han eller hon får, t.ex. genom att gå från deltill heltidsarbete. Detta kan medföra att det uppfattas som att det lönar sig dåligt att öka arbetstiden. Det finns avsevärt fler ensamstående mammor än ensamstående pappor, har kvinnor lägre bidragsgrundande inkomster än män. Av de ensamstående föräldrar som får bostadsbidrag utgör kvinnorna . I betänkandet Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24) ingick bostadsbidraget i översynen. Även barnfamiljernas boendestandard behandlades. Av betänkandet framgår att boendestandarden är genomgående hög och relativt jämnt fördelad. Detta gäller även barnen och barnfamiljerna. Många barnfamiljer har utrymme som är tillräckligt för att barnen skall kunna ges möjlighet till eget rum. gällde detta för av alla barn, men det är skillnad på en- och flerbarnsfamiljer. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 ensambarn har möjlighet till eget rum, medan endast drygt hälften av barn med två eller flera syskon har möjlighet till eget rum. Utrymmesstandarden i barnens familjer följer samma mönster som inkomsterna, grupper med genomsnittligt högre inkomster har högre utrymmesstandard och vice versa. Skillnader finns även för barn som bor med samboende föräldrar jämfört med ensamstående föräldrar. För ensamstående med barn med bostadsbidrag har av barnen möjlighet till eget rum. Motsvarande andel för samboende med barn med bostadsbidrag är . En förklaring till skillnaden mellan ensamstående föräldrar och samboende föräldrar är att de ensamstående föräldrarna oftare har endast ett barn och därför lättare har möjlighet att ge barnet eget rum. Tabell 6.3 Antal hushåll med hemmavarande barn och bostadsbidrag samt genomsnittlig bostadskostnad, bidragsgrundande årsinkomst, och utbetalt bostadsbidrag samt nettobostadskostnad 1998 och 2002 3 barn eller fler 3 barn eller fler 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Av tabell 6.3 framgår för respektive hushållstyp den genomsnittliga bidragsgrundande årsinkomsten, bostadskostnaden och bostadsbidraget samt jämförelse av nettobostadskostnad . Vid jämförelse framkommer att nettobostadskostnaden såväl ökat som minskat för olika hushållstyper jämfört med . Ensamstående hushåll med barn har fått en ökad nettobostadskostnad med i genomsnitt . Motsvarande uppgift för samboende med barn var en minskad nettobostadskostnad med i genomsnitt . Bostadsbidraget är preliminärt och baseras på uppskattade årsinkomster som sedan stäms av mot den taxerade inkomsten för bidragsåret när taxeringen är klar. Slutligt bostadsbidrag bestäms i efterhand på grundval av taxeringen för varje kalenderår. Den som haft lägre inkomster än vad som preliminärt uppskattats får en tilläggsutbetalning. Den som haft högre inkomster än vad som preliminärt uppskattats får betala tillbaka det belopp som betalats ut för mycket. har sedan den första inkomstavstämningen 1999 gjort uppföljningar och analyser av resultaten av inkomstavstämningarna. I analysen av resultatet för inkomstavstämningen 2003, som avser , konstateras att träffsäkerheten i det preliminära bostadsbidraget uppvisar ett något bättre resultat jämfört med tidigare års avstämningar. Differensen mellan preliminärt och slutligt bostadsbidrag innebar att av de bidragsskyldiga under bidragsåret fått ett för högt bidrag. Dessa hushåll skall tillsammans återbetala ca plus avgifter. Detta är en lägre andel återbetalningsskyldiga i jämförelse . av hushållen har fått ett för lågt bidrag utbetalt under bidragsåret och skall tillsammans dela på plus ränta. Det är möjligt att öka träffsäkerheten i det preliminära bostadsbidraget så att det bättre överensstämmer med det slutliga. Träffsäkerheten är beroende av de uppgifter som bidragshushållen lämnar till vid ansökningstillfället samt i vilken utsträckning hushållen anmäler inkomständringar. För att förbättra bidragstagarnas kunskaper och förståelse för bostadsbidragssystemets regler har RFV kontinuerligt arbetat med att vidareutveckla informationen till hushållen. är även möjligt att öka träffsäkerheten i bostadsbidraget genom att höja beloppets storlek för när bostadsbidrag varken betalas tillbaka eller återkrävs, det s.k. förlåtandeintervallet. Reglerna om eftergift av krav på återbetalning av bostadsbidrag för den som har fått för mycket bidrag under bidragsåret ändrades (prop. 2001/02:9, bet. 2001/2002:BoU1, rskr. 2001/2002:66). Förändringen innebar att det infördes en skälighetsbedömning av om den återbetalningsskyldige borde ha insett att han eller hon var anmälningsskyldig. RFV har med anledning av uppdrag i regleringsbrevet utvärderat effekterna av bostadsbidragets nya eftergiftslagstiftning. Detta görs i rapporten av uppdrag att utvärdera effekterna av bostadsbidragets nya eftergiftslagstiftning. I rapporten konstateras att den nya regeln har uppnått sitt syfte såtillvida att betydligt fler ärenden har kunnat prövas för eftergift. RFV konstaterar även att tillämpningen skiljer sig mellan försäkringskassorna och avser därför att vidta ytterligare åtgärder för att uppnå större likformighet mellan kassorna och större rättssäkerhet för den enskilde. RFV menar att det inte finns någon anledning att ytterligare förändra reglerna om eftergift. Regeringen har i prop. 2002/03:33 Barns förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag föreslagit regeländringar i syfte att förbättra situationen för de familjer med barn som tillerkänns ersättningar med anledning av kroppsskada, kränkning, olycksfall eller sjukdom. Ändringarna innebär att sådana ersättningar inte skall påverka familjens förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2002/03:BoU6, rskr. 2002/03:106). De nya reglerna har trädde i kraft . De nya bestämmelserna tillämpas på bostadsbidrag som lämnats fr.o.m. . I nämnda proposition aviserades en samlad inventering av förmögenhetsbegreppet. En sådan inventering har sammanställts av (dnr S2003/3472/SF). Regeringen aviserade även i propositionen avsikten att återkomma till i denna fråga. Regeringen har gett RFV i uppdrag att analysera och kartlägga om det finns skäl att ytterligare undanta viss förmögenhet vid beräkning av bostads- och underhållsstöd. Redovisning av uppdraget skall lämnas . har gett regeringen tillkänna (bet. 2000/01:BoU12, rskr. 2000/01:255) bl.a. att regeringen bör belysa vissa frågor av mer teknisk natur, däribland försäkringskassornas tillgång till kontrolluppgifter. RFV har sett över nuvarande ordning för bidragshanteringen. I en skrivelse till (dnr S2003/4622/SF) konstaterar RFV att behov av kontrolluppgifter saknas. En kontrolluppgift kan inte ensam läggas till grund för bedömning av det aktuella årets förväntade inkomst. Alltför många nya faktorer kan spela in som kan påverka inkomsten såsom nytt arbete, ökad eller minskad arbetsinsats, ändrad lön etc. RFV menar att en aktuell lönespecifikation är ett bättre underlag än kontrolluppgift. Den som ansöker om bostadsbidrag efter det att kontrolluppgift har utfärdats kan, i den mån så begär, lämna in den till . Regeringen delar RFV:s uppfattning att det saknas behov av kontrolluppgifter. har i ovan nämnt tillkännagivande även påtalat behovet av översyn av bostadsbidragets roll och effekter för särskilda grupper. I översynen av de ekonomiska familjestöden, vilka redovisats i betänkandet Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24) ingick bostadsbidraget. Stödets träffsäkerhet och marginaleffekter har särskilt ingått i översynen. Även bostadsbidragets roll och effekter för särskilda grupper ingick i översynen. Utredningens förslag bereds inom i olika sammanhang. Med anledning av tillkännagivandet har inom en analys gjorts av bostadsbidragets roll och effekter för särskilda grupper såsom socialbidragstagare och arbetslösa med varierande inkomster.