prop · GR031d28 · 2004-01-01 00:00:00 — Allmänna bidrag till 25 kommuner 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Allmänna bidrag till kommuner Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Allmänna bidrag till kommuner ............................................................................ Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... 2.7Det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting ................... 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting .... 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting............. 48:4 Bidrag till Rådet för redovisning............................... 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården ............... 48:6 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader.............................. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet................................................................. Härledning av ramnivån 2004-2006 politikområde Allmänna bidrag till Anslagsutveckling för 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting... Härledning av anslagsnivån 20032004 för 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting...................................................................................... Anslagsutveckling för 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och Härledning av anslagsnivån 20042006 för 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting............................................................................. Anslagsutveckling för 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och Härledning av anslagsnivån 20042006 för 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting...................................................................................... 2.10 Anslagsutveckling för 48:4 Bidrag till Rådet för redovisning ........... 2.11 Härledning av anslagsnivån 20042006 för 48:4 Bidrag till Rådet för 2.12 Anslagsutveckling för 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och 2.13 Anslagsutveckling för 48:6 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader........... 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner de föreslagna riktlinjerna för en förstärkning av det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting (avsnitt 2.7), 2.för anvisar anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt följande uppställning: 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting 48:4 Bidrag till Rådet för redovisning 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården 48:6 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner omfattar politikområdet Allmänna bidrag till kommuner. Politikområdet omfattar merparten av statens utgifter för bidrag till kommuner och landsting. Bidrag utgår i form av ett allmänt finansiellt stöd (generellt statsbidrag) och i form av ett statligt utjämningsbidrag för att åstadkomma likvärdiga ekonomiska förutsättningar mellan kommuner respektive mellan landsting. Utjämningsbidraget finansieras med en utjämningsavgift för kommuner och landsting. Ett bidrag utgår för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Vidare ingår ett mindre bidrag till Rådet för redovisning samt ett bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. Regeringen har överlämnat propositionen Utjämning av vissa kostnader för stöd och service till funktionshindrade (prop. 2002/03:151). I propositionen föreslås att ett kostnadsutjämningssystem för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) skall införas . Ett obetecknat anslag, 48:6 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader, införs därför inom utgiftsområdet (avsnitt 2.8.6). Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting 48:4 Bidrag till Rådet för redovisning 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården 48:6 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Totalt för politikområde Allmänna bidrag till kommuner 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Genom den särskilda satsning som gjorts på vård och omsorg i samband med den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården tillförs det generella statsbidraget ytterligare 2004. Till detta kommer den särskilda satsning med 20022004 som görs för att öka tillgängligheten inom sjukvården. På grund av det statsfinansiella läget görs dock 2004 en engångsneddragning med , varför beloppet uppgår till . Medel motsvarande tillskotten avseende den nationella handlingsplanen och ökad tillgänglighet ligger kvar 2005 och 2006. En besparing görs genom en minskning av det generella statsbidraget med . Vidare tillförs det generella statsbidraget , vilket motsvarar det sammanlagda beloppen av det generella sysselsättningsstödet och den s.k. 200-kronan 2004. tillförs utgiftsområdet genom att det särskilda statsbidraget till kommunerna för utbildning av vuxna inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning inordnas i det generella statsbidraget. har beslutat om förändringar av kommunkontosystemet, vilket kompenserar kommuner och landsting för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet. Det generella statsbidraget till kommuner och landsting minskades 2003 med anledning av detta preliminärt med . En slutlig reglering av statsbidraget görs . Jämfört med nivå minskas det generella statsbidraget 2004 med kronor, varav avser en långsiktig reglering och avser en engångsvis reglering för att täcka underskott på kommun- och landstingskontona. ligger endast den långsiktiga regleringen kvar, vilket innebär att det generella statsbidraget då höjs med . Till detta kommer vissa andra regleringar till följd av den kommunala finansieringsprincipen m.m. samt vissa andra överföringar till och från andra utgiftsområden (avsnitt 2.8.1). Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2004-2006 politikområde Allmänna bidrag till kommuner Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2002/03:FiU3). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Målet för politikområdet är att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för kommuner och landsting att uppnå de nationella målen inom olika verksamheter. Inom politikområdet är det främst det generella statsbidraget och utjämningssystemet (utjämningsbidraget och utjämningsavgiften) som utgör instrumenten för uppfyllandet av målet. Även om specialdestinerade statsbidrag kan vara motiverade i vissa fall, är den grundläggande principen att statsbidrag skall ges i form av generella bidrag. Det kommunala utjämningssystemet är en förutsättning för att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting. De grundläggande principer som utjämningssystemet bygger på ligger fast. De medel som finns avsatta för särskilda insatser m.m. i kommuner och landsting utgör ett komplement till det generella statsbidraget och utjämningssystemet. En stark sysselsättningsutveckling av samma omfattning som under 1998-2000 är inte något som kan förväntas på . En anpassning krävs därför till de långsiktiga förutsättningarna. Mot bakgrund av den försämrade samhällsekonomiska utvecklingen har den s.k. 200-kronan och den generella delen av det tillfälliga sysselsättningsstödet förlängts . För att förbättra välfärdens centrala delar vård, skola och omsorg förstärks det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting med 2004. Därefter tillförs det generella statsbidraget . Beloppet motsvarar nivån 2004 på den generella delen av det tillfälliga sysselsättningsstödet och den s.k. 200-kronan. Den ekonomiska situationen varierar dock mellan enskilda kommuner och landsting. För vissa, med stora underskott, är generella tillskott inte tillräckligt för att vända den negativa utvecklingen. Sådana underskott är ofta ett resultat av en utveckling som pågått . Det är angeläget att en sådan utveckling kan brytas. Som en konsekvens av den kommunala självstyrelsen ligger det yttersta ansvaret för detta på den enskilda kommunen eller det enskilda . Regeringen kan dock medverka till att stödja enskilda kommuner och landsting. Arbetet inom ramen för Kommundelegationen har visat sig framgångsrikt (jfr. Regeringen avser att sprida de erfarenheter som vunnits till andra kommuner och landsting. Även möjligheterna att effektivisera verksamheterna bör tillvaratas så långt som möjligt. Arbetet inom Rådet för kommunala analyser och jämförelser (dir. 2002:91) med att ta fram en databas kan ses som ett hjälpmedel för att tydliggöra och effektivisera kommunernas verksamhet. presenterades databasen, som finns tillgänglig på Internet. Databasen innehåller ca 100 nyckeltal för varje kommun och omfattar större delen av den kommunala kärnverksamheten. En beräkning av den kommunala sektorns finansiella utveckling redovisas i volym 1, bilaga 2 (Svensk ekonomi). Beräkningen sammanfattas nedan. och början av 2000- talet bidrog sysselsättningstillväxten i ekonomin till ökade skatteinkomster för kommuner och landsting. I takt med den starka inkomstutvecklingen växte de kommunala verksamheterna relativt kraftigt. Trots stora inkomstökningar under de senaste 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 fyra åren uppvisade kommuner och landsting 2002 ett negativt finansiellt sparande på och ett resultatmässigt underskott på (före extraordinära poster). Stora underskott i en del kommuner och landsting bidrog till att skatterna höjdes 2003 med i genomsnitt i kommunsektorn som helhet, vilket motsvarar i ökade skatteinkomster. Expansionen av den kommunala konsumtionen tycks ha dämpats. Även rensat från effekten av strejken utvecklades konsumtionsvolymen betydligt svagare jämfört med . Prognosen för konsumtionsvolymen revideras ned jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition. Den beräknas öka . Inkomstförstärkningen till följd av skattehöjningen samt minskade kommunala investeringar beräknas medföra att det finansiella sparandet förstärks till 2003. Prognosen bygger på att den genomsnittliga kommunalskatten höjs med , vilket motsvarar en inkomstförstärkning på . Tabell 2.3 Kommunsektorns finanser Anm.: Statsbidragen och skatterna redovisas tillsammans eftersom effekten av reformer som påverkar skatteunderlaget neutraliseras genom justeringar av statsbidragen. Källor: och . Det finansiella sparandet beräknas 2004 visa ett underskott på , vilket bedöms vara förenligt med ett resultatmässigt överskott för sektorn som helhet. Vidtagna besparingar i vissa kommuner och landsting väntas få effekt 2004, vilket medför att konsumtionsökningen i fasta priser begränsas till . föreslås det tillfälliga sysselsättningsstödet och den så kallade 200-kronan 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 omvandlas till en permanent höjning av det generella statbidraget motsvarande . Konsumtionen beräknas öka med under 2005-2006. Jämfört med prognosen i vårpropositionen beräknas det finansiella sparandet bli något högre. Kommuner och landsting har via det generella statsbidraget tillförts medel för att utveckla primärvården, sjukvårdsinsatserna i äldreomsorgen och psykiatrin i enlighet med den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvården. tillförs de genom det generella statsbidraget ytterligare för detta ändamål. Därmed har nivån på det generella statsbidraget höjts med till följd av handlingsplanen. Vidare görs 20022004 en särskild satsning med för att förbättra tillgängligheten i hälso- och sjukvården. minskas dock beloppet till av statsfinansiella skäl. finansieras inom detta utgiftsområde genom en motsvarande minskning av anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Medel motsvarande det belopp som tillförts kommuner och landsting med anledning av handlingsplanen bör ligga kvar även efter 2004. Med anledning av den ekonomiska situationen i landstingssektorn bör fördelningen mellan kommuner och landsting av dessa medel vara densamma. Regeringen har, efter beredning av Kommundelegationen, slutit avtal med 36 kommuner och 4 landsting. Avtalen innebär att staten medverkar till att åstadkomma en omstrukturering av verksamheten genom att betala ut bidrag under förutsättning att de berörda kommunerna och landstingen sänker sina bruttokostnader och får balans i ekonomin. Totalt har beviljats i bidrag av regeringen. Den särskilde utredare som av regeringen getts i uppdrag att följa upp avtalen med de berörda kommunerna och landstingen, lämnade till regeringen en rapport om resultatet av arbetet (se vidare avsnitt 2.6). Från anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting har för 20012003 bidrag beviljats om till ca 50 kommuner med höga kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Kommuner har även kunnat ansöka om ett särskilt bidrag på sammanlagt 20012003 för särskilt kostnadskrävande insatser. Detta bidrag administreras av . Det utjämningssystem för LSS-verksamhet som regeringen föreslår ska införas (prop. 2002/03:151) innebär att ovan nämnda bidrag inte behövs efter 2003. Det finns ett behov av att kontinuerligt följa upp och utvärdera utjämningssystemet. Regeringen har givit en parlamentarisk kommitté i uppdrag att utreda vissa frågor och vid behov föreslå förändringar (dir. 2001:73). I kommitténs uppdrag ingår att se över träffsäkerheten i kostnadsutjämningen, möjligheterna till förenklingar och effekterna av befolkningsförändringar. Den skall även se över de s.k. införandereglerna. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . Omställningsbidrag till landsting med befolkningsminskning För att stödja landsting med kraftig befolkningsminskning finns det ett särskilt omställningsbidrag under 20012004. Bidraget finansieras med medel från anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting och uppgår 2003 till . Bidrag till kommuner med befolkningsminskning används av anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting för att stödja kommuner med kraftig befolkningsminskning. Detta bidrag lämnas utöver den kompensation för befolkningsminskning som finns i det kommunala utjämningssystemet. Samverkan mellan kommuner och landsting För att främja samverkan mellan kommuner och mellan landsting med befolkningsminskning har för 20022004 sammanlagt av anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting reserverats för detta ändamål. Regeringen beslutade om fördelningen av de som återstod av de reserverade medlen. Sammanlagt har 202 projekt beviljats medel för samverkan. Regeringen avser att utvärdera resultaten av dessa projekt. En informell arbetsgrupp med tjänstemän från , och har inlett ett arbete i syfte att förbättra kunskapen om den kommunala finansieringsprincipen och dess innebörd. Mot bakgrund av de försämrade förutsättningarna för den kommunala sektorn skall den s.k. 200-kronan även vid taxering utgöra en inkomstskatt. Det innebär att det belopp om som alla skattskyldiga betalar i statlig inkomstskatt, även tillfaller kommuner och landsting. Tillskottet uppgår till ca . Av samma anledning som ligger till grund för förlängningen av den s.k. 200-kronan, har även det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting förlängts. Stödet infördes i form av ett generellt sysselsättningsstöd och ett nyanställningsstöd. Nyanställningsstödet tillgodoförs kommunerna och landstingen med eftersläpning. Båda stödformerna har förlängts till att gälla även 2003 och det generella sysselsättningsstödet har förstärkts med . Det generella stödet har dessutom förlängts till 2004 samt föreslås dessutom förstärkas med och uppgår därmed till (avsnitt 2.7). 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Det riktade statsbidraget till personalförstärkning i skolsektorn inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning har höjts till , och kommer successivt öka till 2006. Bidraget kommer därefter att infogas i det generella statsbidraget. Avsikten med bidraget är att förbättra skolans förutsättningar att uppnå de mål som uttrycks i läroplaner och kursplaner genom att tillföra mer personal. Bidraget används till kostnader för personalförstärkningar i skola och fritidshem. En maxtaxa inom förskolan infördes . Ett särskilt statsbidrag utgår för att täcka inkomstbortfallet för de kommuner som valt att tillämpa maxtaxan. Bidraget föreslås 2004 uppgå till . Därtill kommer ett särskilt statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder om . Allmän förskola för fyra- och femåringar har införts . Som kompensation har det generella statsbidraget till kommunerna höjts med 2003. avslutades som särskilt projekt vid utgången av 2002. har i stället beslutat att ett särskilt statsbidrag till kommunerna för utbildning av vuxna betalas ut under 20032005. Bidraget tillförs därefter det generella statsbidraget, som därmed tillförs 2006. Den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn Regeringen har i skrivelsen Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2002/03:102) lämnat en översiktlig redovisning av hur ekonomin och verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats . Kommunerna redovisar ett sammanlagt resultat på , vilket är en försämring jämfört med . Av enskilda kommuner redovisar 178 ett positivt resultat eller nollresultat, vilket är något färre jämfört med . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Landstingen redovisar ett sammanlagt resultat på , en försämring jämfört med med ca . Endast fem landsting redovisar ett positivt resultat eller nollresultat, jämfört med tio landsting föregående år. Resultatförsämringen beror på att nettokostnaderna har fortsatt att öka i ungefär samma takt som 2001, medan skatteintäkterna ökade långsammare. De verksamheter som uppvisar de största kostnadsökningarna är utbildning. omsorg om äldre och funktionshindrade samt primärvård. Antalet årsarbetare i kommuner och landsting uppgick till 846 000. Antalet anställda har ökat . har den genomsnittliga sysselsättningsgraden ökat något. Genom det kommunala utjämningssystemet ges kommuner och landsting likvärdiga förutsättningar att bedriva verksamheter. Skillnader i utdebitering bör enbart spegla skillnader i effektivitet, ambitionsnivå och avgiftspolitik. Sedan systemet infördes har skillnaden mellan högsta och lägsta kommunala skattesats minskat från 2003. Överenskommelser har slutits mellan staten och 36 kommuner samt 4 landsting för att åstadkomma en omstrukturering av verksamheten i respektive kommun och landsting. Den särskilde utredare som gavs i uppdrag att följa upp överenskommelserna har lämnat en samlad redovisning av uppdraget i betänkandet Efter kommundelegationen hur gick det? (SOU 2003:68). Av de kommuner och landsting som har slutit avtal med staten hade 10 kommuner uppfyllt villkoren . Av de resterande har ytterligare 22 kommuner och 2 landsting bedömts uppfylla villkoren, varför regeringen beslutade att utbetala den återstående delen av de bidrag som överenskommits med staten. De vidtagna åtgärderna har varit framgångsrika. Det incitament som ett villkorat statligt stöd inneburit, har varit viktigt för att de besparingsåtgärder som respektive kommun och landsting beslutat kommit att accepteras. Regeringen har ännu inte tagit ställning vad gäller 4 kommuner och 2 landsting. Det grundläggande syftet med kommunkontosystemet är att åstadkomma neutralitet för kommuner och landsting mellan att bedriva verksamhet i egen regi eller att upphandla tjänster. I propositionen Förändringar i kommunkontosystemet (prop. 2001/02:112) konstaterades att även om kommunkontosystemet löser merparten av konkurrensneutralitetsproblemen, så finns det kvarstående problem. Det kan uppstå inlåsningseffekter för privata huvudentreprenörer som bedriver verksamhet som är undantagen från mervärdesskatt, eftersom dessa inte får dra av den mervärdesskatt som underentreprenörer debiterar. Det finns också särskilda problem beträffande tandvården. Privata tandläkare får inte dra av ingående mervärdesskatt eftersom tandvård är undantagen från mervärdesskatt. Frågan om kommunkontosystemet och konkurrensneutraliteten har med anledning av ett antal motioner behandlats av (bet. 2002/03:FiU19). Regeringen har tidigare aviserat att den avser att återkomma med uppdrag om att analysera kommunkontosystemets effekter på konkurrensneutraliteten. förutsätter att arbetet skall bedrivas skyndsamt och ser mot denna bakgrund ingen anledning att göra några uttalanden i frågan. Utskottet pekar även på att (bet. 2000/01:FiU3) uttalade att en förändring av EG:s sjätte mervärdesskattedirektiv inte var rimlig inom överskådlig framtid och utgick från att regeringen bevakar möjligheterna till en förändring av direktivet . har aviserat en kommande revidering av de mervärdesskatteregler som gäller för offentliga myndigheter (KOM/2003/397 slutligt). Det är dock för tidigt att bedöma vilka ändringar av direktivet som kan bli aktuella. Mot denna bakgrund bör därför resultatet av arbetet rörande det sjätte mervärdesskattedirektivet avvaktas, innan ett eventuellt ytterligare analysarbete av det svenska kommunkontosystemet påbörjas. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2.7Det tillfälliga sysselsättnings- Det generella statsbidraget utgör ett allmänt stödet till kommuner och landsting förstärks Regeringens förslag: Det tillfälliga sysselsättningsstödet förstärks. Skälen för regeringens förslag: Ett tillfälligt sysselsättningsstöd, bestående av ett generellt sysselsättningsstöd och ett nyanställningsstöd, har införts för kommuner och landsting . Stödet belastar stadsbudgetens inkomstsida. Mot bakgrund av de försämrade ekonomiska förutsättningarna för kommuner och landsting har det generella sysselsättningsstödet förlängts till 2004. föreslås det generella stödet förstärkas med utöver det beräknade utfallet av stödet enligt nuvarande regler (av lönekostnadsunderlaget). Stödet beräknas därmed uppgå till . Regeringen avser därför att i förordning justera procentsatsen avseende stödet så att detta resultat erhålls. Stödet beslutas av efter ansökan av kommuner och landsting. Stödet tillgodoförs kommuner och landsting genom kreditering på respektive kommuns och landstings skattekonto. avses sysselsättningsstödet upphöra. I stället föreslår regeringen en motsvarande höjning med av det generella statsbidraget till kommuner och landsting. 2.8.148:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting Tabell 2.4 Anslagsutveckling för 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting finansiellt stöd till kommuner och landsting. Bidraget fungerar även som ett instrument för att genomföra ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Anslaget fördelas i huvudsak med ett enhetligt belopp per invånare till kommuner respektive landsting. fördelas en mindre del av det generella statsbidraget till kommunerna efter andelen barn och ungdomar samt andelen äldre i varje kommun. uppgår denna del av anslaget till . Satsningar på hälso- och sjukvården I enlighet med vad som aviserats i den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården höjs det generella statsbidraget med 2004. Höjningarna fördelas till kommunerna och till landstingen. har nivån på det generella statsbidraget därmed höjts med till följd av handlingsplanen. Regeringen redovisar under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (politikområde Hälso- och sjukvård) hur de insatser som finansierats via anslaget bidragit till att uppnå de mål som har fastställt. Höjningar 2005 och 2006