prop · GR031d22 · 2004-01-01 00:00:00 — Regeringen vill betona vikten av att det arbete som sker och de medel som finns inom ramen för EG:s strukturfondsprogram i så hög grad som möjligt bidrar till genomförandet av de regionala tillväxtprogrammen. Med anledning av detta kommer bl.a. inriktningen av de regionala tillväxtprogrammen att beaktas i den kommande halvtidsöversynen av de olika strukturfondsprogrammen. Länens förslag till regionala tillväxtprogram skall vara regeringen tillhanda för godkännande. ITPS har fått regeringens uppdrag att granska och bedöma länens tillväxtprogram utifrån de riktlinjer som regeringen fattat beslut om . Arbetet är ett viktigt stöd för länens arbete med att ta fram program av god kvalitet som säkerställer ett bra genomförande. Regeringen avser att ta ställning till länens programförslag . Ställningstagandet avses främst grundas på ITPS bedömningsarbete. De strukturfondsprogram som ingår i politikområdet är mål 1, mål 2, Leader +, Interreg III inom statsbudgeten och . Återflödet från EU för dessa program beräknas för programperioden 20002006, uppgå till . Nationella offentliga och privata finansiärer förväntas bidra med ytterligare . Mål 1, dvs. programmen och , syftar till att stödja de mest glesbefolkade områdena i . Mål 2, dvs. programmen Norra, Västra, Södra och Öarna, syftar till att stimulera näringslivsutvecklingen i utsatta industri- och landsbygdsregioner. Ge- menskapsinitiativet Leader + skall bidra till att utveckla och förstärka landsbygdens utveck- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Gemenskapsinitiativet Interreg III innebär gränsöverskridande samarbete och programmen inom statsbudgeten är , och Kvarken-Mittskandia. Ge- menskapsinitiativet syftar till social förnyelse av städer och i omfattas delar av . I enlighet med lag (2002:34) om samverkansorgan i länen ligger ansvaret för beredning av ansökningar om bidrag avseende målen 1 och 2 på de kommunala samverkansorganen i de län där dessa bildas. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att samverkansorganen kan överta denna uppgift från länsstyrelserna från . har accepterat att samverkansorganen kan ta över beredningsuppgiften . I sju län , , , , , samt har samverkansorganen det regionala utvecklingsansvaret . Detta kan komma att gälla även i . I de av dessa län där det är aktuellt att överföra ansvaret för att ta emot och bereda ansökningar om bidrag från för målen 1 och 2 skall en överenskommelse om resursöverföringen mellan berörd länsstyrelse och kommunalt samverkansorgan inlämnas till regeringen . Regeringen kommer därefter att, utifrån en schablonersättning per årsarbetskraft, besluta om de anslagsmedel som skall användas av anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. inom utgiftsområde 18. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande till de kommunala samverkansorganen. Strukturfonderna är viktiga instrument i den politik för ekonomisk och social sammanhållning som bedrivs inom den Europeiska unionen. Av de geografiskt inriktade strukturfondsinsatserna i får områden med låg befolkningstäthet störst del. Åtgärderna inriktas främst mot insatser för små och medelstora företag, som bl.a. syftar till att stimulera nyföretagande och marknadsföring av företagens varor och tjänster. Åtgärderna är också inriktade mot samverkan mellan företag kring produkt- och processutveckling samt mot att öka företagens kompetens inom modern informationsteknik. Dessa insatser bedrivs ofta i samarbete med högskolor och universitet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 analyserats och beaktats och arbetet med jäm- Med kapitalförsörjning avses de selektiva regio- bedriver ett projekt för myndighetens hela verk- nala företagsstöden regionalt utvecklingsbidrag, samhet om hur bland annat jämställdhet skall landsbygdsstöd, sysselsättningsbidrag, småföre- integreras i det ordinarie arbetet. tagsstöd, såddfinansiering via länsstyrelser och detta skall resultera i metoder som kan användas självstyrelseorgan samt stöd till kommersiell ser- för de selektiva regionala företagsstöden. Dessutom avses det generella regionala fö- Som beskrivits i tidigare propositioner har godkänt att får ha nationella stödområden som omfattar 15,9 pro- Stöd kan lämnas enligt förordning (2000:284) cent av befolkningen. Detta är en lägre andel än alla andra medlemsländer förutom Nederlän- om Stöd till kommersiell service. för att befolkningen i serviceglesa områden skall beslutade att fr.o.m. den 1 ja- ha en tillfredsställande försörjning av dagligvaror nuari 2002 införa en regional stimulans för Stödmottagare är kommuner och småföretagande i stödområde A (prop. näringsidkare med fasta försäljningsställen för 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118, försäljning av dagligvaror och drivmedel. 2001/02:145, bet. 2001/02:SkU12 rskr. kan i vissa fall även lämnas till fackhandelsservice 2001/02:116). Stimulansen lämnas genom utvid- Stöd till kommersiell service ut- gade särskilda avdrag vid beräkning av arbetsgi- går i form av investeringsbidrag, servicebidrag, varavgifter och egenavgifter för arbete som ut- landsbygdslån och hemsändningsbidrag. förs vid ett fast driftställe i stödområdet. lämnade avdraget ryms inom ramen för s.k. för- av kommunernas kostnader dock högst 45 kro- sumbart stöd och är därför förenligt med EG:s nor per hemsändningstillfälle. Syftet är att stimulera småföre- , efter förslag från , be- tagandet samt att bidra till en god service i de slutat att ändra beloppet till högst . delar av landet som har de största geografiska lä- Regeringen beslutade om bidrag på sammanlagt för att motverka Transportbidrag har kompenserat företag i re- ytterligare försämringar av tillgången till kom- gionalt utvecklingspolitiskt prioriterade områ- mersiell service i särskilt utsatta områden. den för höga transportkostnader. len, som är ett engångsvis tillskott, fördelades till I propositionen En politik för tillväxt och länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan ut- livskraft i hela landet har regeringen redovisat sin över de belopp som de har möjlighet att bedömning att för de regionala stödformer som avsätta från de av regeringen tilldelade medlen bibehålls bör inriktningar och beslutsordningar för regionala utvecklingsåtgärder. ses över och utvecklas. viljades sammanlagt ca för stöd till kommersiell service. deltagare från bl.a. , (RRV) och länsstyrelser, arbetat med denna mentverket för att under pe- Som ett resultat av översynen har re- rioden utveckla och testa nya lös- geringen bl.a. uppdragit åt att utforma ningar inom det kommersiella serviceområdet. ett kvalitetssäkringssystem, i form av ett styrdo- Bl.a. stöder i samverkan med kument, för arbetet med i första hand de selek- tiva regionala företagsstöden, regionalt utveck- (FLF) ett kompetens- och utvecklingsprogram för landets lanthandlare (på landet). Systemet skall även om- ket stöder också mobila lösningar samt projekt fatta länsorganens arbete och dokumentet skall för samordning av tekniska lösningar mellan därför utformas i dialog med dessa. skall redovisas till regeringen . översynen har jämställdhetsperspektivet särskilt basen i samarbete med GBV. formation om hushållens tillgång till kommersiell service och används bl.a. vid uppföljningar av stödet till kommersiell service. Arbetet med att främja en grundläggande servicestruktur skall enligt regeringen präglas av en helhetssyn. Länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan har därför i uppdrag att, tillsammans med kommuner, lokalt näringsliv, serviceinrättningar samt lokala utvecklingsgrupper, utarbeta lokala utvecklingsprogram för kommersiell service. Programmen skall genomföras . har fått i uppdrag att stödja länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen i utarbetandet och genomförandet av dessa program. har vidare bl.a. tagit initiativ till ett s.k. centralt samordningsforum med deltagare från , Systembolaget, , , länsstyrelser, ICA m.fl. Syftet är att vara ett forum för samverkan och samråd när det gäller arbetet med de lokala utvecklingsprogrammen för kommersiell service m.m. I de lokala utvecklingsprogrammen för kommersiell service skall jämställdhetsaspekter integreras. En förutsättning för att genomföra program som leder till att servicetillgången fungerar utifrån olika behov är att man bl.a. ur ett könsperspektiv från början definierar; för vems behov förväntade effekter skall uppnås, vilka som deltar i prioriteringar av olika slag, etc. Finns detta perspektiv med från början vägs de enklare in vid fortlöpande uppföljning och utvärdering. I förordningen (1998:1634) om regionalt utvecklingsarbete finns bestämmelser om att statliga myndigheter skall samråda med om de avser att minska eller dra in service i gles- och landsbygdsområden. och myndigheter skall med bl.a. kommuner och privata intressenter undersöka möjligheterna att genom samordning av olika verksamheter upprätthålla servicen inom området. 3.5.4Insatser utanför politikområdet av stor betydelse för den regionala utvecklingen Det är inte i första hand åtgärder inom ramen för utgiftsområde 19. Regional utveckling som varit avgörande för den regionala utvecklingen och möjligheterna att uppfylla målet för politikområdet. Regionala hänsynstaganden inom andra 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 politikområden har varit av större betydelse för den regionala utvecklingen. Därför tas i möjligaste mån inom ramen för andra politikområden fram lösningar som kännetecknas av ett regionalt helhetsperspektiv. Detta gäller särskilt åtgärder inom följande politikområden: Näringspolitik, Arbetsmarknadspolitik, Utbildningspolitik, Transportpolitik, de delar av Forskningspolitiken som avser utveckling av innovationssystem, Landsbygdspolitik, politikområdena inom de areella näringarna, Kulturpolitik, politikområde IT, elektronisk kommunikation och post, Utrikeshandel, export och investeringsfrämjande, Storstadspolitik, Konsumentpolitik, Regional samhällsorganisation och Integrationspolitik. Dessa insatser redovisas under respektive utgiftsområde. 3.6Resultatbedömning politikområde Regional utvecklingspolitik Målet för den Regionala utvecklingspolitiken är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. I sammanställningen nedan återfinns en förteckning över de åtgärder som ingår i denna resultatbedömning. Av sammanställningen framgår även från vilka anslag inom utgiftsområde 19. Regional utveckling åtgärden finansieras, vem som beslutar om respektive åtgärd och vilket geografiskt område den avser. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 3.4 Åtgärder som finansierats av anslag inom utgiftsområde 19 Hela landet med tyngdpunkt i Hela landet med tyngdpunkt i Stödområdena A och B organen, och regeringen Stödområdena A och B samt gles- och landsbygd enligt läns- Stödområdena A och B organen, och regeringen Stöd till kommersiell service Gles- och landsbygd enligt läns- Stödområdena A och B samt gles- och landsbygd enligt läns- Täckande av förluster på grund av kreditgarantier inom regional- Målområdena 1 och 2 samt ge- 1 Alla nedan angivna anslag avser anslag uppsatta på statsbudgeten . Målet för verksamhetsområdet utvecklingsprojekt är att medverka till ökad samverkan mellan olika politikområden för hållbar regional utveckling. Resultatindikatorer inom är antal nya och bevarade arbetstillfällen uppdelat på kvinnor och män och antal nystartade företag uppdelat på kvinnor och män. Resultatindikatorer inom de regionala tillväxtavtalen är samverkan och mervärde. Dessa indikatorer baseras på kvalitativa data av de deltagande aktörernas uppfattningar och erfarenheter av processarbetet. Den centrala projektverksamheten som beslutats av regeringen uppgår till . Dessa medel har i huvudsak medfinansierat mindre program, EG:s strukturfondsprogram och projekt i de kommuner som har omställningsproblem på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten. Dessa medel ingår i redovisningen under respektive avsnitt nedan. Den projektverksamhet som inte avser medfinansiering enligt ovan uppgår till . Resultatet av dessa insatser är främst etablering och utveckling av offentlig verksamhet av betydelse för den regionala utvecklingen i berörda län. har beslutat om i central projektverksamhet. Av dessa medel avser medfinansiering av projekt vid lokala och regionala resurs- centra för kvinnor. Återstående avser regionala näringslivsprojekt varav utgör medfinansiering av regionala tillväxtavtal. Dessa medel ingår därför i resultatredovisningen avseende tillväxtavtalen. medfinansiering av regionala näringslivsprojekt förväntas i huvudsak resultera i förbättrad samverkan och samarbete mellan olika aktörer. Bland annat har beviljats till s.k. teknopoler. Insatserna förväntas bland annat ge en utvecklad och förbättrad samverkan mellan aktörer för regional utveckling och högskolorna. Härmed förväntas infrastrukturen för näringslivets utveckling förbättras och därmed tillkomst av nya företag och tillväxt i nya företag. Projektverksamheten förväntas vidare resultera i utveckling av samverkan mellan IT-företag i olika delar av landet. projektverksamhet inom de regionala tillväxtavtalen förväntas utveckla samarbetsformerna mellan offentliga och privata aktörer. Resultatet av de utvecklade samarbetsformerna är bland annat en aktivare medverkan av Svensk Näringsliv och i processen avseende de regionala tillväxtprogrammen. De flesta mindre program har startat och några resultat kan ännu inte redovisas. Program för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder I tidigare budgetpropositioner har redogörelser lämnats för programmet för regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska åtgärder, det s.k. 500-miljonersprogrammet som genomfördes . Programmets övergripande syfte var att medverka till att förbättra den ekonomiska tillväxten och förutsättningarna för att skapa nya arbetstillfällen, dels i hela landet, dels i de mest utsatta regionerna. ITPS har på regeringens uppdrag analyserat och utvärderat programmet. Utvärderingen lämnades till regeringen . ITPS bedömning är att majoriteten av projekten inom programmet kan förväntas ha haft positiva effekter på den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen. De flesta insatserna bedöms också ha långsiktiga effekter. ITPS konstaterar även att programmets riktlinjer och ambitioner i stort har följts. En stor del av projekten var inriktade mot att öka kompeten- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 sen i näringslivet. av programmets totala medel har gått till utbildnings- och kompetensutvecklingsprojekt. har använts till åtgärder för att söka och utveckla nya marknader för svenska varor och tjänster. har varit inriktade mot åtgärder för att stimulera användningen av informationsteknik. Projekten inom programmet har, i jämförelse med länens ordinarie projektverksamhet, varit mer koncentrerade och större. av programmets medel har gått till projekt som omfattar hela landet. Vidare har av medlen avsett länsöverskridande projekt. Den relativt stora andelen nationella och länsöverskridande projekt har stärkt det strategiska urvalet och kan sägas vara resultatet av att många projekt initierades centralt. ITPS bedömer dock att programmet hade vunnit på en ännu tydligare koncentration och en organiserad samordning, framförallt mellan projekten inom kategorin kompetensutveckling. ITPS bedömer också att 500-miljonersprogrammet i stor utsträckning levt upp till ambitionen att stödja åtgärder som på grund av begränsade medel annars förmodligen inte skulle ha kommit till stånd. Utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten I samband med de strukturomvandlingar inom försvaret som genomförts , har regeringen genomfört ett omfattande utvecklingsprogram för de kommuner som haft de största problemen. Bl.a. har en särskild omställningsgrupp inom hjälpt kommunerna att analysera sina framtida utvecklingsmöjligheter och medverkat till att skapa förutsättningar för lokalisering av både statliga och privata nya arbetstillfällen. En av huvuduppgifterna har varit att stärka kommunernas förmåga att arbeta långsiktigt och strategiskt med näringslivsutveckling för att tillvarata befintliga resurser på ett mer effektivt sätt. Omställningsgruppens mandat löpte ut , men omställnings- och utvecklingsarbetet fortgår i de berörda kommunerna inom ramen för ordinarie insatser. Regeringen gav ITPS respektive Statskontoret i uppdrag att utvärdera effekterna av programmet respektive den arbetsmetod som använts. En slutrapport från Statskontoret har redovisats till regeringen och en slut- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 rapport från ITPS skall redovisas . Av Statskontorets rapport framgår bl.a. att omställningsgruppens processinriktade arbete har skapat en mobilisering i kommunerna kring arbetet med utvecklingsfrågor, men att utfästelserna om statliga arbetstillfällen tog kraft från kommunernas eget utvecklingsarbete. Det är enligt Statskontoret tveksamt om omställningsarbetet skapat något bestående mervärde. Flera kommunföreträdare antyder att det är svårt att fortsätta de utvecklingsprocesser som omställningsarbetet har startat. Omställningsgruppens arbetsmetod är inte unik, utan den tillämpas i enskilda kommuner och i regionalt utvecklingsarbete, med eller utan statligt engagemang. Av ITPS delrapport framgår det att de anser att det finns en reell nytta i att låta externa aktörer bidra med kunskap, stöd och inspiration i det lokala processarbetet. Det är, enligt ITPS, däremot tveksamt om det numera finns skäl för att staten skall engagera sig i utvecklingsarbete på så sätt som skedde genom omställningsgruppens arbete. De regionala tillväxtavtalen skall stimulera till en fördjupad samverkan mellan myndigheter, näringsliv och andra intressenter för att därmed skapa utvecklingsmöjligheter och mervärden som inte uppnås inom etablerade strukturer. I regeringens uppföljningar ges överlag en positiv bild av tillväxtavtalsarbetets betydelse för att sammanföra olika aktörer och att etablera och stärkta samverkan mellan olika aktörer på lokal och regional nivå. upplever flera samordnare av tillväxtavtalen, dvs. länsstyrelser eller regionala självstyrelseorgan, att Arbetsmarknadspolitiken och universiteten och högskolorna i högre grad aktivt engagerat sig. Universitet och högskolor påpekar att tillväxtavtalen varit viktiga för att stödja deras samverkansuppgift och att arbetet bidragit till att stärka ett redan gott samarbete med omgivande samhälle. Regeringens uppföljningar visar att tillväxtavtalen bidragit till ökad samordning av insatser av betydelse för hållbar tillväxt i regionerna . Arbetsformen har medfört en ökad insikt om olika aktörers verksamhet och uppdrag. Därmed ökar möjligheterna till gemensamma överenskommelser och tydliga prioriteringar av regio- Universitet och högskolor, kommuner, landsting och nationella myndigheter har i ökad utsträckning involverats i angelägna utvecklingsfrågor. Förtroendet och förståelsen för andra organisationers verksamhet har ökat. Detta är särskilt tydligt på regional nivå. Deltagarna i de regionala partnerskapen är mycket positiva till grundidéen med de regionala tillväxtavtalen. råder det delade meningar om hur väl genomförandet av tillväxtavtalen fungerat i olika län. I vissa län har arbetsformen fått rejält fotfäste och tillväxtavtalen har fungerat som ett viktigt verktyg för samordning och samverkan mellan sektorer och aktörer som har till uppgift att främja en hållbar tillväxt och sysselsättning. I andra län är arbetsformen än så länge svår att värdera i sin helhet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 3.5 Uppskattad finansiering av de regionala tillväxtavtalen fördelad på olika aktörer Källa: Rapporter från länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan som samordnar tillväxtavtalen 2001, 2002 och 2003. Den finansiella redovisningen av tillväxtavtalen 2002 bygger på information från samtliga 21 län. Redovisningen ger främst information om volymen på de resurser som av länen definierats inom ramen för varje tillväxtavtal. funktion skall dock inte bedömas utifrån den totala omfattningen av resurser utan snarare på vilket sätt deltagande aktörer och finansieringskällor kan samverka och samordnas i syfte att förstärka gemensamma och enskilda insatser. Av redovisningen framgår att den totala summan beslutade medel uppgick till . Detta motsvarar en minskning med jämfört med då beslutade medel uppgick till . Statliga medel utgör den i särklass största finansieringskällan. Den statliga finansieringen av tillväxtavtalen minskade från 2001 till 2002. Den statliga finansieringen omfattar främst Arbets- marknads-, Regional utvecklings-, Närings-, Ut- bildnings- och Kulturpolitiska medel samt medel inom IT, tele- och postpolitiken. Arbetsmarknadspolitiska medel utgör närmare hälften av beslutade statliga medel 2002. EU-finansieringen av tillväxtavtalen uppgick till , de privata företagens del av medfinansieringen motsvarar och kommuner och landsting bidrar med . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 3.6 Beviljade medel inom de regionala tillväxtavtalen inom olika insatsområden fördelat på län 1Stockholms tillväxtavtal 56 miljoner är helt och hållet näringslivsutvecklingsfokuserat men delas upp efter de olika insatsområdena inom näringslivsutveckling. Den totala summan för näringslivsutveckling presenteras med avtal inräknat inom parantes. 2Tillväxtavtalet i bygger kring idén om ett statligt regionalt tillväxtkapital. Definitionen av vilka finansiella resurser som stödjer avtalen är något vidare än i andra län varför också totalsumman är relativt hög. Källa: Rapporter från länsstyrelser, kommunala samverkansorgan och regionala självstyrelseorgan som samordnar tillväxtavtalen, 2003. Fördelningen av resurser mellan olika insatsområden är förhållandevis likartad . Detta innebär att merparten av resurserna tilldelas området näringslivsutveckling. Det avser framförallt insatser som syftar till att stödja och utveckla regionens näringsliv genom t.ex. utveckling av innovationssystem och kluster, företagsrådgivning, marknadsföringsinsatser, företagsstöd och riskkapitalförsörjning. Klusterperspektivet har blivit en viktig metod för att utveckla samverkan med regionala aktörer, näringsliv och kommuner. Genom klusterperspektivet har systemperspektivet utvecklats. Med detta avses att olika aktörer utgår från en gemensam problemställning och ser hur olika insatser gemensamt kan stödja särskilda initiativ. Förmodligen innebär arbetssättet att företagen upplever det som attraktivt att delta i utvecklingsarbetet även i de fall frågorna inte direkt berör det egna företaget. Vissa kommuner har stärkt sitt engagemang i tillväxtavtalsarbetet till följd av klusterperspektivet. Parallellt med framväxten av lokala och regionala klusterinitiativ har regeringen tagit initiativ till ett nationellt program för utveckling av innovationssystem och kluster. I arbetet inom ramen för de regionala tillväxtprogrammen skall kunskaper och erfarenheter från det nationella programmet nyttjas. Vidare skall resultat av det regionala arbetet komplettera det nationella programmet. Även inom kompetensutveckling, utbildning, forskning och utveckling satsas betydande resurser. Här är det framförallt frågan om insatser som syftar till att öka den regionala arbetskraf- tens kompetens genom bl.a. vuxenutbildning, FoU-relaterade insatser, att utveckla den högre utbildningen samt att öka kontakterna och utbytet mellan företag och universitet och högskolor. Arbetskraftsbrist och negativ befolkningstillväxt kommer att vara viktigt att beakta för att skapa en hållbar tillväxt. Tillvaratagande av all potential i arbetskraften är därmed central vilket bl.a. medfört att integrationsarbetet inom ramen för regionala tillväxtavtal successivt stärkts. Bland annat , och , har uppmärksammat den underutnyttjade potential som finns hos akademiker med utländsk bakgrund. Integrationsarbetet pågår i huvudsak inom ramen för övriga insatsområden i tillväxtavtalsarbetet istället för som enskilda projekt. Integrationsfrågan binds därmed in som en del av det regionala arbetet.