prop · GR0360 · 2004-03-10 00:00:00 — med är en nationell expert från placerad i kommissionen (DG SANCO) för att arbeta med Skr. 2003/04:60 strategin. avser kommissionen arrangera en ministerkon- om alkohol där strategin ska presenteras. 23.3.1 Övergångsregler vid medlemskapsförhandlingarna Till och med gällde vissa begränsningar i fråga om privatpersoners skattefria införsel av alkoholdrycker, särskilt för . Dessa begränsningar har numera upphört och därför gäller all- männa EU-regler för skattefri privatinförsel av alkoholdrycker. och handlingsplan omfattar EU:s hela verksamhet när det gäller narkotikafrågor. har arbetet fortskridit i enlighet med strategin och handlingsplanen. Under slutet av året påbörjades diskussionerna kring form och innehåll i den framtida narkotikastrategin, som kommer att löpa fram . En politisk överenskommelse träffades beträffande ett rambeslut om minimi- bestämmelser för brottsrekvisit och påföljder för olaglig narkotikahandel. Beslutet var en framgång för den svenska narkotikapolitiken då med- lemsstaterna kunde enas om att all överlåtelse av narkotika, även små- skalig sådan, ska kriminaliseras. 23.4.1 Odling av s.k. industrihampa fann (mål nr C-462/01) att EG-rätten ska tolkas så att den utgör hinder för nationell lagstiftning som har som verkan att odling och innehav av sådan industrihampa som avses i vissa EG-förordningar på jordbruksområdet förbjuds. Mot bakgrund av domen fattade regeringen beslut om nödvändig författningsändring i förord- ningen (1992:1554) om kontroll av narkotika så att cannabisväxten hampa i vissa fall inte ska anses som narkotika. Ändringen trädde i kraft . och rådet fattade beslut om att inrätta ett nätverk för epidemiologisk övervakning av smittsamma sjukdomar (98/2119/EG). Enligt beslutet har nätverket två uppgifter, dels epidemio- logisk övervakning av förekomsten av sjukdomen, dels att utgöra ett system för tidig varning och respons. Under nätverket finns ett antal sjukdomsspecifika nätverk, ett nätverk för tidig varning och respons samt ett par tvärgående nätverk. Samtliga nätverk bedrivs i projektform och erhåller ekonomiskt stöd genom folkhälsoprogrammet. presenterade ett förslag till förordning om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (KOM (2003) 441 slutlig). Centrets huvuduppgifter ska bestå i epidemiologisk övervakning, tidig varning och tidiga åtgärder, Skr. 2003/04:60 vetenskapliga yttranden, teknisk assistans till medlemsstaterna och tredje land samt stöd och utveckling för beredskap inom EU vid hälsohot. Centret beräknas fullt utbyggt få en personalstyrka om 100 personer. Avsikten är att dessa relativt begränsade personalresurser ska leda till synergieffekter genom samarbete med de nationella instituten. Vid rådsmötet fattades beslut om den generella inriktningen på myndigheten. Enligt detta beslut ska myndighetens verksamhet inledningsvis omfatta smittsamma sjukdomar och utbrott av okänt ursprung. En översyn av centrumets verksamhet ska emellertid göras och då ligga till grund för en eventuell utvidgning av centrumets mandat. Ett slutligt beslut om inrättandet av myndigheten kommer dock inte att tas förrän . Förhoppningen är att centret ska vara operationellt och fungera som en fristående myndighet . Enligt den överenskommelse som träffades vid om lokaliseringen av ett antal beslutade eller föreslagna EU- myndigheter ska centret för förebyggande och kontroll av sjukdomar förläggas till . 23.6 Celler och vävnader Kommissionen lade fram ett förslag till direktiv om fastställande av kvalitets- och säkerhetsnormer för donation, tillvara- tagande, kontroll, bearbetning, förvaring och distribution av mänskliga vävnader och celler (KOM (2002) 319 slutlig). Förslaget syftar till att fastställa höga säkerhets- och kvalitetsnormer för mänskliga vävnader och celler för att garantera en hög hälso- skyddsnivå. Kvalitets- och säkerhetsnivåerna vid import från tredje land ska motsvara dem som gäller inom EU. En behörig myndighet ska säkerställa att kraven i direktivet följs. Vävnadsbanker ska uppfylla i direktivet angivna krav. Frivilliga donationer utan ersättning till givaren ska främjas. Skydd av uppgifter och sekretess regleras. Rådet antog en gemensam ståndpunkt . antog en andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt. 23.7 Rekommendation om cancerscreening Kommissionen lade fram ett förslag till rekommendation om cancerscreening som omfattar mammografiscreening för upptäckt av bröstcancer hos kvinnor i åldern , screening för upptäckt av kolonrektal cancer hos kvinnor och män i åldern och screening för upptäckt av cancer i livmoderhalsen. Den för kontroversiella frågan under förhandlingarna var förslaget om screening för koloncancer, medan de andra för svensk del är redan etablerade metoder. har inte delat åsikten att screening mot koloncancer är ett färdigutvecklat screeningprogram utan att det fortfarande befinner sig på forsknings- har understrukit att beslut om att genomföra program för Skr. 2003/04:60 cancerscreening ska fattas inom ramen för medlemsstaternas ansvar för att organisera och tillhandahålla hälso- och sjukvårdstjänster. När rådets rekommendation 2003/878/EG antogs underströks detta också av kommissionen 24 Hälso- och sjukvård Mot bakgrund av de rådsslutsatser om patienters rörlighet och utveck- lingen av hälso- och sjukvård, som antogs vid rådsmötet inbjöd kommissionen hälsoministrarna till att ingå i en högnivåprocess med syfte att diskutera och lägga fram förslag till det framtida samarbetet om hälso- och sjukvården. Högnivågruppen, i vilken även ingått företrädare för europeiska intresseorganisationer på hälso- och sjukvårdsområdet, har bedrivit och slutfört sitt arbete . Vid det avslutande mötet antog högnivågruppen ett slutdokument, som omfattade 18 rekommendationer inom nio olika om- råden. Bland annat föreslås inrättandet av en permanent kommitté för att utveckla hälso- och sjukvårdssamarbetet på EU-nivå. Ett flertal viktiga förslag har presenterats på det konsumentpolitiska om- rådet och arbetet har varit förhållandevis intensivt. Antalet rådsmöten har emellertid begränsats till ett möte och två . behandlas konsumentfrågorna i två rådskon- stellationer: , dvs. inre marknad, industri och forskning, och , dvs. sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor. Två av konsumentministrarnas rådsmöten ägde rum i den förra rådskonstellationen (och ) och ett i den senare (). Avseende 2004 har inkommande ordförandeskap meddelat att samtliga konsumentfrågor ska behandlas i konkurrenskraftsrådet. och har hållits löpande underrättade om arbetet med konsumentfrågorna. 25.1 Starka konsumenter på den inre marknaden Två viktiga förslag, som följer av slutsatserna i grönboken om konsu- mentskyddet inom Europeiska unionen som presenterades (KOM (2001) 531 slutlig), har presenterats och varit föremål för riktlinjedebatter i rådet. Det ena är ett direktivförslag om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (KOM (2003) 356 slutlig) och behandlades i konkurrenskraftsrådet. Det andra förslaget avser upp- rättandet av ett samarbete mellan tillsynsmyndigheterna i de olika EU- länderna, som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen, (KOM (2003) 442 slutlig). Förslagen syftar till att skapa och bidra till en fungerande inre marknad med ett högt konsumentskydd. Förslaget innebär att medlemsstaternas lagar och andra författningar om otillbörliga affärsmetoder, som skadar konsumenternas ekonomiska in- tresse, harmoniseras. Direktivförslaget gäller affärsmetoder såväl före som efter köpet. Den centrala bestämmelsen i förslaget är ett generellt förbud mot otillbörliga affärsmetoder. Avsikten är att medlemsstaternas befintliga generalklausuler om otillbörliga affärsmetoder ska ersättas med kriterier för att avgöra om en affärsmetod är otillbörlig. Det gene- rella förbudet kompletteras i förslaget av artiklar om vilseledande och ag- gressiva affärsmetoder. En s.k. svart lista över affärsmetoder som under alla omständigheter är otillbörliga ska enligt förslaget bidra till ökad rättssäkerhet på området. Finns det särskilda gemenskapsbestämmelser om otillbörliga affärsmetoder ska dessa ha företräde framför det kom- Produkters hälso- och säkerhetsaspekter faller Skr. 2003/04:60 utanför direktivförslagets tillämpningsområde. Inte heller ska förslaget En redovisning av förslaget finns i faktapromemoria 2003/04 FPM:32. 25.1.2 Nytt effektivt samarbete mellan tillsynsmyndigheter Syftet med förslaget om ett administrativt samarbete mellan tillsynsmyn- digheter är att förbättra kontrollen av efterlevnaden av de lagar som gäller skydd för konsumenternas kollektiva ekonomiska intressen vid gränsöverskridande handel. Avsikten är att upprätta ett nätverk av offent- liga tillsynsmyndigheter som täcker hela den inre marknaden. Tillsyns- myndigheterna ges genom förslaget en ram för sina rättigheter och skyl- digheter i fråga om ömsesidigt bistånd vid handläggning av gränsöver- skridande överträdelser. Förslaget ska även utgöra grund för överens- kommelser om ömsesidigt bistånd med tredjeland och med behöriga internationella organisationer. Förordningsförslaget gäller endast gräns- överskridande överträdelser varför medlemsstaternas nationella regler om överträdelser i det egna landet inte berörs. Det ska inte påverka privaträttsligt, straffrättsligt eller civilrättsligt samarbete. Förslaget redovisas i faktapromemoria 2003/04 FPM:27. 25.2 Ett nytt direktiv om konsumentkrediter Kommissionen lade fram ett förslag till ett nytt konsu- mentkreditdirektiv (KOM (2002) 443 slutlig). Förslaget syftar i princip till att harmonisera reglerna för konsumentkrediter. Genom att införa likalydande regler i medlemsstaterna menar kommis- sionen att förutsättningar skulle skapas för en öppnare och mer effektiv marknad som konsumenterna tillförsäkras ett gott skydd. Det nya konsumentkreditdirektivet ska enligt förslaget innehålla bestämmel- ser om bl.a. krav på information och rådgivning innan avtal ingås, infor- mation i avtal, kreditprövning, ångerrätt för konsumenter, oskäliga vill- kor i kreditavtal, rätt till förtidsbetalning för konsumenter, begränsat an- svar för personer som ställer säkerhet, indrivning av fordringar, samt re- gistrering och kontroll av kreditgivare och kreditförmedlare. En redovisning av förslaget finns i faktapromemoria 2002/03 FPM33. Förslaget diskuterades och i rådsarbets- grupp och en riktlinjedebatt hölls på rådsmötet . avvaktas synpunkter på förslaget. Arbetet med att genomföra direktiv /65/EG om distansförsäljning av finansiella tjänster till konsumenter har påbörjats och sker i nära nordiskt samarbete. Direktivet syftar till att underlätta de finansiella tjänsternas fria rörlighet och till att stärka konsumentskyddet. Direktivet är tillämpligt på avtal som sluts t.ex. per telefon och över Internet. december presenterades en departementspromemoria i ämnet, i vilken det Skr. 2003/04:60 föreslogs att genomförandet sker i en ny lag om konsumentskydd vid distansavtal och hemförsäljningsavtal som från ersätter lag med samma namn. 25.4 Gemensamma regler för säljfrämjande åtgärder Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om användning och marknadskommunikation av säljfrämjande åtgärder (KOM (2001) 546 slutlig). Diskussionerna angående förslagets form och innehåll var intensiva under första halvan av året. Det grekiska ord- förandeskapet var aktivt i frågan och två kompromissförslag presente- rades i syfte att försöka driva frågan framåt. Någon politisk överenskom- melse kunde emellertid inte nås och har förslaget inte varit föremål för behandling. Det fortsatta arbetet torde sammanhänga med hur förhandlingarna kring förslaget om otillbörliga affärsmetoder fram- skrider. Förslaget om säljfrämjande åtgärder omfattar som huvudregel alla former av rabatter, kombinationserbjudanden, enkla förmånserbju- danden, samt säljfrämjande tävlingar och spel. Det syftar till att undan- röja förbud och restriktioner i de fall dessa innebär hinder mot gräns- överskridande handel mellan medlemsstaterna. Avsikten med förslaget är att garantera att den inre marknaden fungerar väl med utgångspunkt från en hög nivå för hälso- och konsumentskydd. Förslaget redovisas i fakta- promemoria 2001/02 FPM:82. 25.5 Turism, idrott och fritid prioriteras i nytt samarbete om tjänsters säkerhet Kommissionen presenterade en rapport om konsumenttjänsters säkerhet (KOM (2003) 313 slutlig) i enlighet med det uppdrag man fått av medlemsstaterna i det nya produktsäkerhetsdirektivet. Konsument- tjänsters säkerhet är ett oreglerat område på EU-nivå, med undantag för viss sektorsreglering, och kommissionen konstaterar i sin rapport, efter att ha undersökt förhållandena i de olika medlemsstaterna, att aktiviteter- na och tillvägagångssättet på området skiljer sig mycket åt mellan de olika länderna. Genom de stora bristerna i kunskap om konsumenttjäns- ters säkerhet och risker som kommissionen har funnit så förhindras en systematisk och jämförande riskbedömning. Kommissionen konstaterar i rapporten att konsumenterna måste kunna lita på en konsekvent hög säkerhetsnivå i hela unionen samt att tillhandahållande av tjänster över gränserna måste underlättas. Rådet instämde i denna slutsats i den resolution som antogs av konsu- mentministrarna . I resolutionen underströks att det är viktigt att förbättra kunskapsbasen om de tjänster där säkerhetsaspekter- na är mest relevanta. Kommissionen uppmanas utforska vilka strategier, metoder och förfaranden som kan förbättra kunskapsbasen om tjänsters säkerhet med ett tillräckligt mått av flexibilitet, att utveckla ett ramverk för datainsamling, att finna lämpliga mekanismer för utbyte mellan med- lemsstaterna, att överväga hur europastandarder kan användas på om- rådet samt att undersöka behovet av konkreta gemenskapsinitiativ och åt- Skr. 2003/04:60 gärder på området. Arbetet ska ske med särskild inriktning på de priori- terade områdena turism, fritid och sport. ska kommissionen förelägga rådet resultatet av sitt arbete. Frågan redo- visades i faktapromemoria 2003/04 FPM:44. 25.6 En tydlig finansierings- och åtgärdsram knuten till de konsumentpolitiska målen kunde medlemsstaterna enas om ett nytt konsumentpoli- tiskt ramverk för (KOM (2003) 44 slutlig). anger vilka aktiviteter kommissionen kan ägna sig åt på kon- sumentområdet och vilka budgetramar man har att hålla sig till. Det är tydligt kopplat till den konsumentpolitiska strategin för 2002-2006 som kommissionen presenterade och som har som mål en hög gemensam nivå på konsumentskyddet, ett effektivt genomförande av konsumentskyddsbestämmelserna samt konsumentorganisationernas del- tagande i EU:s politik. Budgetnivån blir för konsumentåtgärderna i prak- tiken oförändrad jämfört med förevarande period och ramverket skapar verktyg i strävan att uppnå ett gemensamt konsumentskydd som håller en hög skyddsnivå. Frågan redovisades i faktapromemoria 2003/04 FPM:56. Kommissionen lade fram en grönbok om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister, (KOM (1999) 396 slutlig). Syftet med grönboken var att initiera en översyn av direktiv /374/EEG om produktansvar. Översynen har fortsatt . Det är fortfarande oklart om kommissionen avser att föreslå några ändringar av direktivet DEL VI KONKURRENSKRAFTSFRÅGOR INRE MARKNADEN, INDUSTRI OCH FORSKNING 26 Inre marknadens utveckling Den inre marknaden har tydligt lyfts fram som en av de vikti- gaste delarna av Lissabonstrategin. Konkreta resultat börjar synas dels i form av beslut i rådet i frågor som gällt uppköpserbjudanden (takeover bids), dels genom att de komplicerade förhandlingarna om gemenskaps- patentet har kommit mycket långt. Tjänsteområdet pekas tydligt ut som ett av de viktigaste områdena för fortsatt tillväxt i och kommis- sionens konsultation när det gäller tjänster i allmänhetens intresse har genomförts. Det är även tydligt att grundinstrumenten för den inre mark- nadens funktion är viktiga, inte minst med anledning av den förestående utvidgningen av EU. Initiativ om nya metoden och principen om ömsesidigt erkännande kommer att utveckla och förbättra den inre marknaden. Likaså har vikten av ett fungerande administrativt samarbete och informella strukturer för lösande av problem lyfts fram. Kommis- sionens integrerade konkurrenskraftsstrategi kommer att utgöra en viktig del av inspel till vårtoppmötet om hur EU bör ut- vecklas och på vilka områden. Under de grekiska och italienska ordförandeskapen fortsatte det inrättade konkurrenskraftsrådet sitt arbete i form av ett antal formella och informella möten. Ambitionen är att uppnå en integrering av inre marknads-, industri-, forsknings- och turismfrågor i syfte att bidra till att uppnå Lissabonmålen. Inför varje möte har samråd med EU-nämn- den skett. Samsyn har rått i alla principiellt viktiga frågor. 26.2 Kommissionens strategi för den inre marknaden Kommissionen lanserade en strategi för den inre marknaden . Strategin har därefter reviderats (, 2001 och 2002). Strategin har kommit att få stor betydelse som vägvisare och politiskt påtryckningsmedel för olika initiativ på den inre marknaden. presenterades en ny strategi i linje med kommissionens meddelande (KOM (2002) 487 slutlig) om att strömlinjeforma de ekono- misk-politiska reformerna. Årets strategi (KOM (2003) 238 slutlig) är uppdelad i fem delar med fokus på en åtgärdsdel som erbjuder analys och förslag på åtgärder på tio Den övergripande målsättningen för kommissionen är Skr. 2003/04:60 att få den inre marknaden att växa och fungera i takt med utvidgningen och möjliggöra Lissabonmålen 2010. Kommissionen framhåller att vi måste stärka fundamenten i den inre marknaden, i synnerhet med anledning av utvidgningen. De områden som uppmärksammas är fri rörlighet för varor och tjänster, försäkra hög- kvalitativa nätverksindustrier, reducera skattehinder, utöka upphandlings- möjligheterna, förbättra villkor för företagande, möta den demografiska utvecklingen, förenkla regelverket, genomföra regler och slutligen att bi- stå med mer och bättre information. I syfte att få mesta möjliga effekt av en utökad marknad föreslår kom- missionen bl.a. att stödja institutionsbyggande aktiviteter i kommande medlemsstater under 2004-2006 och upprätta en databas för att underlätta korta praktiktillfällen i befintliga medlemsstater för statstjänstemän i de kommande medlemsstaterna. Vid konkurrenskraftsrådet antogs rådsslutsatser utifrån strategin. Medlemsstaterna enades om att kommissionens strate- gin utgör grunden för det fortsatta arbetet för att få den inre marknaden att fungera. Man konstaterade också strategins betydelse för arbetet för ökad konkurrenskraft inom EU. Medlemsstaterna egna ansvar för snabbt genomförande och korrekt tillämpning framhölls också som en viktig komponent. 26.2.1Resultattavlan för den inre marknaden samt genomförande av direktiv Kommissionens resultattavla för den inre marknaden publicerades och visade ett genomförandeunderskott gällande antag- na direktiv om i genomsnitt . Det noterades att detta är en för- sämring jämfört med resultatet vid den mätning som gjordes då det genomsnittliga underskottet endast var . Endast fem medlemsstater (, , , och Storbritan- nien) levde upp till europeiska rådets mål om ett underskott på max . De mätningar som därefter gjorts inför vårtoppmötet visar dock att resultat när det gäller genomförande av direktiv försämrats. Resultattavlan ger också en överblick över antalet överträdelseärenden som är aktuella hos kommissionen. Sedan den när- mast föregående mätningen hade antalet öppna fall ökat (ärenden till ärenden). Kommissionen anger också att de förväntar sig en större ökning av antalet ärenden i samband med utvidgningen. Resultattavlan innehöll vidare en undersökning av prisnivåerna i de nya medlemsstaterna. Hälften av de nya medlemsstaterna har en prisnivå som ligger av genomsnittet för EU 15. Enligt kommis- sionen kan detta förklaras till stor del av det lägre löneläget samt de lägre hyrorna i dessa länder. Att undersöka prisnivåerna mellan nuvarande och blivande medlemsstater ger en bild av hur integrerade marknaderna verk- ligen är. Kommissionen förväntar sig utvidgningen kommer att leda till en större konvergens. Kommissionen har ändrat sina rutiner gällande resultattav- Skr. 2003/04:60 lan för den inre marknaden och kommer i fortsättningen att publicera Statistik över hur medlemsstaterna arbetar med den inre marknaden kommer dock även att offentliggöras i genomföranderapporten när det gäller inre marknadsstrategin samt som nämns ovan vid . 26.3 Bättre och enklare regler i EU Att förbättra och förenkla har länge varit en av unionens ut- talade prioriteringar och tillhör också en av de svenska profilfrågorna. antog kommissionen ett åtgärdspaket (KOM (2002) 275278) som syftar till att åstadkomma ett förbättrat och förenklat regelverk. I paketet ingår den handlingsplan för bättre och enklare regler som efterlysts av . Vidare ingår två meddelanden som rör dels minimiriktlinjer för s.k. samrådsförfaranden (ungefär motsvar- ande det svenska remissförfarandet) dels konsekvensanalyser (bedöm- ning av de sociala, ekonomiska och ekologiska effekterna av ett lagför- slag). Paketet har en nära koppling till vitboken om EU:s styrelseformer och innehåller konkreta åtgärder för att få regelförbättringsperspektivet att genomsyra hela EU:s lagstiftningsprocess. Samråd med berörda och konsekvensanalyser får en central ställning i kommissionens arbete. Rådet har välkomnat kommissionens regelförbättringspaket och ställt sig bakom flera av åtgärderna. Det språkliga och redaktionella regelförbätt- ringsarbetet beskrivs närmare i avsnitt 44.9.1. 26.3.1 Handlingsram för förenkling av gemenskapslagstiftning I handlingsplanen för bättre och enklare regler framhölls att det finns ett behov av att se över hela gemenskapslagstiftningen, som i vissa fall är flera årtionden gammal. presenterade kommissionen ett meddelande (KOM (2003) 71 slutlig) med en handlingsram och riktlinjer för översynen av gemenskapslagstiftningens disposition, presentation och proportionalitet. Handlingsramen utgör en uppföljning av det tidigare SLIM-initiativet (Simpler Legislation for the Internal Market) och kommer att sträcka sig över perioden 20032004 och omfatta all gemen- skapslagstiftning. har särskilt verkat för att programmet bör inne- hålla även en språklig och redaktionell översyn av lagstiftningen. Kom- missionens första delrapport om genomförandet av handlingsramen pub- licerades (KOM (2003) 623 slutlig). 26.3.2 Företagspaneler en möjlighet för företagen att granska Den permanenta europeiska företagspanel som ska bestå av ungefär 3 000 företag har genomfört sin första konsultation och de har lämnat synpunkter om anpassningskostnader och eventuella administrativa pro- blem kring en föreslagen reglering på mervädesskatteområdet. utgör nu underlag för det fortsatta behandlingen. Det saknas tyvärr fort- farande en mängd företag i panelen. Totalt i EU är kvoten endast täckt Skr. 2003/04:60 till . För svenskt vidkommande har efter intensiv marknads- föring och information 91 företag anmält sitt intresse att delta, vilket motsvarar av kvot. 26.4 Administrativt samarbete/SOLVIT Målet för det administrativa samarbetet är att få den inre marknadens regler att fungera så smidigt som möjligt i praktiken. Genom kontakter mellan nationella myndigheter kan många handelshinder och andra problem på den inre marknaden lösas på ett smidigt sätt. Kommerskolle- gium, dit både företag och privatpersoner kan vända sig, är svensk nationell kontaktpunkt i det informella nätverk som bildats inom gemenskapen. Genom införandet av den för hela EES-området gemen- samma databasen för lösande av handelshinder, SOLVIT, (KOM (2001) 702 slutlig) skapades förutsättningar att förbättra och effektivisera handelshinderförfarandet. SOLVIT har varit framgångsrikt och en stor andel av de handelshinder som förts in i databasen har kunnat lösas.