prop · GR031d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Nämnas kan t.ex. att under 2002-03 har betydande resurser använts för att upphandla eller utveckla ett antal nya IT-system, bl.a. för koncerninformation och upphandling (, Transaktionsdatabasen), revision, prognoser () och pensionsadministration. tillkommer bl.a. anpassningar för att utveckla s.k. 24-timmarsmyndigheter. Genom att politikområdets mål och verksamheter avser hela statsförvaltningen är måluppfyllelsen i hög grad avhängig utfallet av insatser utanför politikområdet. Vilka insatser det är fråga om framgår under respektive delområde. Tabell 3.2 Redovisning av politikområdets anslagsutfall fördelat på delområden versksamhetsstruktur Med IB avses ingående reservations- och ramöverföringsbelopp. Med TB avses Tilläggsbudget 1 och 2. Beloppen ovan är avrundade till hela . Som framgår av tabell 3.2 var nettoutfallet i den anslagsfinansierade verksamheten ca högre än de medel som anvisades i statsbudgeten , inklusive som tillfördes på tilläggsbudget. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 De högre utgifterna hänför sig i huvudsak till anslaget 1:14 Statliga tjänstepensioner m.m., vars utfall blev högre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget hade dock budgeterats med hänsyn tagen till det anslagssparande som upparbetats. blev utfallet för anslaget 1:6 Folk- och bostadsstatistik lägre än anvisade medel. Ytterligare fem anslag underskred anvisade medel med lägre belopp. Den ingående balansen har minskat med ytterligare ca dels genom indrag av vissa anslagssparanden, dels genom att äldreanslag har upphört. Av kvarvarande reservations- och ramöverföringsbelopp svarade anslaget 1:6 Folk- och bostadsstatistik för merparten (ca ). De medel som föreslås för hushålls- och bostadsstatistik är intecknade för projekt som planeras pågå . Tabell 3.3 Specifikation av ekonomiskt utfall per delområde (enligt struktur) styrning och utv. I tabellen ovan ligger Statskontoret och lokalmerkostnader i sin helhet i delområdet Ekonomisk styrning och förvaltningsutveckling istället för att delvis redovisas under delområdet . ESV:s kostnader för IT ingår i delområdet Prognos. I övriga intäkter ingår ej offentligrättsliga intäkter som redovisas mot inkomsttitel (disponeras ej av myndigheten). Totala kostnader har ökat med ca jämfört med . Merparten, ca , härrör från ökat anslagsutfall i flertalet delområden, medan resterande härrör från ökade övriga intäkter. Utfallet i avgiftsfinansierad verksamhet Eftersom en betydande del av politikområdet består av inomstatlig uppdragsverksamhet är det ekonomiska resultatet i den avgiftsfinansierade verksamheten av avgörande betydelse för resultatbedömningen. Politikområdets avgiftsinkomster uppgick till totalt 5,8 miljarder Som framgår av tabell 3.4 har små förändringar skett . Tabell 3.4 Politikområdets avgiftsintäkter 200102 Avgiftsutfallet 20012002 är dock betydligt lägre än det var 2000. De minskade intäkterna är främst en följd av omstruktureringar inom försvaret samt utförsäljning av ekonomi- och personaladministrativa system. Den andel av respektive myndighets verksamhet som finansieras med andra intäkter än anslag (avgifter, bidrag och finansiella intäkter) varierar kraftigt mellan myndigheterna. Variationerna framgår av tabell 3.5. Tabell 3.5 Andel övriga intäkter i politikområdet Effektiv statsförvaltning 100 (100) 100 (100) 100 (100) 100 (100) 75 (75) 67 (74) 52 (52) 46 (40) 41 (35) 33 (27) 22 (17) 12 (9) 89 (89) ** Exklusive det statliga försäkringssystemet Huvuddelen () av övriga intäkter ovan utgörs av avgiftsintäkter. Övriga intäkter har ökat med ca . svarar för såväl av den avgiftsfinansierade verksamheten som av övriga intäkter. av den avgiftsfinansierade verksamheten utgörs av tjänsteexport. Politikområdets intäkter från tjänsteexport uppgick till ca 2002, vilket motsvarar av statens totala tjänsteexport. Politikområdets tjänsteexport var av ungefär samma omfattning 2001, men kostnadstäckningen har i flera fall förbättrats. Inleveranser av överskott och annan redovisning mot inkomsttitel Politikområdets statsfinansiella belastning har på olika sätt minskat under 200203. Förutom minskad statsfinansiell belastning via intäkter av offentligrättsliga avgifter och extern uppdragsverksamhet samt större indrag har även flera inleveranser skett. Skälet är främst att några av verksamheterna inom politikområdet har som mål att ge överskott. Det gäller , och . Statens fastighetsverks (SFV:s) inbetalade överskott mer än fördubblades 2002 jämfört med , . Det beror på att kostnader för sanering av inomhusklimatet på och belastade SFV:s resultat 2001. Även förändrade tidpunkter för SFV:s inleveranser påverkade SFV:s resultat. Totalt levererade SFV in mot inkomsttitel efter att regeringen beslutat om en extra inleverans på av SFV:s statskapital. Vidare redovisade (FortV) ca mot inkomsttitel som amortering av statskapital och avkastningsränta. I beloppet ingår inbetalning av FortV:s disponibla överskottsmedel om . () har inlevererat ca 81 av totalt av sitt överskott. Inleveranserna är större än de ca som följer av SPV:s avkastningskrav. Övrigt upparbetat överskott har balanserats till 2003. Vidare har betalat in ca efter försäljning av personal- och ekonomiadministrativa system. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Utfallet på inkomsttiteln statliga pensionsavgifter blev , vilket är ca högre än 2001 respektive högre än beräknat i statsbudgeten 2002. Överskott från s.k. landstingsavtal (merkostnader för lokaler) har redovisats på inkomsttitel. Förutom Statskontorets överskott för inköpssamordningen (10,) har ytterligare ett antal myndigheter mindre över- /underskott . Det balanserade överskottet vid myndigheterna har i regel använts för verksamhets-, kvalitets- och kompetensutveckling. Kostnadsstrukturen i politikområdet är marginellt förändrad jämfört med föregående år. Av förvaltningskostnaderna utgörs av lönekostnader (2001), av lokalkostnader samt (2001) av övriga kostnader. Kostnadsstrukturen är dock främst präglad av det i ekonomiskt avseende helt dominerande delområdet fastighetsförvaltning. I övriga delområden varierar personalkostnaderna mellan samt lokalkostnaderna mellan . För hälften av myndigheterna tenderar lönekostnadsandelen att öka. För övriga myndigheter är andelen oförändrad eller mindre. Av tabell 3.6 framgår att majoriteten av myndigheterna har en driftkostnad per årsarbetskraft. I flertalet fall har driftkostnaden ökat med i normalfallet . I de två fall där driftkostnaden minskat har också personalnumerären ökat. Vissa, främst mindre, verksamheter med hög andel köpta tjänster samt den kapitalintensiva fastighetsförvaltningen tenderar att ha betydligt högre genomsnittlig driftkostnad per årsarbetskraft. Tabell 3.6 Politikområdets driftkostnader per årsarbetskraft över perioden 19972002 Tusental kronor per årsarbetskraft 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 och Kammarkollegiet samt i viss mån har de klart lägsta driftkostnaderna per årsarbetskraft inom politikområdet. Egen regi eller entreprenadlösningar Andelen köpta varor och tjänster inom politikområdet bedöms vara stor och ökande. Enbart inom delområdet fastighetsförvaltning köptes tjänster för ca 2002. Även , och är stora upphandlare. Låneramar för investeringar i anläggningstillgångar Myndigheterna inom politikområdet utnyttjade i genomsnitt (2001) av de låneramar som de blivit tilldelade. Ut- nyttjandegraden beror dels på att vissa IT-in- vesteringar inte kunnat aktiveras som planerat, dels att ett mindre antal myndigheter drar ner genomsnittet. Det maximala utnyttjandet av låneramarna och var . Räntekontokredit för myndigheters behov av rörelsekapital Endast var tredje myndighet har haft några nämnvärda räntekostnader på räntekontot . Normalt utnyttjas krediten bara enstaka dagar. Majoriteten av myndigheterna utnyttjar räntekontot för att placera likvida medel. Endast tre myndigheter inom politikområdet har utnyttjat sin anslagskredit. I regel har det avsett enstaka år och i relativt begränsad omfattning. och som tillsammans hade särskilda krediter på ca utnyttjade dessa till , vilket är en ökning jämfört med utnyttjandet () och betydligt över genomsnittet i staten, där utnyttjandet av särskilda krediter var 2002. Ytterligare särskilda krediter finns i politikområdet. disponerar för ev. underskott i betalningsströmmarna och Kammarkollegiet dispo- nerar i räntekonto för det statliga försäkringssystemet. Väsentliga händelser, prestationer och effekter Politikområdets verksamhet utgörs till stor del av olika insatser till stöd för de statliga myndigheterna inklusive . Insatserna avser bl.a. rådgivning, utbildning samt olika uppdrag och konsultinsatser. har politikområdet i hög grad påverkats av den statliga revisionsreformen. Det förvaltningspolitiska arbetet har innefattat en rad olika insatser, bl.a. stödinsatser riktade mot myndighetsstyrelser och utveckling av den elektroniska förvaltningen. Ett fortsatt utvecklingsarbete har bedrivits för att möjliggöra ett införande av en statsbudget enligt bokföringsmässiga grunder och det statliga koncernsystemet har vidareutvecklats. Flera myndigheter inom politikområdet har bedrivit IT-utvecklingsprojekt och andra utvecklingsinsatser för att bidra till förenklad och effektiviserad hantering i statsförvaltningen. Nämnas kan exempelvis transaktionsdatabas som syftar till att stödja den statliga upphandlingsprocessen och utveckling av ett IT-baserat revisionsverktyg vars syfte är att stödja revisionsprocessen och dokumentationen av granskningen. har ett antal ekonomi- och personaladministrativa system tillhandahållits. Erfarenheterna från efter försäljningen av PA-systemen är positiva och indikerar att målen om förbättrad kostnadseffektivitet, leveranssäkerhet och utvecklingskraft har kunnat uppnås. Några väsentliga händelser som härutöver kan framhållas är bl.a. att den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten har utvärderats, att insatser för ökad hälsa och lägre sjukfrånvaro i staten har påbörjats, att en delegation för offentliga e-tjänster har inrättats, att en översyn av den ekonomiska statistiken har genomförts. Det är svårt att på ett entydigt sätt kvantifiera effekterna av den verksamhet som bedrivs inom Genomförda uppskattningar indikerar dock att statsförvaltningens bedömda nytta av den transaktionsdatabas, som utgör ett stöd vid statliga upphandlingar, uppgår till . Den bedömda nyttan av de ramavtal som tecknas för statsförvaltningen bedöms på motsvarande sätt uppgå till . Som framgår av målformuleringarna för politik- och delområdena är en viktig aspekt att det finns ett förändringstryck och en förnyelse i vid mening av statsförvaltningen i enlighet med det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet samt utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten. Dessa verksamheter redovisas i avsnitt 5 och 6 samt i bilaga 1. Regeringen redovisar sin bedömning av den statliga arbetsgivarpolitiken och dess utfall till . Regeringens övergripande iakttagelser och bedömningar avseende 2002 framgår av avsnitt 6 och av bilaga 1. Ytterligare en viktig aspekt för bedömningen av måluppfyllelsen är den ekonomiadministrativa regelefterlevnaden och kvaliteten inom myndigheterna. Utvecklingen tyder på att regelefterlevnaden i statsförvaltningen är relativt god. () genomför en bedömning av de statliga myndigheternas ekonomiadministrativa förmåga. Av tabell 3.7 framgår att politikområdets ekonomiadministrativa värdering (EA-värdering) var något sämre än , men relativt likvärdigt med EA-resultatet 1999. Sämst EA-resultat hade politikområdet 1998 och 1997. Bilden av vilket år politikområdet uppnådde det bästa EA-värde är dock inte entydig. Det sämre betyget 2002 för politikområdet har påverkats av en ny fråga i EA-värderingen. Exkluderas denna fråga är resultatet i EA-värde- ringen oförändrat mot föregående år. Inom politikområdet finns också fyra av de totalt 18 myndigheter som fick högsta möjliga EA-värde (AA) 2002. Detta är till synes en förbättring jämfört med och 2000, då endast två av myndigheterna tillhörde den grupp på totalt 21 respektive 19 myndigheter i statsförvaltningen som respektive år uppfyllde samtliga kriterier i EA-värderingen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 3.7 EA-resultat i politikområde Effektiv statsförvaltning och är undantagna från EA- värderingen p.g.a. begränsad omsättning. Den årliga EA-värderingen består i regel av ett 40-tal frågeområden varav ett flertal kan relateras till politikområdet som helhet. Resultatet av EA- värderingarna uppvisar i vissa delar sämre resultat för statsförvaltningen, nämligen i fråga om myndigheternas rapportering till SPV av statliga arbetstagares pensionsrätt, kravet på att upprätta riskanalys, bristande interna regler för upphandlingar, kontroll av stora betalningar, samt För att SPV ska kunna utföra sina uppgifter på ett effektivt och korrekt sätt måste kvaliteten på lämnade uppgifter från myndigheterna också förbättras. SPV arbetar på att försöka finna metoder som kan förbättra myndigheternas möjligheter att lämna korrekta uppgifter men myndigheterna är ansvariga för att lämnade uppgifter är korrekta och inkommit . Som ett led i arbetet med att förbättra möjligheterna för myndigheterna att leverera korrekta uppgifter har SPV deltagit i ESV:s arbeta att ta fram kravspecifikation för upphandling av PA- system. Bristerna i riskanalyser och upphandling har även uppmärksammats av RRV (RRV 2002:25) samt i samband med lämnade revisionsberättelser med invändningar. Kammarkollegiet har gjort ökade insatser inom området. Ett särskilt stödverktyg för myndigheternas riskhanteringsarbete har därför utvecklats och gjorts tillgängligt på kollegiets hemsida på Internet. Kollegiet har också lämnat konsultstöd åt ett trettiotal myndigheter. Kollegiet konstaterar vidare att små och medelstora myndigheter genomfört riskanalyser i mindre utsträckning än andra och har därför inriktat sina insatser mot dessa myndigheter . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Delar av verksamheten inom politikområdet kan uppvisa relativt god marknadstäckning och efterfrågan, t.ex. inköpssamordning och administrativ service. har drygt hälften av myndigheterna haft ökad efterfrågan i delar av eller i hela sin verksamhet. I begränsade delar av politikområdet är kapaciteten fullt utnyttjad och det är svårt att av kapacitets- och resursskäl tillgodose den efterfrågan som finns, t.ex. vad gäller tolkauktorisation och enskild information om upphandling. Exempel där verksamhetsvolymen minskat är egeninitierad effektivitetsrevision, inrikes fastigheters uthyrningsgrad samt klagomålsärenden om offentlig upphandling. Viktiga kvalitativa aspekter av verksamheten inom politikområdet är att det produceras tillförlitlig statistik, tillförlitliga prognoser och utvärderingar samt andra relevanta beslutsunderlag som utnyttjas för beslut i statsförvaltningen och samhället i övrigt. I princip samtliga myndigheter har genomfört insatser för att i ökad grad processorientera eller kvalitetssäkra sin interna verksamhet. Ett antal myndigheter har redan eller arbetar för att certifieras enligt olika standarder (ISO, EMAS m.m.). Statens kvalitets- och kompetensråds insatser för att sprida systematiskt kvalitetsarbete och självutvärdering i staten samt för att kartlägga processorientering i statliga myndigheter bör särskilt framhållas. Kammarkollegiet har genomfört särskilda insatser för att i kollegiets kapitalförvaltning ta ökad hänsyn till etiska faktorer. Det innebär att placeringar endast görs i företag som på ett godtagbart sätt följer sådana internationella konventioner på etik- och miljöområdena som har anslutit sig till. Inom politikområdet publiceras och tillhandahålls omfattande information om statens verksamhet och ekonomi, vilket kommer olika aktörer till del. Nämnas kan bl.a. information om statens ekonomi, prognoser samt de statistiska databaserna och de drygt 450 publikationer som har publicerat. Vidare bör konjunkturbarometer nämnas. Inom området har insatser gjorts för att främja myndigheters arbete med s.k. servicedialoger och serviceåtaganden. Exempel på områden där kvaliteten har kvantifierats och befunnits tämligen god är pensionsutbetalningar samt viss myndighetsutövning inom Kammarkollegiet med låg fel-, överklagande- och ändringsfrekvens. I syfte att skapa bättre produkter och tjänster har genomförts ett flertal aktiviteter inklusive kundenkäter för att utvärdera verksamheten inom politikområdet. Hälften av myndigheterna har redovisat goda eller förbättrade kundattityder. För t.ex. visar de återkommande kundenkäterna goda resultat såväl för systemverksamheten som inom övrig rådgivning och stöd. resultat visar också att efterfrågan har fått styra de tjänster som levererats. Tillgänglighet via Internet m.m. En tredjedel av myndigheterna redovisar kraftigt växande antal besök på sina hemsidor. Myndigheternas hemsidor är och blir i allt högre grad en viktig distributionskanal till riksdag, Regeringskansli och andra statliga myndigheter, arbetsmarknadens parter, företag och allmänhet. Ett antal myndigheter har därför sett över sina webbplatser och kommunikationsstrategier för att nå ut på ett bättre sätt till befintliga eller nya målgrupper. och Statskontoret har konstaterat att speciellt äldre, invandrare och funktionshindrade har svårt att utnyttja de elektroniska tjänsterna fullt ut. Rapporterna bereds inom . Myndigheternas uppgifter och organisation De organisations- och strukturfrågor inom politikområdet som har varit mest framträdande har främst rört hur den statliga revisionsverksamheten skall utformas. Andra större förändringar är att egenregiverksamhet i har ersatts av entreprenadlösningar samt renodlingen av Statens pensionsverks myndighetsroll och avveckling av konkurrensutsatt affärsverksamhet. Ett flertal andra uppgifts- och organisationsförändringar i mindre skala har dock skett under 20012003. Flertalet redovisades i föregående års budgetproposition. Nytillkomna uppgifter är bl.a. SPV:s handläggning av inkomstgarantier för riksdagsledamöter och Kammarkollegiets auktorisation av teckenspråkstolkar. Vidare har fördjupade prövningar av inriktning och omfattning genomförts respektive initierats inom , samt Statens kvalitets- och kompetensråds ansvarsområde. Sysselsättning, kompetensförsörjning och sjukfrånvaro inom politikområdet I likhet med 2001 har politikområdets personalnumerär fortsatt att minska. Minskningen 2002 är större än 2001. Antalet årsarbetskrafter har minskat med till ca 3 600 årsarbetskrafter. Medelantalet anställda har minskat i samma grad, till 3 850 medelantal anställda. och har haft den största minskningen av personalen . I fall förklaras minskningen av att städpersonalen har övergått till annan huvudman. Cirka två tredjedelar av personalen inom politikområdet återfinns inom delområdena fastighetsförvaltning och statistik. Det senare har ökat relativt sett. De fem myndigheter som har vuxit återfinns främst i höggradigt avgiftsfinansierade verksamheter. Flera av dessa myndigheter expanderade även . Medelåldern i myndigheterna varierar mellan ca 42 och . Endast två myndigheter har särskilt betonat ett generationsväxlingsproblem. Personalomsättningen har som regel minskat och , i flertalet fall till mellan . Den minskade personalomsättningen har inneburit att fler myndigheter har haft full bemanning. Några enstaka myndigheter hade dock väsentligt högre personalomsättning. Några få myndigheter uppger sig också ha problem att rekrytera och behålla medarbetare. Hälften av myndigheterna har genomfört medarbetarundersökningar och kan redovisa nöjda medarbetare. Majoriteten av myndigheterna inom politikområdet har en sjukfrånvaro som ligger . Långstidssjukfrånvaron i politikområdet är svårbedömd. I regel svarar dock ett fåtal långtidssjukskrivna för en stor del av myndigheternas totala sjukfrånvaro. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Fyra myndigheter (, , och Kammarkollegiet) har genomfört eller planerat att göra generella insatser bl.a. för att kartlägga samt analysera orsaker och effekter av sjukfrånvaron. När det gäller sjukfrånvaron i staten och myndigheternas åtgärder, se bilaga 1. Ett antal jämställdhetsinsatser inom politikområdet redovisas utförligt i regeringens jämställdhetsskrivelse (skr. 2002/03:140). Det avser bl.a. insatser inom revisionen, arbetsgivarpolitiken, statistikproduktionen m.m. och är exempel på myndigheter som har arbetat med specifika insatser kring mångfald och integration i staten. Flertalet övriga myndigheter har genomfört interna seminarier om etnisk och kulturell mångfald. En översikt över utvecklingen i statsförvaltningen, bl.a. avseende åldersstruktur, personalrörlighet, könsfördelning, etnisk och kulturell mångfald samt löneutveckling och myndigheternas åtgärder redovisas i bilaga 1. Insatser för hållbar utveckling inom politikområdet För att åstadkomma en hållbar utveckling har regeringen vidtagit en rad insatser på olika nivåer och inom olika sektorer i samhället. Exempelvis har flertalet myndigheter redovisat sitt miljöledningsarbete. har i samarbete med och länge arbetat med frågor om miljöekonomi och miljöräkenskaper. har dessa miljöräkenskaper vidgats bl.a. med hänsynstagande till luftföroreningar. Nämnas kan även att och är två av fem myndigheter som på regeringens uppdrag skall undersöka hur de kan minska energianvändningen vid bland annat uppvärmning och fastighetsdrift. Resultatet skall redovisas . prioriterar även insatser för inventering av naturvärden samt vattenhushållning i sina utlandsfastigheter i länder med vattenbrist. Risk och sårbarhet inom politikområdet EA-värderingar har efterlevnaden av förordningen (1995:1300) om statliga myndigheters riskhantering utmärkt sig som bristfällig. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 har även granskat frågan (RRV 2002:25). Rapportens innehåll har redovisats och kommenterats i Årsredovisning för staten 2002 (skr. 2002/03:101, avsnitt 10, s. 152). Dessutom finns numera förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap som ålägger myndigheterna att upprätta en risk- och sårbarhetsanalys. Drygt hälften av myndigheterna inom politikområdet har redovisat risk- och sårbarhetsanalyser. Enligt regeringens bedömning bedrivs statsförvaltningen i stort effektivt och serviceinriktat, även om det finns en rad frågor som kräver fortsatta överväganden och insatser. Den statliga förvaltningens ekonomiadministrativa mognad tycks öka successivt, vilket bl.a. illustreras av resultatet av de ekonomiadministrativa värderingar som utförs . En påtaglig utveckling har skett i den offentliga förvaltningen i och med att allt fler medborgare och företag väljer att använda Internet i sina kontakter med myndigheterna. Det finns dock behov av att fortsättningsvis rikta uppmärksamhet mot användarperspektivet så att inga grupper utestängs. Flera myndigheter inom politikområdet har genomfört kundundersökningar i syfte att få en bild av hur användarna uppfattar olika aspekter av myndigheternas tjänster. Gensvaret på dessa undersökningar har till stor del varit positivt. De medborgarundersökningar som har gjorts visar också en allmänt sett positiv bild av förvaltningen. Måluppfyllelsen för verksamheten inom politikområdet bedöms överlag vara tillfredsställande.En fylligare redogörelse för resultatet inom politikområdet lämnas under respektive delområde (avsnitt 49). Årsredovisningarna för myndigheterna inom politikområdet har av RRV bedömts vara i allt väsentligt rättvisande. Detta gäller även bedömningen av , som har granskats av en extern revisionsbyrå. Ekonomiska rådets verksamhet har inte granskats. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 4 Ekonomisk styrning och kontroll Ekonomisk styrning omfattar förvaltning och utveckling av det ekonomiadministrativa regelverket samt utveckling av budgetprocessen. Vidare ingår annan efterfrågestyrd stabsverksamhet som riktar sig till såväl som myndigheterna. Det avser bl.a. ekonomistyrnings- och systemfrågor. Verksamheten var delvis avgiftsfinansierad. Området omfattar även såväl extern revision årlig revision respektive effektivitetsrevision som styrning och kontroll i vid mening.