prop · GR031d11 · 2004-01-01 00:00:00 — De bokförda utgifterna för anslagsposten fördelar sig procentuellt enligt följande: Köp av arbetslivsinriktade utredningar Köp av medicinska utredningar Jämfört med har det skett en tyngdpunktsförskjutning från köp av rehabiliteringstjänster till köp av medicinska och arbetslivsinriktade utredningar. Försäkringskassorna köpte cirka 18 000 arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster varav cirka 11 000 till kvinnor. Jämfört med är detta en minskning med 2 200 köp. Av de arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster som kassorna köpt är de allra flesta, , till personer med sjukdomar kopplade till rörelseorganen. avser köp till personer med psykisk diagnos, inklusive utmattningsdepression/utbrändhet. Detta motsvarar i stort sett dessa sjukdomsgruppers andel av sjukskrivningarna. Förklaringarna till att de medel som anslagits för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster inte förbrukats är flera. En av de viktigaste är att hänföra till den stora arbetsbelastningen på ohälsoområdet hos försäkringskassorna. Detta har medfört att utbetalning av sjukpenning har prioriterats framför utredning och samordning. Till detta kommer avsaknad av en effektiv utredningsmetodik hos kassorna. En förbättring i det avseendet bör medföra att utredare i ett tidigare skede av en sjukperiod kan bedöma rehabiliteringsbehovet hos de sjukskrivna. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 använde försäkringskassorna av de särskilda medlen för samverkan med andra myndigheter inom rehabiliteringsområdet. Det är en ökning jämfört med . av resurserna använde försäkringskassorna för projektadministration och användes för utbildningar och konferenser. Av resterande medel användes för åtgärder, för kartläggning och för utvärdering. får försäkringskassorna använda högst av de budgeterade utgifterna för sjukpenning för samverkan inom rehabiliteringsområdet. Dessa medel får utgöra statens samlade andel för finansiering av samverkan och skall stå i proportion till statens samlade ansvar för åtgärder för den grupp som samverkan riktar sig till. Det innebär att i de fallen både och länsarbetsnämnden deltar i ett samverkansprojekt får svara för statens andel av kostnaderna (se även avsnitt 3.5.1). Prognosen är att kommer att användas för samverkan. Av dessa medel beräknas avse länsarbetsnämndens medverkan. förebyggande arbete omfattar aktiva insatser som inte är individanknutna och som syftar till att minska risken för individer att drabbas av långvarig nedsättning av av arbetsoförmågan på grund av sjukdom eller skada. Kassorna redovisar omfattande insatser för att förhindra eller minska ohälsan inom sina respektive områden. Det är dock svårt att påvisa effekter i form av minskad sjukfrånvaro. De besök kassorna har gjort hos enskilda arbetsgivare har emellertid resulterat i förbättrade rutiner för rehabiliteringsarbetet, handlingsplaner för arbetsmiljöarbetet samt en ökad medvetenhet om sjukfallsutvecklingen. anger några kassor att de nedprioriterar det förebyggande arbetet till förmån för rehabiliteringsinsatser, förtidspensionsprövningar och utbetalning av sjukpenning. Allt flera kassor har emellertid numera heltidsanställda tjänstemän som arbetar förebyggande. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Många försäkringskassor genomför kartläggningar av långa sjukfall i syfte att få underlag för riktade insatser gentemot arbetsgivare och vårdgivare. En viktig målgrupp för kassornas förebyggande arbete är läkarna, främst inom primärvården och företagshälsovården. Här gör framför allt försäkringsläkarna betydelsefulla insatser. Många kassor deltar vidare i utbildningen i socialförsäkringsmedicin för blivande läkare. Flera försäkringsläkare gör återkommande studier av läkarintyg i syfte att beskriva det aktuella sjukskrivningsmönstret inom olika geografiska områden samt förändringar . Materialet används sedan som underlag för informationer och diskussioner med olika vårdgivare. Regionala studier har påvisat betydande brister i läkarintygen. Detta är viktig information inte bara för kassorna utan också för hälso- och sjukvården, m.fl. Kostnadsutvecklingen beträffande administrationen av åtgärder mot ohälsan framgår av nedanstående tabell Tabell 3.9 Kostnadsutvecklingen beträffande administrationen av åtgärder mot ohälsan Administrationskostnaden per person avseende den samordnade rehabiliteringen har ökat något nämligen från till . I budgetpropositionen redovisade regeringen resultatet av en uppföljning som RFV gjort inom ramen för sitt tillsynsarbete angående hur samrådet mellan och den försäkrade fungerar i samband med arbetslivsinriktad rehabilitering. väl fungerande samråd är av stor betydelse för resultatet av rehabiliteringsarbetet. I syfte att förbättra situationen på det här området beslutade efter förslag av regeringen om införande av s.k. avstämningsmöten (prop. 2002/03:89). Vid sådana möten deltar förutom den försäkrade och även t.ex. den intygsskrivande läkaren, arbetsgivaren och företagshälsovården. Vid mötena klarläggs den enskildes medicinska tillstånd, arbetsförmågan samt behovet av och möjligheterna till rehabilitering. Eftersom har samordningsansvaret för den enskildes rehabilitering är det naturligt att i första hand kassan tar initiativet till sådana avstämningsmöten men även andra aktörer inkl. den enskilde kan ta initiativet till sådana möten. Försäkringsutgifterna, inklusive ålderspensionsavgifter, för förtidspensioner och sjukbidrag, minskade med ca och utvecklingen framgår av nedanstående. Årets över-/underskridande Orsaken till att utgifterna inte ökade jämfört med trots ökat antal förmånstagare var den positiva regleringen av statlig ålderspensionsavgift på ca . De tillgängliga medlen för överskreds dock med . Det utgående underskottet ökade härmed till nästan fortsatte ökningen av antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag och betalades sådana förmåner ut till ca 488 000 personer vilket är ca 34 000 fler än och utgör en ökning med . Antalet nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag uppgick till ca 67 000, en ökning med drygt 14 700 personer eller med jämfört med . Av de nybeviljade förmånerna avsåg ca 39 300 kvinnor och ca 27 600 män. Ökning har skett i samtliga åldrar, men den var procentuellt störst i åldrarna där den var . Utvecklingen av antalet nya och utbetalade förtidspensioner och sjukbidrag framgår av nedanstående tabell. Av tabellen framgår bl.a. att antalet personer med förtidspension och sjukbidrag ökade med . Till detta kan läggas att ökningen för kvinnorna var mot för männen. Denna uppgång beror på att många fler kvinnor än män än tidigare beviljats dessa förmåner. Tabell 3.11 Antal nybeviljade och tillkomna samt utbetalade förtidspension/sjukbidrag Antal nybeviljade och till- När det gäller utflödet minskade antalet upphörda förtidspensioner och sjukbidrag med en procent till knappt 36 700 jämfört med . Knappt 29 000 av dessa blev ålderspensionärer. Enligt RFV fanns vid utgången av 2002 drygt 2 600 förmånstagare med vilande förtidspension, vilket innebär att antalet personer med vilande förtidspension eller sjukbidrag fördubblades . av dem var kvinnor. Antalet återtagna förmåner har stabiliserats kring . Den övervägande delen av personerna i vilandesystemet hade halv förtidspension. När det gäller personer med sjukbidrag var det främst personer med helt sjukbidrag som har prövat att arbeta med ersättningen vilande. Ökningen beror sannolikt till stor del på de särskilda informationsinsatser som socialförsäkringsadministrationen genomfört på regeringens uppdrag. En av RFV företagen undersökning visar att de informationsinsatser 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 om vilande förtidspension som genomförts har varit lyckade. Av dem som inte prövat att arbeta med förmånen vilande kände till reglerna. De regionala skillnaderna i fråga om nybeviljandet var fortsatt stora . Detsamma gäller för beståndet förtidspensioner/sjukbidrag per registrerade försäkrade även efter en standardisering efter ålder och kön med rikets fördelning som bas. Det innebär att det således är andra faktorer än ålder och kön som har störst betydelse för de stora skillnaderna. Den av RFV genomförda kartläggningen av regionala skillnader i sjukskrivning och förtidspension uppvisar en komplex bild. Verket avser att utarbeta en strategi med syfte att långsiktigt minska de regionala skillnaderna. har RFV tagit fram Vägledningar för sjukförsäkringen och sjuk- och aktivitetsersättning, för att öka likformigheten i bedömningen över landet. Utvecklingen kan också belysas med att övergick drygt 56 000 personer från sjukskrivning till förtidspension eller sjukbidrag, en ökning med drygt 9 000 personer eller med jämfört med . Av dessa var ca 34 000 kvinnor och ca 22 000 män. Detta kan ses mot bakgrunden av att den genomsnittliga tiden med sjukpenning innan rätten till förtidspension/sjukbidrag prövas, ökade med en månad och är nu ungefär och en månad. Sjukskrivningstiden är längst för personer med anställning och kortast för arbetslösa. Vidare tog det i genomsnitt innan kvinnor beviljades förtidspension/sjukbidrag, vilket bl.a. beror på att de svårutredda diagnoserna har ökat och att det är fler kvinnor än män som har dessa diagnoser. Ett annat sätt att beskriva förtidspensionernas utveckling kan göras med hjälp av återstående pensionsår samt beräknad kostnad för dessa fram till . Som framgår av nedanstående tabell ökade detta s.k. pensionsåtagande påtagligt både vad gäller pensionsår och kostnader. Det totala åtagandet uppgår till . Ökningen var betydligt större för kvinnorna än för männen. To- tala antalet återstående pensionsår ökade med och kostnaderna med . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 3.12 Återstående pensionsår och beräknad kostnad för dessa fram till 65 år Antalet personer med handikappersättning uppgick till drygt 60 000 personer, vilket är en ökning jämfört . Antalet handikappersättningar med den högsta ersättningsnivån har varit relativt , medan antalet med den lägsta nivån har ökat. Denna utveckling förväntas fortsätta. Handikappersättning är ett stöd där kvinnor totalt sett är fler. Dock är männen något överrepresenterade i den högsta ersättningsnivån. Antalet personer med handikappersättning förväntas minska till följd av att den nedre åldersgränsen för rätt till ersättning höjdes från till juli månad det år den försäkrade fyller . förväntas antalet personer med handikappersättning däremot åter öka. hade 90 000 personer rätt till arbetsskadelivränta och 59 000 personer rätt till yrkesskadelivränta m.m. enligt äldre lagstiftning. Antalet beslut om arbetsskadelivränta ökade och uppgick till 28 400 stycken. Det kan antas att antalet nybeviljade livräntor kommer att fortsätta öka, bland annat på grund av de nya bevisreglerna som bedöms göra det lättare för främst kvinnor att få sina besvär godkända som arbetsskada. Vidare kommer den demografiska utvecklingen troligen ha betydelse för beviljandefrekvensen. Trots detta beräknas antalet utbetalade livräntor minska eftersom antalet som upphör beräknas vara fler än antalet som tillkommer. Detta beror till stor del på att har personer som är födda eller senare inte längre rätt till arbetsskadelivränta efter . Medelbeloppet för egenlivränta beräknas öka bland annat på grund av de nya indexeringsreglerna. lingen av både antalet livräntor och medelbeloppet är dock osäker. Regeringen kan konstatera att effektmålet för politikområdet inte är uppfyllt varken i fråga om andelen av befolkningen som skall ha förmågan att arbeta eller i fråga om utvecklingen av levnadsstandard kopplad till den ekonomiska utvecklingen. har en växande andel av befolkningen inte haft förmåga att arbeta på grund av sjukfrånvaro eller förtidspension/sjukbidrag. kan dock en minskning av den korta sjukfrånvaron skönjas och denna tendens har förstärkts , men långtidssjukskrivningarna har ändå fortsatt att öka. Likaså har antalet förtidspensioner och sjukbidrag ökat kraftigt som en följd av utvecklingen av de långa sjukskrivningarna och försäkringskassornas ökade insatser för att ge rätt ersättningsform i de enskilda fallen. Övergången till ett reformerat förtidspensionssystem synes också ha skyndat på beviljandet av förmåner . Regeringen förutsätter att ett sådant agerande från försäkringskassornas sida inte inneburit att kvaliteten på beslutsunderlagen blivit lidande eller att hänsyn tagits till att det var ekonomiskt fördelaktigt för den försäkrade att få ett beslut . Om så har skett är detta givetvis oacceptabelt. Beträffande den ekonomiska delen av målet kan konstateras att allt fler personer som uppbär sjukpenning inte fått kompensation som motsvarar av inkomstbortfallet. beräknades av de sjukskrivna ha inkomster över inkomsttaket på 7,5 prisbasbelopp. Mot den bakgrunden aviserade regeringen i fjolårets budgetproposition en höjning av taket inom bl.a. sjukpenningsförsäkringen till 10 prisbasbelopp fr.o.m. om det statsfinansiella läget så medgav. Så blev dock inte fallet utan regeringen har framhållit att inriktningen nu är att före mandatperiodens slut genomföra förslaget. Vidare kan regeringen konstatera att inte heller verksamhetsmålet om att skillnaderna mellan försäkringskassorna vid bedömning av långa sjukfall och förtidspensioner skulle minska uppnåddes. Det innebär att de stora regionala skillnaderna mellan försäkringskassorna består. RFV har mot den bakgrunden framhållit sin avsikt att ta fram en strategi som syftar till att långsiktigt minska de regionala skillnaderna. Arbetet med regeringens breda åtgärdsprogram i 11 punkter har fortsatt och bl.a. har förslag till nationellt mål för att öka hälsan i arbetslivet och om obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron förelagts och godkänts av . Dessutom har en stor del av arbetet mot ohälsan i arbetslivet inom politikområdet inriktats på att öka precisionen i sjukskrivningarna och förstärka socialförsäkringsadministrationen såväl numerärt som kvalitativt. Vidare har arbetet för att förnya den arbetslivsinriktade rehabiliteringen kommit i gång. En viktig slutsats för de framtida arbetets inriktning förutom en förstärkning av de förebyggande insatserna är att det krävs både nya och bättre insatser på rehabiliteringsområdet för att sjukskrivna men även personer som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning skall kunna återgå till arbetslivet i högre grad än vad som har skett. Alltför många är sjukskrivna alltför länge, vilket ofta leder till passivisering och beviljande av sjuk- eller aktivitetsersättning. Det krävs därför en ökad satsning på arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser . En viktig grund för detta är det av godkända förslaget fr.o.m. om obligatorisk skyldighet för arbetsgivare att göra rehabiliteringsutredningar som skall lämnas till senast när sjukfallet pågått . En annan åtgärd med denna inriktning är det förslag till finansiell samordning inom socialförsäkringen, hälso- och sjukvården, och arbetsmarknadsmyndigheterna som regeringen överlämnat till . Under förutsättning av beslut avses förslaget träda i kraft . Den finansiella samordningen skall inrikta sig på människor som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser från flera av de samverkande 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 parterna för att uppnå eller förbättra deras förmåga att utföra förvärvsarbete. Dessutom har regeringen ekonomiska vårproposition föreslagit ett särskilt anställningsstöd för långtidssjukskrivna för att de lättare skall komma ut på arbetsmarknaden. Det är fråga om en tidsbegränsad subvention av lönen för de långtidssjukskrivna som får en anställning hos annan arbetsgivare. Det gäller för långtidssjukskrivna vars arbetsgivares rehabiliteringsansvar har överförts till . och lämnade på regeringens uppdrag ett principförslag om inrättande av en ny permanent verksamhet inom för att effektivt stödja sjukskrivna så att de kan komma tillbaka i arbete. Det skall främst vara stöd i samband med anställning och praktik i arbetslivet, men också vägledning och andra insatser för dem som behöver byta arbete. T.ex. föreslås ett nytt anställningsstöd, rätt till tjänstledighet för den sjukskrivne anställde, stöd till utbildning och högriskskydd för arbetsgivare. Regeringen avser att inhämta synpunkter innan ställning kan tas till ett genomförande. Det är också angeläget att arbetet med att stärka arbetsgivarnas ekonomiska drivkrafter kan slutföras så att arbetsgivare som har låg sjukfrånvaro bland sina anställda gynnas ekonomiskt framför dem som har hög sjukfrånvaro. Ut- gångspunkterna för ett sådant förslag är att det skall omfatta hela arbetsmarknaden, att arbetsgivarna skall betala en del av ersättningen även utöver sjuklöneperioden, att ett småföretagarstöd skall införas samt att särskild uppmärksamhet så att förslaget inte leder till ökad selektion på arbetsmarknaden. Det är också önskvärt att förslagets utformning tar hänsyn till gällande kollektivavtalslösningar på arbetsmarknaden. Regeringen anser att målet för politikområdet inte har uppnåtts och att resultatutvecklingen är otillfredsställande eftersom sjukfrånvaron fortsatte att öka 2002 att öka, dock i en något lägre takt . RFV anser att det finns många orsaker till den ökande sjukfrånvaron och att det krävs samlade insatser från många olika håll för att komma till rätta med sjukfrånvaron. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Vad avser den del av målet som innebär att personer som inte har förmåga att arbeta skall ges en levnadsstandard som är anpassad till den ekonomiska utvecklingen kan konstateras att allt fler personer som uppbär sjukpenning inte får en kompensation som motsvarar av inkomstbortfallet. hade respektive av de sjukskrivna inkomster över inkomsttaket (7,5 prisbasbelopp). var motsvarande siffra . Målet för politikområdet skall bland annat uppnås genom att rehabiliteringsåtgärderna samordnas samt att samverkan sker mellan med andra berörda aktörer. För att operationalisera målet satte RFV upp det långsiktiga riksmålet att det högst skall finnas 3,0 långa sjukfall per tusen registrerade försäkrade i åldern . Målet var att för bryta den fortsatta ökningen av sådana sjukfall och att ökningen skulle ha upphört senast vid utgången av tredje kvartalet 2002. Målet har inte uppnåtts. respektive 2001 var de långa sjukfallen 5,5 respektive 6,9 per tusen. var motsvarande siffra 8,3 per tusen. De regionala skillnaderna i antalet långa sjukfall är fortfarande stora. Utvecklingen har visat på en viss avmattning av ökningstakten av sjukfrånvaron. Det är dock för tidigt att säga om det representerar en ny trend. Även om ökningstakten för de äldre åldersgruppernas sjukfrånvaro möjligtvis har stabiliserats något kan man se en fortsatt brant uppgång för åldersgruppen . har ersättningsfallen i denna grupp ökat från 33 000 till 42 000. De psykiska diagnoserna har ökat för personer och var 2001 den enskilt största diagnosgruppen för denna åldersgrupp. Detta är en förändring jämfört med tidigare då sjukdomar kopplade till rörelseorganen var den största diagnosgruppen. Jämfört med 1999 har de psykiska diagnoserna för dem under ökat från till . Antalet personer som är sjukskrivna har ökat , dock har ökningstakten avtagit jämfört med föregående år. Inflödet är emellertid fortfarande på en mycket hög nivå och för året som helhet har sjukfrånvaron ökat. Det är sjukskrivningarna som pågått eller längre som ökat mest, till att gälla 124 300 personer. sjukskrivna personer som varit sjuka , en ökning med 12 400 personer. Genomströmningstiden för sjukpenning redovisas med en bruttotid., dvs. från det att den försäkrade kontaktar tills det att ersättningen betalas ut. Denna tid har ökat 2001 2002. En närmare redovisning av utvecklingen av sjukfrånvaron samt en analys av denna lämnas i bilagan Avstämning av regeringens mål för minskad ohälsa. Målet för politikområde 19 Ersättning vid arbetsoförmåga har bl.a. formulerats så att en större andel av befolkningen i arbetsför ålder skall ha förmågan att arbeta. Detta gäller i hög grad på rehabiliteringens område. För att mäta måluppfyllelsen satte RFV upp riksmålet att av dem som varit föremål för (samordnad rehabilitering) efter avslutningstidpunkten skall ha en ökad arbetsförmåga jämfört med vid starttidpunkten. Andelen personer som efter avslutad samordnad rehabilitering har fått en ökad arbetsförmåga har ökat. har en ökad arbetsförmåga efter avslutad rehabiliteringsinsats. Därmed har riksmålet uppfyllts. Köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster Försäkringskassorna har möjlighet att med hjälp av särskilt avsatta medel köpa de utredningar som behövs för att kassan ska kunna ta ställning till bl.a. behovet av rehabilitering. Trots att antalet långtidssjukskrivna och därmed behovet av rehabilitering har ökat har dessa medel inte använts fullt ut. disponerades för köp av rehabiliteringstjänster. Detta är naturligtvis inte tillfredsställande. Förutom det faktum att alltför få personer blivit föremål för utredningar har situationen också inneburit att producenterna av sådana tjänster dragit ned på sina utredningsresurser till följd av bristande efterfrågan på tjänsterna. Ett exempel på en sådan aktiv rehabiliteringsåtgärd som kan bekosta är fördjupad utbildning i punktskrift för personer som i vuxen ålder har en grav synskada eller helt förlorar synen. möjlighet att betala sådana utbildningar gäller bara den fördjupade utbildning som syftar till att förkorta sjukdomstiden eller att helt eller delvis förebygga eller häva nedsättning av arbetsförmågan. Det gäller inte den grundläggande utbildning som sjukvårdshuvudmännen har ansvar för. RFV fick i regleringsbrevet för i uppdrag att följa upp försäkringskassornas tillämpning av de riktlinjer för samverkan på rehabiliteringsområdet som angivits i proposition 1996/97:63 Samverkan, socialförsäkringens ersättningsnivåer och administration, m.m. och proposition 2002/03:2 Vissa socialförsäkringsfrågor m.m. Uppföljningen skulle även avse tillämpningen av de nationella verksamhets- och handlingsplaner som RFV och AMS skulle upprätta. RFV har avgivit en delrapport angående uppdraget, vilket skall slutredovisas i samband med årsredovisningen för . Av delrapporten framgår att en nationell handlings- och verksamhetsplan föreligger. Handlingsplanen är resultatinriktad. I planen har försäkringskassorna och länsarbetsnämnderna givits i uppdrag att träffa regionala överenskommelser. Dessa ska innefatta: antal personer i målgrupperna för vilka insatser beräknas genomföras , på vilka orter insatserna ska genomföras, utvärderingsbara mål för insatserna, hur insatserna i samverkan ska följas upp och dokumenteras, de belopp som behöver tas i anspråk av medel som anvisats för samverkan i rehabiliteringen. hade samtliga försäkringskassor och länsarbetsnämnder (på ) träffat överenskommelser. Enligt dessa kommer sammantaget åtminstone 8 100 arbetslösa sjukskrivna att få insatser i samverkan mellan försäkringskassorna och länsarbetsnämnderna . När det gäller samverkan med hälso- och sjukvården och kommunerna har RFV bedömt att verksamhets- och handlingsplaner måste ut- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 formas på regional nivå. Avsikten är att sådana regionala inriktningsdokument ska redovisas . Betydligt mer resurser beräknas användas för samverkan jämfört . Det är naturligtvis en konsekvens av de utökade samverkansmedel som ställts till förfogande från och med innevarande år. Det är dock för tidigt att redan nu se några mer generella resultat av denna samverkan. har av samverkansmedlen använts för projektadministration och endast mellan för åtgärder. Regeringen avser att närmare följa utvecklingen av hur samverkansmedlen används. För en ändamålsenlig uppföljning och resultatredovisning av insatser som bedrivs i samverkan är det angeläget att utveckla sektorsövergripande metoder för uppföljning och utvärdering. Regeringen anser att stora ansträngningar måste göras för att skapa de utvärderingsverktyg som behövs för att skapa en tillförlitlig uppföljning och resultatredovisning på lokal och nationell nivå.