prop · GS0356 · 2004-12-22 00:00:00 — har i form av en vidsträckt, orörd natur, ett varierat kulturutbud och ett intressant geografiskt läge. I samband med att aktieägaravtalet omförhandlades reglerades arbetsfördelning och finansiering. Enligt det nya avtalet skall de aktie- ägartillskott som staten tillskjuter för verksamheten finansiera bolagets basverksamhet och den övergripande imagemarknadsföringen, dvs. Turistnäringen skall finansiera riktade aktiviteter, dvs. 1 Föreningen i (FörTur) representerar lokala och regionala turistorganisationer samt företag som producerar resor i . för auktoriseringen av turistbyråer. produktmarknadsföring i anslutning till bolagets verksamhet. Det förut- sätts att finansieringen av denna produktmarknadsföring uppgår till minst samma belopp som staten tillskjuter för imagemarknadsföringen. Inrikt- ningen skall vara att nivån på denna produktmarknadsföring bör ökas till motsvarande belopp som statens aktieägartillskott. Med basverksamhet avses bl.a. huvudkontoret, utlandskontoren, grundläggande konsument- bearbetning, datautveckling och mediekontakter. Turistnäringen skall finansiera riktade aktiviteter, dvs. produktmarknadsföring i anslutning till bolagets verksamhet. Turistnäringens mål är att finansieringen av denna produktmarknadsföring uppgår till minst samma belopp som staten till- skjuter för imagemarknadsföringen. Verksamheten är uppdelad på fyra enheter: affärsresor, privatresor, strategisk kommunikation och administration. Huvudkontoret, som är placerat i , har 26 medarbetare. Utomlands finns representa- tion i , , , , , , , , , och . Utlandskontoren har sam- manlagt 28 medarbetare. Förutom de marknader där har direkt representation sker bevakning och bearbetning på ett antal andra mark- nader. Prioriterade marknader är , , , , , , , , , , , och . Bearbetningen sker genom deltagande i mässor, semina- rier och genom samarbete med säljleds- och transportföretag. Förutom de traditionella kanalerna sker upplysnings- och informationsgivning via Internetportalen . Bland AB:s uppgifter ingår också att redovisa insatser för genomförande av Framtidsprogrammet och samar- bete med rese- och turistindustrin inom detta. Vidare skall bidra till målen för den regionala utvecklingspolitiken och vara samverkanspart i de regionala tillväxtprogrammen (RTP). Nettoomsättningen för uppgick till . Statens bidrag uppgick till . beviljade staten , vilket innebar en ökning med . har för 20022004 därutöver beviljats till ett projekt för att utveckla varumärket , i syfte att stärka den långsiktiga attraktionskraften och lönsamheten i fjällområdet. En strukturförändring av AB:s verksam- het pågår, för att få större flexibilitet och lägre fasta kostnader. Arbetet syftar till färre fasta kontor och ökad användning av modern informa- tionsteknik. Ytterligare förändringsåtgärder kan komma att vidtas. kan genomföra marknadsföringsupp- drag inom landet, men vanligen sköts denna verksamhet av regionala turistorganisationer eller av företagen själva. På den lokala nivån utförs denna typ av turistfrämjande främst av kommunala turistbyråer, men även av resebyråer, ideella föreningar m.fl. Som del av informationsgiv- ningen framställs material av såväl företag som nationella och regionala turistorganisationer. För att stärka tillväxten i den svenska turistnäringen etablerades Fram- tidsgruppen av dåvarande turistministern . Gruppens uppdrag var att analysera faktorer som kan främja tillväxt för turistnäringen samt att ta fram underlag för en nationell strategi för den svenska turistnäringen. Statssekreteraren i utsågs att leda arbetet i gruppen, övriga medlemmar kom från RTS och dess branschorganisationer, Turistdelegationen, och . Arbetet i Framtidsgruppen drevs under större delen av 2000 i ett antal arbetsgrupper med totalt mer än 100 deltagande personer, de flesta från företag i olika delar av turistnäringen. Därefter sammanställdes arbets- gruppens material och överlämnades Framtidsprogrammet till den nya turistministern och till representanter för turist- näringen. Framtidsprogrammet identifierar tre affärsområden, fem ut- vecklingsområden och 24 insatsområden. Inom varje insatsområde ges ett antal konkreta åtgärdsförslag. De tre affärsområdena är: 1.Affärsresande, med fokus på mötesindustrin. Inriktningen på åtgär- der inom affärsområdet bör vara att beskriva och identifiera mötesindu- strins omfattning och funktion, utveckla mötesplatser för turistnäringen för samverkan i marknadsföring, införa ett belöningssystem som skapar starka incitament för personligt engagemang i kongresser i universitets- och högskolevärlden samt komplettera Sverigeprofileringen mot kon- gressmarknaden genom bilden av en forskarnation stöttad av moderna trender. 2.Evenemang, med fokus på stora och internationella. Inriktningen på åtgärder inom affärsområdet bör vara att utveckla en modell för natio- nellt engagemang vad gäller garantier, säkerhet, skattefrågor och anlägg- ningsutveckling för genomförande av större evenemang, öka kunskapen om evenemangens förutsättningar, ekonomi, marknadsföring och organi- sation samt skapa nationella fora där turistnäringens olika aktörer och föreningar kan mötas och bygga nätverk. 3.Privatresande, med fokus på kommersiella produkter och varumär- ken. Inriktningen på åtgärder inom affärsområdet bör bland annat vara att arbeta med internationellt gångbara kvalitetskriterier, utveckla produkter och marknadsföring för korttidsresor till storstäder, stimulera utveck- lingen av charterarrangemang till , stimulera kryssningstrafiken till och i , utveckla en konsekvent och tydlig hänvisningsskylt- ning för vägtrafikanter och bearbeta de större researrangörerna. De fem utvecklingsområdena är: 1.Forskning och utveckling. Som insatsområden nämns bl.a. att sti- mulera till ökad forskarutbildning inom turism och tillgodose turist-nä- ringens behov av kompetenta medarbetare. 2.Skatter och finansiering. Tre insatsområden nämns. För det första skall turistnäringen ha likvärdiga villkor med företag i andra näringar i och med turistföretag i konkurrerande länder avseende skatter och avgifter. För det andra handlar det om att säkerställa en tillförsel av investeringskapital för näringen samt för det tredje att säkerställa resurser för övergripande destinationsutveckling och marknadsföring säkerställs. Insatsområdena handlar om att utveckla infrastruktu- ren med hänsyn till turism, säkerställa en effektiv konkurrens inom svensk turism samt utveckla digitala system för information, marknads- föring och distribution. Till insatserna hör att säkerställa engagemang för turis- men på högsta politiska nivå, att stimulera till ökad innovationskraft inom näringen, säkerställa effektiva beslutsunderlag för investeringar och marknadsföring, utveckla näringens exportkunskaper, stimulera kvali- tetsutveckling och en hållbar utveckling samt tydliggöra ansvarsfördel- ning mellan den offentliga sektorn och näringen. Till insatserna hör att skapa och utveckla starka varu- märken i turistnäringen. Inom varje område ges förslag på insatser och åtgärder, som i huvud- sak kommit fram i arbetsgruppernas diskussioner och redovisningar. De uppgifter som staten identifierat som sitt ansvarsområde i Fram- tidsprogrammet är: att svara för den övergripande marknadsföringen av svensk turism utomlands, att medverka till insatser i fråga om utbildning, FoU, system för in- formation, statistik m.m., att ansvara för internationell och EU-relaterad samverkan, att ansvara för varumärket , i och utomlands, samt att tillhandahålla grundläggande transportinfrastruktur och viss annan grundläggande samhällsservice. Detta sker dock inte primärt utifrån turismens behov utan med en bredare motivbild. Likväl är också dessa insatser av grundläggande betydelse för möjligheten att Redan under framtagandet av programmet inbjöd turistministern till möten, det första , med näringen för att stämma av och diskutera uppkomna resultat och frågeställningar. Sådana möten har se- dan hållits , under i och . Arbetet med Framtidsprogrammet har också följts upp i samordningsgruppen som företräder , turistnä- ringen, Turistdelegationen, och och . Exempel på åtgärder kopplat till Framtidsprogrammet Framtidsprogrammet tydliggör en önskad utveckling inom turistnäring och främjande. Programmet utgör en bra utgångspunkt för fortsatt dialog, samverkan och utveckling. Programmets utformning ger också goda möjligheter för olika aktörer att ta initiativ inom programmets ram. Nedan redovisas några exempel på sådana initiativ. Projektet innebär ett samordnat system för information, för- säljning och distribution som presenteras på webbsidan . Projektet syftar till att ge resenären möjlighet att boka och köpa en resa inom från bostad till upplevelse. Projektet är ett samarbete mellan representanter för tåg-, flyg-, buss- och båttrafik samt de två myndigheter som arbetar med inrikes transpor- ter och turism Rikstrafiken och Turistdelegationen. Det övergripande ansvaret för projektet har RTS. Sensommaren 2004 lanserades den första etappen av projektet avse- ende tidtabellinformation. startade som ett projekt i AB:s regi och blev ett eget bolag 2003. Initiativet var en direkt följd av ett av insatsområdena i Framtidsprogrammet, där behovet av att utveckla värdskapet betonas. Ett bra värdskap förstärker gästernas upple- velser av turistutbudet, det ökar värdet på turisttjänsten och är en viktig faktor i turistekonomin. vill hjälpa företag i både turistnäringen och andra näringar att utveckla förmågan att få människor att känna sig väl- komna. Ett bra värdskap kan mätas i tillfredsställda och framgångsrika medarbetare och i nöjda återkommande gäster. Ytterst leder ett gott värd- skap till framgång för företag, organisationer och platser. ger ut böcker och håller föreläsningar och seminarier runt om i landet. Ett utvecklingsprojekt med stark koppling till Framtidsprogrammet är Naturens Bästa, ett system för kvalitetssäkring av svenska naturturistpro- dukter. Naturens bästa står för högkvalitativ upplevelseturism i den svenska naturen, det som internationellt ofta marknadsförs under begreppet eko- turism. Märkningssystemet är det första nationella kvalitetsmärket i sitt slag, och saknar få motsvarigheter internationellt. Det finns en interna- tionell marknad för denna form av resor och bedöms här ha en stor potential. Naturens Bästa vill bidra till att förädla de främsta natur- attraktionerna i landet till bokningsbara produkter och visa marknaden vägen till de bästa arrangörerna och deras arrangemang. Arrangemang märkta med Naturens Bästa garanterar hög kvalitet på deltagarnas reseupplevelser i kombination med aktivt ansvar för natur- skydd, miljöanpassat resande och omsorg om resmålets kulturvärden och människor. Bakom märket Naturens Bästa står Svenska Ekoturismföre- ningen (huvudman) tillsammans med och . , Turistdelegationen och märkningens godkända arrangörer står för huvuddelen av projektets finansiering medan en rad andra organisationer delfinansierar olika aktiviteter. 4.5.4Turistnäringen i det svenska näringslivet Utvecklingen av turism och resande styrs i allt väsentligt av den globala samhälls- och näringslivsutvecklingen. Resandet i, till och från påverkas av händelser i vår omvärld och av den ekonomiska utveck- lingen i och i andra länder. Förändringar i faktorer som påverkar produktions- och konsumtionsförhållanden kan direkt avläsas i statistik över resandets utveckling. Turismen har i ett tillväxtperspektiv också stor betydelse för andra de- lar av ekonomin än enbart för den egna näringen. Det kan handla om produktion för resandets behov av infrastruktur, varor och tjänster, eller åt andra hållet, om rese- och turistföretagen som leverantörer av tjänste- komponenter till andra produktionssystem. I detta avsnitt ges en bild av strukturen i turistnäringen och av näring- ens villkor och behov. Det finns ca 8 000 företag i den svenska turistnäringen, fördelade på ca 20 000 arbetsställen. Praktiskt taget samtliga tjänsteområden som företa- gen svarar för finns lokalt representerade i hela landet, även i glesbygd. I glesbygd har turistföretagen stor och ibland direkt avgörande betydelse för ekonomi och service. Cirka 2 000 företag inom jordbruket bedriver verksamhet delvis i turistnäringen, uthyrning och fritidsaktiviteter. An- talet sådana företag ökade . Lokal turistnäring är beroende av ett levande samhälle och goda livsmiljöer med transporter, boende och restauranger, handel, informationsservice, reseförsäljning, arrangemang och anläggningar för olika aktiviteter. Turistnäringen kännetecknas av att den omfattar många olika delbran- scher i näringslivet, och av att den består av ett fåtal stora före- tag och många små enheter. I praktiskt taget alla branscher har turist- företagen färre än tio anställda, och är därmed per definition s.k. mikro- företag. Rese- och turistföretagen verkar ofta i ett mångfasetterat marknadssy- stem med långa leveranskedjor och hög interaktion mellan de olika rese- branscherna. De arbetar med både enkla och sammansatta tjänstepro- dukter till nationella och internationella aktörer samt till näringslivs- system och stora exportföretag. Företagen i rese- och turistindustrins olika delbranscher har bildat in- tresseföreningar som bevakar frågor av branschspecifikt intresse. Dessa branschföreningar tillhör ofta i sin tur motsvarande intressesammanslut- ningar på europanivå och global nivå. En del av de etablerade branschorganisationerna är knutna till någon av de nationella paraplyorganisationerna RTS respektive . De driver frågor som är av gemensamt intresse för flera bransch- organisationer. Med några få undantag är organisationerna enbart verksamma på na- tionell nivå, inte på regional och lokal nivå. Det finns också sammanslutningar som driver gemensam marknads- och försäljningsinriktad verksamhet. Sådana sammanslutningar finns till exempel bland hotell, restauranger, konferensanläggningar och reseby- råer. En tredje form för samarbete finns bland företag som hör samman geografiskt. Det kan gälla samarbete i marknadsföringsfrågor, t.ex. ge- nom den lokala eller regionala turistorganisationen. Det kan också gälla Prop. 2004/05:56 sammanslutningar i form av ekonomiska föreningar eller avtalade nät- verk där närbelägna företag samarbetar kring utvecklingsfrågor i vidare mening, t.ex. kunskapsutveckling, finansiering, försäljning, bokning och kvalitetsutveckling. Många av de mindre företagen i turistnäringen är inte anslutna till de etablerade organisationerna. Trots att de ibland ingår i tematiska eller geografiska samarbetsformer har de ändå inte tillgång till tillräckligt starka forum och arenor för att driva sina utvecklingsfrågor framåt. Bland sådana företag finns till exempel natur- och kulturbaserade aktivitetsfö- retag runt om i landet, vilka ofta bedriver verksamheter som är det direkta motivet för resandet. 4.5.5Organisationer med anknytning till turistnäringen Nedan följer en beskrivning av ett urval av de organisationer som främjar näringslivsutvecklingen i turistnäringen. BURF är en intresseorganisation för biluthyrningsföretag och har cirka 60 medlemsföretag. BURF driver utbildning för sina medlemmar och arbetar med information, statistik och miljöfrågor. Fairlink är intresseorganisation för mässarrangörer i och har åtta medlemmar varav fem i . Fairlink arbetar med utbildning, infor- mation, statistik, forskning, undersökningar och anordnar seminarie- dagar. FRA organiserar företag som ordnar paketresor med reguljärflyg. Före- ningen har 38 medlemsföretag. FRA främjar i första hand näringsvillko- ren för medlemsföretagen, till exempel beträffande utformningen av lagar, skatter och avgifter. Först är en branschorganisation för inrikes researrangörer, stuguthyrare, förmedlingsföretag och andra kommersiella verksamheter inom den svenska inrikesturismens distributionsled. Först lägger tonvikten i sin verksamhet på information, service i juridiska, ekonomiska och datatek- niska frågor, utbildning samt bevakning av politiska frågor. Föreningen i , FörTur FörTur representerar lokala och regionala turistorganisationer samt före- tag som producerar resor i . FörTur har också ansvaret för aukto- riseringen av turistbyråer. LRF är en ideell intresse- och näringslivsorganisation för alla som äger och/eller brukar jord och skog, och för deras gemensamma företag inom lantbrukskooperationen. LRF skall bidra till att skapa förutsättningar för uthålliga och konkurrenskraftiga företag, och till att utveckla livs- och företagsmiljöer på landsbygden. Ett växande antal gårdar i landet, ca 6 000, bedriver nå- gon form av upplevelseverksamhet. LRF driver och stöder utvecklingen inom området genom olika koncept, t.ex. Godkänd Hästgård för turism, Bo på Lantgård och Naturlig Laddning. PRF är en förening för rederier som är verksamma med turism inom, till eller från . PRF syftar bl.a. till att främja passagerarrederiernas ställning och utveckling. RiS representerar sex medlemskoncerner som är verksamma med paket- resor med flyg. RiS bevakar bl.a. frågor om lagar och villkor för med- lemsföretagen. Rese- och Turistindustrin i , RTS RTS är en förening för branschorganisationer och företag i turistnä- ringen. RTS företräder rese- och turistindustrin i och arbetar med frågor som rör näringslivsutveckling. Målet är att öka tillväxten och lyfta upp entreprenörskapet i näringen. RTS är också en neutral plattform för gemensamma affärs- och utvecklingsprojekt. RSF är intresseorganisation för företag från flera olika branscher som erbjuder tjänster till andra företag i rese- och turistindustrin. BR är en intresseorganisation för den yrkesmässiga busstrafiken. Ett drygt 50-tal av medlemsföretagen bedriver turist- eller beställningstrafik. BR har syftet att främja det kollektiva resandet med buss. SRF är branschorganisation för resebyråer i . SRF skall skapa förutsättningar för resebyråföretag att utveckla lönsamma relationer med kunder och leverantörer. medlemmar är företag inom natur- och kulturtu- rism, privatpersoner och andra som stöder föreningens grundidé om ekoturism och ansvarsfullt resande. STF är en ideell organisation. I verksamheten finns vandrarhem, fjällsta- tioner och stugplatser i väglöst land i svenska fjällen. Medlemsaktiviteter arrangeras i 84 lokala föreningar landet runt. STF har också en reseverk- samhet, ett förlag och ger ut medlemstidningen . Målet för STF är att främja svensk turism och sprida kännedom om land och folk. Föreningen är ett forum för svenska flygintressenter. Före- ningen har organisationer och företag som medlemmar och därtill associ- erade medlemmar. Svenskt Flyg vill stärka flygets roll som allmänt kommunikationsmedel och slå vakt om svensk flygindustri. har ett stort antal medlemsföretag över hela landet och har på många platser ett ömsesidigt beroendeförhållande till turismen. skall stärka handelns företag och skapa bättre förutsätt- ningar för handel. Företaget har två roller, dels är företaget den privata ägaren i , dels är företaget opinionsbildare för ett nätverk av branschorganisationer. I sin opinionsbildande roll verkar för att förbättra villkoren för den svenska turistnäringen och utveckla marknadsföringen mot utlandet för ökad lönsamhet i branschen. SCR är intresseorganisation för campingplatser. SCR verkar för att stärka campingföretagens förutsättningar. SeFF är en branschorganisation för fisketurismföretagare. SeFF verkar för en positiv utveckling av svensk fisketurism. Hotell- och restaurangföretagare, SHR är bransch- och arbetsgivarorganisation för hotell- och restaurang- företag. SHR:s uppgift är att främja och stärka medlemsföretagens kon- kurrenskraft, utveckla branschens villkor och positionera hotell- och restaurangnäringen som en viktig del i samhälle och näringsliv. SLAO är bransch- och intresseorganisation för liftanläggningar i . Dessutom är leverantörsföretag med som associerade medlemmar. SLAO arbetar med frågor kring bl.a. säkerhet, föreskrifter och utbildning, är rådgivande organ för medlemmar och myndigheter samt medverkar till utveckling av utförsåkningsanläggningar. SLTF är läns- och lokaltrafikens branschorganisation. Dess övergripande uppgift är att stärka kollektivtrafikens konkurrenskraft så att fler väljer att åka tillsammans. skall tillgodose behovet hos de i aktiva tågoperatörerna av ett starkt branschorgan för att aktivt driva den yrkesmässiga spårtrafikens gemensamma intressefrågor gent- emot regering och riksdag, myndigheter, uppdragsgivare, media och andra intressenter, nationellt och internationellt. be- står av 20 medlemsföretag. 4.5.6Turistnäringens villkor och behov Turistpolitiken syftar till att stärka attraktionskraft som turist- land och skapa förutsättningar för utveckling av en långsiktigt lönsam turistnäring. Turistnäringen består av många små företag och några få storföretag. Den geografiska spridningen är god och det finns turistföretag på nästan alla platser i vårt land, med en koncentration till sådana platser eller om- råden med hög turistisk attraktionskraft. Därmed har också turistnäringen goda möjligheter att skapa sysselsättning i hela landet och detta är inte minst viktigt i områden eller på platser där inte så många andra alternativ finns. Förutsättningarna för turistiskt företagande är delvis annorlunda än för småföretag i andra näringar. Turistföretaget har per definition sina kun- der på långt avstånd och ställs därigenom alltid inför andra typer av svå- righeter än småföretag i andra näringar när det gäller kunskap om kun- ders behov, säljsystem, transportlogistik och marknadsföring. Framgång blir därför ofta en fråga om att samarbeta i nätverk, endera lokala eller tematiska. Exempel på lokala nätverk finns bl.a. i och kring där man genom starka attraktioner skapar bättre förutsätt- ningar för sina turistiska småföretag än vad som annars hade varit fallet. är det givetvis också så att dessa småföretag på ett aktivt sätt bidrar till platsernas attraktionskraft. Exempel på tematiska nätverk är skidorterna i fjällvärlden, småländska eller sörmländska herrgårdar som satsar på affärsmöten eller universitetsstädernas samarbete i utveckling av kongress- och konferensmarknad. Även det långa samarbetet inom fisketurism är ett gott exempel på te- matisk fokusering, där flera statliga myndigheter, regionala organisatio- ner och myndigheter samt företag och intresseorganisationer tillsammans utvecklar ett hållbart, naturnära småföretagande med höga upplevelse- värden och med utomordentligt lågt slitage på fiskbestånd och natur. För att nå framgång inom detta område måste man hantera så vitt skilda frå- gor som fiskebiologi, lagstiftningsfrågor, avtalsfrågor, marknadsförings- frågor, marknadskunskap, och regional planering, attitydfrå- gor hos lokalbefolkning och sommargäster samt frågor som hänger sam- man med företagsutveckling, affärsutveckling och finansiering. Den attraktionskraft som ofta utgör förutsättningen för den turistiska resan är i hög utsträckning beroende av olika samhällsfunktioner som infrastrukturen, offentlig service, planering m.m. Därigenom får staten och dess myndigheter en annorlunda roll i det turistiska främ- jandet än i annat slag av näringslivsfrämjande. Turistnäringens utveckling är beroende av ett samspel och en samsyn från de olika aktörerna om näringens villkor och möjligheter. En alltför snäv sektorshantering inom respektive område riskerar att bli ett hinder för utveckling. Staten har här en speciell roll i förhållande till turistnäringen genom in- satser för att dels stimulera en kunskapsspridning om turistnäringen i det statliga systemet, dels samordna de statliga resurserna för utveckling av turistnäringen. Den senaste större undersökning som gjorts kring kompetens- och ut- bildningsbehovet i turistnäringen gjordes av () 1997 på uppdrag av Turistdelegationen. I inter- vjuades 1 200 personer inom turistnäringen om kompetens- och utbild- ningsbehovet.