prop · GR03100d6 · 2004-04-15 00:00:00 — Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Tabell 5.22 Skatteintäkter redovisat på statsbudgetens inkomsttitlar 20022006 -19,7 -14,9 -13,1 -13,2 -15,2 Skatt på varor och tjänster Under inkomsthuvudgruppen 1500 Utjäm- Statsbudgetens skatteinkomster baseras för ett flertal skatter på löpande debiteringar av skatter hänförliga till olika inkomstår. En analys av hur statsbudgetens skatteinkomster beräknas utvecklas under prognosåren bör kopplas ihop med dels utvecklingen av makroekonomin, dels förändringar i regelverken. En sådan analys är dock inte möjlig att göra för de inkomsttitlar på statsbudgeten vilka redovisar skatter som fastställs vid den årliga inkomsttaxeringen. I tabell 5.21 finns en översiktlig redovisning av statsbudgetens inkomster, utfall samt prognos för åren 20042006. För att redovisa hur statsbudgetens skatteinkomster utvecklas, rensat för periodiseringseffekter, finns i tabell 5.22 vissa inkomsthuvudgrupper redovisade med avseende på inkomstår. Enligt den periodiserade redovisningen prognoseras, exempelvis, 1100 Skatt på inkomst öka med . På statsbudgeten däremot beräknas ökningen till . Informationsvärdet av de enskilda inkomsthuvudgrupperna 11001400 är därför av begränsat värde när det gäller utvecklingen av skatteunderlaget. I detta avseende hänvisas i stället till redovisningen av de periodiserade skatterna i avsnitt 5.4. För inkomsthuvudgrupperna 15001700 ges däremot en detaljerad redovisning. Statsbudgetens totala inkomster är emellertid av stort informationsvärde för att beräkna statens lånebehov. Inkomster från Fysiska personers inkomstskatt beräknas öka med medan skatterna i periodiserade termer beräknas förbli i stort sett oförändrade. Inkomsterna från Juridiska personers inkomstskatt beräknas öka med medan de i periodiserade termer beräknas öka med . Inkomster från Socialavgifter och löneskatter som uppgick till beräknas öka med medan de i periodiserade termer beräknas öka med . Inkomster från Skatt på egendom beräknas öka med både på statsbudgeten och enligt den periodiserade redovisningen. Inkomster från Skatt på varor och tjänster som uppgick till beräknas öka med både enligt redovisningen på statsbudgeten och periodiserat. ningsavgift och kompensation för mervärdesskatt redovisas inkomsttitlarna 1511 Utjämningsavgift för kommuner och landsting, 1512 Kompensation för mervärdesskatt till kommuner och landsting samt 1513 Utjämningsavgift för LSS-kostnader. På inkomsttitel redovisas kompensation till kommuner och landsting för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet. Den mervärdesskatt som avses skall vara hänförlig till en kommuns eller ett landstings egen verksamhet, t.ex. gaturenhållning. Vidare kan mervärdesskatt hänförlig till myndighetsutövning och till icke skattepliktig verksamhet såsom skola, vård och omsorg komma i fråga. Kommuner och landsting har även rätt att få ersättning för den dolda mervärdesskatt som ligger i priset vid upphandling av skattefri verksamhet inom sjukvård, tandvård, social omsorg och utbildning. Under vissa förutsättningar skall kommuner betala en utjämningsavgift till staten för kostnader om stöd och service till vissa funktionshindrade. Dessa avgifter redovisas på inkomsttitel . Det är framför allt kommunernas kompensation för mervärdesskatt som förklarar förändringen över åren. Kompensationen beräknas öka med i genomsnitt . Skillnaden mellan inbetalda och debiterade skatter redovisas på inkomsthuvudgruppen 1600 Betalningsdifferenser. Utvecklingen mellan åren förklaras av hur de skattskyldigas saldo på skattekontot förändras till ett annat. Inkomsthuvudgruppen 1700 Nedsättningar av skatter innehåller nedsättningar avseende anställningsstöd, bredbandsinstallation, stöd till sjöfart, sysselsättningsstöd till kommuner och landsting, nedsatt moms för visst bostadsbyggande, stöd för anställning av långtidssjukskrivna samt stöd för offentligt skyddad anställning. Storleken på de olika nedsättningarna framgår av tabell 5.23. En nedsättning av skatten innebär att den skattskyldige under vissa förutsättningar inte behöver betala en del av den debiterade skatten. Beroende på nedsättningens karaktär redovisar nationalräkenskaperna nedsättningar antingen som skattereduktioner, vilka minskar skatteintäkterna eller som transfereringar, vilka ökar utgifterna. Samma princip används även i redovisningen av skatterna i avsnitt 5.4. På statsbudgeten redovisas emellertid samtliga nedsätt- ningar på budgetens inkomstsida. Följande nedsättningar har NR bedömt vara likställda med skattereduktioner: stöd till sjöfart och stöd till visst bostadsbyggande. I denna proposition föreslår regeringen att det särskilda anställningsstödet utökas samt att det införs skattereduktioner för miljöinvesteringar i offentliga lokaler och lokaler för källsortering. Eftersom någon lagstiftning ännu inte är färdig redovisas det beräknade beloppet under inkomsthuvugruppen Nedsättningar av skatter. Tabell 5.23 Nedsättningar 20022006 -1,4 -1,5 -2,2 -2,6 -3,0 -1,4 -1,5 -1,6 -1,6 -1,7 -0,6 -0,9 -1,3 -4,0 -7,0 -7,5 -6,2 -3,7 -1,4 -1,4 -1,8 -1,9 -1,6 -0,0 -0,6 -0,3 -0,8 -0,8 -0,8 -2,6 -5,1 -4,2 -1,5 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -1,3 -0,7 -3,5 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -3,4 -0,0 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . De totala nedsättningarna beräknas uppgå till varav är att likställa med transfereringar och 2,2 miljarder skattenedsättningar. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är det framförallt övriga nedsättningar som har justerats. 5.5.2Förklaring till redovisningen av fysiska och juridiska personers inkomstskatt Skatteinkomsterna som de redovisas i statsbudgeten skiljer sig från statens periodiserade skatter. Skillnaden består i att de totala skatteinkomsterna på statsbudgeten avser betalningar för skatter som är hänförliga till flera olika inkomstår medan den periodiserade redovisningen avser debiterade skatter som är hänförliga till ett specifikt inkomstår. Avvikelsen i redovisningen mellan de två metoderna är störst för de skatter som fastställs vid den årliga inkomsttaxeringen, för de skatter som redovisas under direkta skatter på arbete och under skatt på avkastning och vinster. I statsbudgeten redovisas dessa till stor del på Fysiska personers inkomstskatt samt Juridiska personers inkomstskatt, men även på Socialavgifter och löneskatter samt Skatt på egendom. De årligt fastställda skatterna utgör hälften av de totala skatterna. Debiteringarna under ett visst år kan i princip omfatta skatter avseende tre olika inkomstår, vilket försvårar en analys av skatterna som de redovisas på statsbudgeten. Den huvudsakliga analysen av dessa skatter görs därför utifrån utvecklingen av de periodiserade skatterna. För skatter med månatlig uppbörd, vilka utgör den andra hälften av de totala skatterna, är skillnaden mellan en periodiserad redovisning och redovisningen på statsbudgeten till största delen en förskjutning av uppbörden med en månad. förekommer större avvikelser. Exempelvis kan felregistreringar av skattedeklarationer med påföljande omprövningar förskjuta den korrekta debiteringen. Utfallet på inkomsttiteln inkomstskatt för blev -, vilket är lägre jämfört med beräkningen till statsbudgeten . Tabell 5.24 visar hur nettot på inkomsttiteln kan räknas ut med information om skatter avseende tre inkomstår. Tabell 5.24 Inkomsttiteln inkomstskatt -0,3 prel. F- och SA-skatt -0,2 -0,8 -1,0 -0,1 -0,9 -1,0 -0,0 -0,0 Omföringar till andra titlar -39,9 -49,3 -38,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . SINK betecknar särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. De preliminärskatter som debiterades under avsåg huvudsakligen , med undantag för debiteringarna i januari som avsåg inkomster intjänade . Preliminära skatter regleras mot den slutligt debiterade skatten vid tre skilda tillfällen som vardera avser specifika inkomstår. Underuttaget (debiterad slutlig skatt minus preliminär skatt) är den största posten och avsåg , men bokfördes året efter i samband med att taxeringen var klar. Omprövningar och anstånd som fastställdes avser i praktiken äldre år. Omprövningar och anstånd som fastställs under budgetåret har i enlighet med nationalräkenskapernas redovisningsprinciper bokförts på inkomståret innan budgetåret. Även de belopp som fastställs avser äldre inkomstår men har, i avsaknad av information om till vilket inkomstår de härrör, bokförts på innevarande inkomstår. Inkomsterna på titeln är således i allt väsentligt hänförliga till inkomståren 2002 och 2003. Kommunskatterna som betalades ut består dels av ett preliminärt belopp (som skall slutregleras ), dels av en slutreglering som avsåg . Till följd av att den preliminära utbetalningen av kommunskattemedel som gjordes var för låg slutreglerades . Den allmänna pensionsavgiften fördes över till AP-fonderna med ett preliminärt belopp under budgetåret. Överföringen innehöll även ett slutregleringsbelopp avseende . Utöver den allmänna pensionsavgiften omfördes även fastighetsskatt, förmögenhetsskatt, fysiska personers mervärdesskatt samt egenavgifter. Dessa skatter omförs dock med eftersläpning. Av de sammanlagda omföringarna om avser . Av utbetalningarna från titeln under avser inkomståret och avser . Utfallet på inkomsttiteln inkomstskatt för blev , vilket är lägre jämfört med beräkningen till statsbudgeten . Tabell 5.25 redovisar hur nettot på inkomsttiteln beräknas genom att först summera preliminärskatter, underuttag, omprövningar och Därefter frånräknas omföringar till andra inkomsttitlar. Tabellen visar även hur inkomster och omföringar på statsbudgeten är hänförliga till i princip tre olika inkomstår. Tabell 5.25 Inkomsttiteln inkomstskatt -0,1 -7,1 -7,1 -0,9 -0,3 -1,2 Omföringar till andra titlar -29,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Under debiterades preliminär F-skatt avseende i huvudsak , men även avseende 2002. Debiteringar avseende skedde till största delen . Perioden under återbetalades redan inbetalda debiteringar av preliminärskatt avseende . Storleken på denna typ av återbetalningar varierar mycket mellan åren, men har historiskt uppgått till mellan av den debiterade skatten under föregående inkomstår. Slutregleringen av skatterna för skedde . Det har bland annat medfört att underuttaget som debiterades är hänförligt till . Om- prövningar och anstånd som fastställs har i enlighet med nationalräkenskapernas principer hänförts till medan de som fastställs till och med december har hänförts till innevarande inkomstår. Särskild löneskatt, fastighetsskatt och förmögenhetsskatt som omfördes till respektive inkomsttitel är hänförliga till . Den mervärdesskatt som omfördes avser . Statsbudgetens övriga inkomster uppgick till 2003 och beräknas uppgå till 20042006, se tabell 5.26. Den beräknade inkomstökningen mellan och prognosåren förklaras av budgeterade försäljningsinkomster om 20042006. Tabell 5.26 Övriga inkomster 20022006 Bidrag m.m. från EU -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 Bidrag m.m. från EU 2000 Inkomster av statens verksamhet Under Inkomster av statens verksamhet redovisas bl.a. aktieutdelningar, affärsverkens inlevererade överskott, inlevererade överskott, överskott från spelverksamhet samt ränteinkomster. Det relativt höga utfallet förklaras av extrautdelning på detta år. För prognosåren 20042006 förväntas inga extraordinära inkomster varför inkomster av statlig verksamhet beräknas uppgå till . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen blev utfallet lägre. Detta beror på att utfallet för inkomsttitlarna Skattetillägg och Ränteinkomster på studielån upptagna efter 1988 blev lägre än beräknat. Prognoserna för 20042006 har reviderats upp jämfört med budgetpropositionen, dels till följd av högre förväntade aktieutdelningar, dels till följd av högre inleveranser av överskott från AB än beräknat. Upprevideringen av prognosen för aktieutdelningar beror främst på att de föreslagna utdelningarna avseende 2003 från bl.a. och TeliaSonera är högre än tidigare beräknat. 3000 Inkomster av försåld egendom Under Inkomster av försåld egendom redovisas försäljning av olika typer av statlig egendom. Försäljning av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen. budgeteras totalt i försäljningsinkomster, vilket motsvarar . Försäljningsbeloppen och tidpunkterna är behäftade med stor osäkerhet. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är prognosen oförändrad. 4000 Återbetalning av lån Under Återbetalning av lån redovisas bl.a. Återbetalning av studiemedel (avser lån upptagna ) och Återbetalning av övriga lån. uppgick inkomsterna till varav återbetalningar av studiemedel utgjorde den största delen (2,). beräknas inkomsterna minska något på grund av att antalet återbetalare minskar, vilket beror på att studielån finansieras med lån i Rikskontoret. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen beräknas återbetalningarna av studielån öka. Under Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, som utgör merparten av inkomsterna. uppgick inkomsterna till . År 20042006 beräknas inkomsterna minska, vilket delvis beror på att ett nytt statligt pensionsavtal tecknats, med giltighet . Det nya avtalet innebär bl.a. att pensionen övergår till att vara avgiftsbestämd från att tidigare ha varit förmånsbestämd. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen är prognosen i stort sett oförändrad. 6000 Bidrag m.m. från EU Under Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EG-fonder. De största enskilda bid- ragen avser arealbidrag och bidrag från . uppgick inkomsterna till och inkomsterna väntas inte förändras nämnvärt . Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen blev utfallet högre 2003, främst på grund av högre bidrag från än beräknat. Bidragen från EU beräknas bli högre 2004 och 2005, bl.a. till följd av förseningar inom strukturfondsprogrammen. redovisas skattekvoten samt förändringen av skattekvoten för ett antal . Länderna är indelade i olika grupper beroende på vilken inverkan de skattepliktiga transfereringarna har på skattekvoten. I den första gruppen förklarar skatt på transfereringar högst av skattekvoten medan de i den tredje gruppen förklarar mellan . Av tabellen framgår bl.a. att skattekvoten har minskat i fem länder medan den i flertalet länder har ökat med mellan . Skattekvoten visar förhållandet mellan det totala skatteuttaget och BNP. Det finns flera olika definitioner av skattekvoten och i regel är de internationellt vedertagna. Internationella jämförelser av skattekvoter är svåra att göra, eftersom olika länders skattelagstiftningar behandlar inkomster och avdrag på skilda sätt. Ett land som t.ex. ger stöd till barnfamiljer via en transferering får en högre skattekvot om transfereringen är skattepliktig, jämfört med ett land som i stället ger stödet via ett inkomstavdrag eller en skattereduktion. Transfereringar till hushåll behandlas skattemässigt mycket olika bland . I vissa länder är huvuddelen av transfereringarna skattepliktiga, medan det motsatta förhållandet gäller i andra länder. tillhör den grupp av länder inom som har en hög andel skattepliktiga transfereringar. Ett alternativ vid internationella jämförelser är att exkludera skatter på offentliga transfereringar vid beräkning av skattekvoten. Även om det går att beakta några av olikheterna i skatte- och transfereringssystemen blir jämförelser mellan olika länder haltande eftersom skattekvoten inte tar hänsyn till hur de olika ländernas trygghetssystem finansieras. Exempelvis har vissa länder relativt stora inslag av obligatoriska avtalsförsäkringar (som för den enskilde individen har en skatteliknande karaktär) medan andra länder finansierar samma försäkringstyper med skattemedel. Vid en jämförelse av skattekvoter bör det så långt som möjligt korrigeras för detta, i syfte att ge en mer rättvisande ekonomisk innebörd. Jämförelser av den okorrigerade skattekvoten över tiden ger en viss indikation på hur skattenivån i olika länder har utvecklats. Tabell 5.27 Skattekvoten 2001, förändring av skattekvoten 19902001 samt skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten för ett urval av 0,00, -3,6 -2,7 0,53, -0,8 3,06, -0,5 -3,5 -0,1 Anm.: Transfereringarnas inverkan på skattekvoten avser . Förändringen för del förklaras i huvudsak av statens och kommunernas avlyfta moms. I tabell 5.28 redovisas skattekvoten för perioden 20012006, redovisad enligt NR:s principer. Inkomståren 20012003 är beräknade på utfall som NR redovisat medan 20042006 är beräk- nade på aktuell prognos över skatteintäkter. steg skattekvoten , vilket förklaras av pensionsomläggningen. Då slopades det särskilda grundavdraget som garantipensionen höjdes. Omläggningen var i stort sett neutral för den enskilde pensionären men beräknas ha ökat skatteintäkterna med och statsbudgetens utgifter med nästan . Under prognosåren beräknas den totala skattekvoten minska. Den kommunala skattekvoten har ökat under utfallsåren och beräknas även öka 2004, främst till följd av höjningar av kommunernas utdebiteringar. För övriga sektorer beräknas skattekvoten minska under prognosåren. beräknas skattekvoten uppgå till . Den periodiserade skattekvoten är en uppskattning av skattekvoten efter den revidering som NR kommer att göra. Tabell 5.28 Skattekvot 20012006 delade sig regionvis 2002. Redovisningen innefattar de skatter och avgifter som betalas av fysiska personer. Avsnitt 5.7.1 förklarar valet av regionindelning, beskriver hur regionindelningen görs samt redovisar de underlag som legat till grund för gjorda beräkningar. Avsnitt 5.7.25.7.4 redovisar sedan inkomster, skatter samt utjämning för de olika regionerna. Andra skatter och avgifter, i huvudsak socialavgifter och konsumtionsskatter, påverkar också den regionala fördelningen. Det beror på skilda inkomstnivåer i olika regioner, men även på olika skatte- och avgiftssatser. För en mer detaljerad analys av inkomstspridningen mellan individer i olika kommuner, inkomstutveckling samt tillväxt och välstånd i olika regioner hänvisas till bilaga 3, Fördelningspolitisk redogörelse. skatt på transf. I tabellen redovisas även skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar. En övergång från bruttotill nettoredovisning, dvs. att pensioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersättningar vid arbetslöshet betraktas som skattefria, skulle inte påverka de offentliga finanserna men skattekvoten skulle sjunka till . Skatteuttag och förvärvsinkomster varierar mellan olika regioner i liksom förvärvsinkomstens sammansättning. Generellt sett är både förvärvsinkomster och skatteuttag högre i storstadsområden. I andra regioner består förvärvsinkomsterna i högre grad av pensioner, sjukpenning och arbetsmarknadsstöd. För att illustrera dessa samband har kommunerna delats in i H-regioner framräknade av SCB. H-regioner är en gruppering av kommuner efter lokalt och regionalt befolkningsunderlag längs skalan storstadglesbygd. Andra vedertagna principer för regionuppdelning i liknande sammanhang är att dela in kommuner i A-regioner, i LA- regioner (lokala arbetsmarknader) eller att helt enkelt rangordna dem efter t.ex. inkomstnivå eller arbetslöshet. A-regioner definierades efter näringsgeografiskt sammanhängande enheter. Denna indelning har kvarstått oförändrad och är 5.7Regional fördelning av skatter av mindre betydelse . Inkomstnivåer skiljer sig mellan olika regioner i landet. Vissa skatter är konstruerade för att jämna ut inkomstskillnader mellan individer. Dessa kommer följaktligen även att jämna ut inkomstskillnader mellan regioner. Skatter är således nära förknippade med regional fördelning och en stor del av utjämningen mellan regioner sker via skattesystemet. Nedan redovisas hur inkomstnivåer och skatteuttag för- var femte år utifrån statistik om arbetspendling över kommungränser. LA-regioner är definierade både utifrån kriterier om befolkningstäthet och utifrån möjlighet till arbetstillfällen. Jämfört med LA-regioner är H-regioner definierade efter mer objektiva kriterier och är mer stabila över tiden. När inkomstnivåer granskas, är det tydligast att antingen fullt ut rangordna efter dessa faktorer eller att använda en neutral regionindelning som inte inbegriper de granskade faktorerna. I bilaga 3, Fördelningspolitisk redo- görelse, görs en analys av bl.a. skatternas påverkan på den regionala fördelningen utifrån en rangordning efter medianinkomstnivå i respektive kommun. Rangordnas kommuner följer emellertid ett problem avseende vilken faktor rangordningen skall baseras på, om fler faktorer granskas. I dessa sammanhang hanteras ofta olika rangordningar för respektive faktor. Valet av H- regionindelning i nedanstående redovisning är gjort för att presentera en intuitiv och oberoende översikt av skatternas påverkan på den regionala fördelningen. H-regionerna delas in enligt följande kriterier: H1 /A-region. H2 A-region, //Trelle- H3 Större städer, dvs. kommuner med mer än 90 000 invånare inom 30 kilometers radie från kommuncentrum. H4 Mellanbygden, dvs. kommuner med mellan 27 000 och 90 000 invånare inom 30 kilometers radie från kommuncentrum samt med mer än 300 000 invånare inom 100 kilometers radie från samma punkt. H5 Tätbygden, dvs. kommuner med mellan 27 000 och 90 000 invånare inom 30 kilometers radie från kommuncentrum samt med mindre än 300 000 invånare inom 100 kilometers radie från samma punkt. H6 Glesbygden, dvs. kommuner med mindre än 27 000 invånare inom 30 kilometers radie från kommuncentrum. Diagram 5.12 åskådliggör hur H-regionerna fördelar sig över landets kommuner. I vissa samanhang redovisas H2 uppdelad i H8 (A- region) samt H9 (//A- region). Med kommuncentrum avses den folkrikaste församlingen i kommunen. Tabell 5.29 Folkmängd samt antal invånare med beskattningsbar inkomst i de olika H-regionerna Miljoner invånare och procent Antal med besk. Andel med besk. Redovisningen är anpassad för att vara förenlig med hur det kommunala utjämningssystemet beräknas. H-regionerna representeras av respektive regions genomsnittliga inkomst- och skattenivåer . Dessa har räknats fram med hjälp av SCB:s storurval , taxeringsutfallet taxering och folkmängden . I tabell 5.29 redovisas folkmängd samt antal invånare med beskattningsbar inkomst i respektive H-region. Diagram 5.12 Karta över H-regioner Andelen invånare med beskattningsbar inkomst är förhållandevis låg i storstadsregionerna. En orsak till detta är att en större andel högskolestuderande finns i regionerna H1H3. Om istället antal invånare med beskattningsbar inkomst legat till grund för beräkning av genomsnittliga inkomst- och skattenivåer skulle de redovisade regionala skillnaderna ha varit större. I tabell 5.30 redovisas genomsnittliga förvärvsinkomster i respektive H-region, uppdelade på olika inkomstslag. Diagram 5.13 Lön och näringsinkomster samt övriga förvärvsinkomster Tusen kronor per invånare Tabell 5.30 Förvärvsinkomster indelade i H-regioner Tusen kronor per invånare -1,9 -1,5 -1,4 -1,2 -1,3 -1,1 -2,2 -2,0 -1,9 -1,8 -1,8 -1,7 -11,0 -11,9 -12,6 -13,7 -13,4 -14,0 I lön ingår skattepliktiga förmåner och kostnadsersättningar samt avdrag för dubbel bosättning, resor till och från arbetet, tjänsteresor och övriga kostnader. Lönen skiljer sig relativt mycket mellan de olika regionerna, den genomsnittliga lönen i H1 är t.ex. högre än den i H6. Näringsinkomster uppvisar en likartad regional spridning. Under sjukpenning redovisas även andra ersättningar som t.ex. föräldrapenning. Sjukpenning, arbetsmarknadsstöd samt folk- och tilläggspension har en motsatt fördelning med högre inkomstnivåer utanför storstadsområdena och allra högst nivå i glesbygden. Den del av folk- och tilläggspension som betalas ut till personer utgör i alla H-regioner. Konstruktionen med högre grundavdrag för lägre inkomstnivåer förklarar den regionala skillnaden avseende grundavdrag. Diagram 5.13 åskådliggör hur skillnaden mellan lön och näringsinkomster och övriga förvärvsinkomster fördelar sig regionvis.