prop · GS031 · 2004-09-20 00:00:00 — För att förbättra för de sämst ställda pensionä- rerna, av vilka de flesta är kvinnor, föreslår re- geringen en höjning av bostadstillägget till pen- sionärer , vilket innebär att utgifterna inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom ökar med . Inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn aviseras höjda barnbidrag och utökat flerbarnstillägg , vilket sammantaget beräknas medföra att utgif- terna ökar med . Därutöver aviserar regeringen en höjning av ersättningen för de s.k. lägstanivådagarna i föräldraförsäkringen per dag samt en höjning av inkomsttaket i föräldraförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. , vilket beräknas medföra att utgiftsområdesramen ökar med ytterligare 2006 och med 2007. Barnfamiljerna hör till dem som drabbades hårdast av den eko- nomiska krisen . De avise- rade åtgärderna stärker barnfamiljernas ekonomi. Regeringen har tidigare, ekonomiska vårproposition, aviserat en satsning på riktad mot barn som lever i familjer med svag ekonomi. Denna satsning kommer bland annat att användas till förbätt- ringar av underhållsstödet. En likartad och rättvis tillämpning av reglerna i arbetslöshetsförsäkringen är tillsammans med aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder viktiga för en väl fungerande arbetsmarknad med låg ar- betslöshet och hög sysselsättning. Inom utgifts- område 13 Arbetsmarknad utökas de arbets- marknadspolitiska programmen med motsva- rande 20 000 platser (i förhållande till den beräknade programvolymen i vårpropositio- nen), så att volymen kan uppgå till 111 000 plat- ser. Denna åtgärdsvolym beräknas även . innebär förändringen att kostnaderna ökar med och med i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition. Eftersom omfattningen av anställningsstödet beräknas öka, och detta ges som en kreditering på arbetsgiva- rens skattekonto, minskas dock anslagna medel till följd av denna förändring med . Utgifterna för de ökade programmen redovisas inte i tabell 4.10 utan ingår som en del i de makroekonomiska förutsättningarna. Inom utgiftsområde 15 Studiestöd aviseras förändringar i studiestödssystemet från så att fler äldre ges möjlighet att studera med studiemedel. Detta beräknas öka utgifterna med 2006 och med 2007. tas ett första steg som gör det lättare att få dispens från begränsningen om 12 terminers studier med studiemedel. Inom utgiftsområde 16 Utbildning och uni- versitetsforskning föreslår regeringen att tillförs forskningen . Forskningen beräknas tillföras 2006 och 2007. beräknas sammantaget tillföras forskningsområdet. Den närmare fördelningen av medlen kommer att framgå av den kommande forskningspolitiska prop- ositionen. Regeringen beräknar också att utgifts- området tillförs 2006 och 155 miljoner 2007 för strategiska satsningar såsom förbättrade utbildningsvillkor i de skolor i segregerade områden som har störst behov av utvecklingsinsatser. Inom utgiftsområde 17 Kultur, medier tros- samfund och fritid beräknar regeringen att tillförs 2006 och 2007, för att möjliggöra stöd och före- byggande insatser för ungdomar som riskerar att hamna i kriminalitet, missbruk och socialt utan- förskap. Regeringen föreslår vidare att utgiftsom- rådet tillförs 2005, avsett för pensioner på teater-, dans- och musikteaterom- rådet. beräknas tillföras i samma syfte. Inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bo- stadsförsörjning och byggande föreslås en ökad satsning på inrättandet av ett nationellt forum för hållbar utveckling inom med 10 miljo- ner kronor 2005. Inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, föreslås tillföras för vattenadministration m.m. i samband med det fortsatta genomförandet av ramdirektivet för vatten. Vidare föreslås för att finansiera medlemskap i (det europeiska satellitsamarbetet). Inom utgiftsområde 21 Energi föreslås för fortsatta åtgärder inom energiforskning, utveck- ling, demonstration och energipolitiskt motive- rade internationella klimatinsatser. Anslagsspa- rande har använts som finansiering av energipolitiska program. Då detta är möjligt anpassas nu ramarna till vad beslutat för den återstående program- perioden. Den investeringsstimulans för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler som beslutades efter förslag ekonomiska vårproposition ställer också krav på ökade resur- ser för administration. För detta ändamål föreslås . Den sammanlagda ökningen av utgiftsområdets ram blir därmed 2005. Inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar föreslås en rad satsningar . Satsningarna gäller bland an- nat artdatabanken, djurskyddsmyndigheten, ekologisk produktion av livsmedel samt biotop- skydd inom skogsbruket. Vidare fördelas den ökade ram för utgiftsområdet som beslutades med anledning av förslag ekonomiska vårproposition. Inom utgiftsområde 24 Näringsliv föreslås att rymdverksamheten tillförs 2005 och 2006 så att ett svenskt deltagande i Arianeprogrammet sä- kerställs. föreslår regeringen att det tillfälliga generella sysselsättningsstödet till kommunerna på statsbudgetens inkomstsida utökas med och med ytterligare 2006. Det tidsbegränsade generella syssel- sättningsstödet blir därmed 2005 och beräknas det tidsbegränsade generella sysselsättningsstödet uppgå till . Ett tidsbegränsat stöd för ut- bildning av personal inom vård och äldreomsorg införs på statsbudgetens inkomstsida. Detta upp- går till 2005 och till 20062007. Till följd av det finansiella läget inom kommuner och landsting beräknas sektorn behöva ytterligare medel efter 2006. avser regeringen att öka det gene- De nu föreslagna och aviserade åtgärderna, in- ger en ökning med ca av de takbegränsade utgif- terna jämfört med beräkningarna ekonomiska vårproposition. beräk- nas utgifterna öka med ca till följd av de nu föreslagna och aviserade åtgärderna. 4.3.2Åtgärder för att undvika överskridanden av utgiftstaken och 2005 Regeringens förslag till statsbudget in- nebär att summan av de anslag som faktiskt anvi- sas och som omfattas av utgiftstaket är något lägre än utgiftstaket. Till följd av systemet med anslagssparande och anslagskredit kan dock utgifterna bli såväl högre som lägre än de för budgetåret anvisade anslags- medlen. Medel på ramanslag som inte utnyttjas fullt ut kan sparas till efterföljande år. En myndighet kan även använda tidigare års sparade anslagsmedel som komplement till årets anslag. Den s.k. treprocentsregeln innebär att myndig- heterna efter särskilt beslut från regeringen även kan få disponera anslagssparande som överstiger av föregående års anslag. Myndighe- ter med ramanslag har också möjligheter att låna av efterföljande års anslag om medelstilldel- ningen ett visst år är otillräcklig. Anslagskrediten på ramanslag för förvaltningsändamål uppgår i normalfallet till av anslagsbeloppet. Förskjutningen av användningen av medel till följd av systemet med anslagssparande och an- slagskredit redovisas på statsbudgeten som en för alla ramanslag gemensam beräkningspost kallad minskning (eller ökning) av anslagsbehållningar. Eftersom utgiftstaket sätter en gräns för den faktiska anslagsförbrukningen, och inte enbart för anvisade medel, kan utgiftstaket överskridas till följd av minskade anslagsbehållningar även om anvisade medel är lägre än utgiftstaket. Regeringen föreslår i föreliggande budgetpro- position att godkänner beräkningen av minskningen av anslagsbehållningarna . Förslaget innebär att minskningen av anslagsbe- hållningarna, netto, beräknas uppgå till noll kro- nor. Regeringens aktuella beräkningar visar emellertid att anslagsbehållningarna, netto, riske- rar att minska om nuvarande huvud- regel med en anslagskredit på av an- slaget och möjlighet att disponera anslagsspa- rande på av föregående års ramanslag skulle tillämpas även . Ut- giftstaket skulle därmed riskera att överskridas. Regeringen har befogenhet att själv påverka storleken på minskningen av anslagsbehållning- arna genom att besluta om nivån på anslags- krediten (av anslaget) och storleken på det ramanslagssparande som myn- digheterna får disponera. För att hantera risken för ett överskridande av utgiftstaket avser regeringen att i myn- digheternas regleringsbrev besluta om ett antal åtgärder som syftar till att den totala nettoförbrukningen av anslagsbehållningarna inte får överstiga noll kronor. Det handlar om åtgärder för att få myndigheter att som huvud- regel vare sig utnyttja krediter eller ingående anslagssparande samt att medel som står till regeringens disposition som huvudregel inte får användas. Ett ingående anlagssparande kan dessutom komma att ställas till regeringens disposition alternativt föras bort som en indragning. Om dessa åtgärder längre fram inte visar sig vara tillräckliga kan regeringen med stöd av 8 § i lagen (1996:1054) om statsbudget besluta om att medel på anvisade anslag inte skall användas. De ovan redovisade utgiftsbegränsande åtgär- derna kommer att leda till förskjut- ningar av användningen av anslagsmedel i förhållande till den förbrukning av anslagsmedel som skulle äga rum om nuva- rande huvudregler för anslagskreditens och an- slagssparandets nivå hade tillämpats. Denna ef- fekt har beaktats i beräkningen av posten Minsk- ning av anslagsbehållningar för 20052006 (se av- snitt 6.2). Regeringens aktuella prognos för de takbe- gränsade utgifterna innevarande år innebär att budgeteringsmarginalen beräknas uppgå till . Följaktligen finns det en risk för att utgiftstaket kan komma att överskridas om inte ytterligare utgiftsbegrän- sande åtgärder vidtas. har regeringen för avsikt att fatta beslut om ytterligare utgifts- begränsningar, utöver de redan beslutade, som beräknas minska utgifterna med sammantaget ca . Utgiftsbegränsningarna har beaktats i utgiftsprognoserna (se avsnitt 6.1). De områden som berörs är bl.a. utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet (2 mil- jarder kronor) och utgiftsområde 7 Internatio- nellt bistånd (0,). De nu före- slagna utgiftsbegränsningarna innebär att de be- rörda verksamheternas anslagssparande ökar kommande år. För att säkerställa att anslagsbehållningarna ändå inte minskar , trots de nu föreslagna utgiftsbegränsningarna , kommer reger- ingen att vara restriktiv med undantag från de ovan redovisade huvudreglerna för storleken på förbrukningen av anslagssparande och ianspråks- tagande av anslagskredit . I syfte att stimulera arbetsutbud och utbildning inledde regeringen en reform som bl.a. syftade till att kompensera löntagare och övriga med pensionsgrundande inkomster för den allmänna pensionsavgiften. Kompensa- tionen lämnas i form av en skattereduktion som uppgår till av pensionsavgiften. Regeringen anser att det är an- geläget att reformen fullföljs och föreslår därför att kompensationen höjs från , vilket beräknas medföra en in- täktsförsvagning för offentlig sektor på 6,45 mil- jarder kronor . Avdraget för resor till och från arbetet och i tjänsten föreslås höjas från till 17 kro- nor per mil. Det beräknas ge en budgetförsvag- ning på . återkommer regeringen med förslag till förändringar i de särskilda regler som gäller vid inkomstbeskattning av utomlands bosatta (SINK-reglerna). Förändringarna avseende s.k. dagpendlare beräknas medföra en budgetför- stärkning på . Förmögenhets-, arvs- och gåvoskatterna kän- netecknas av olikformigheter och kan därför uppmuntra till skatteplanering. I syfte att bl.a. underlätta generationsskiften i företag föreslår regeringen ett slopande av arvs- och gåvoskatten . Det medför en budgetförsvagning på . Vidare föreslås en höjning av fribeloppet i förmögen- hetsskatten för sambeskattade par från 2 miljoner till . Därigenom blir den skat- temässiga behandlingen av ensamstående och sambeskattade mer likartad. Regeringen övervä- ger även ett ersättande av den s.k. huvuddelägar- regeln med ett tak för förmögenhetsskatten. Fri- beloppshöjningen medför en budgetförsvagning på 2005. Lättnaderna i kapitalskatterna föreslås finansi- eras genom vissa förändringar i skattereglerna för företagen och deras ägare. Taket för nedsättning av socialavgifterna, som motsvaras av en lö- nesumma på , föreslås sänkas till . Det ger en budgetförstärkning på brutto . Indirekta effekter av denna åtgärd begränsar nettobudget- förstärkningen till . avser regeringen att återkomma med förslag om räntebeläggning av vinstmedel som avsatts till periodiseringsfond, vilket beräknas ge en budget- förstärkning på . Skattebasen förväntas dock utvecklas gynnsamt . Den varaktiga budget- förstärkningen beräknas därför till . Regeringen föreslår även en begränsning av uppräkningen av skiktgränserna för uttag av statlig inkomstskatt 2005. Det ger en intäktsför- stärkning på . Slutligen föreslås ett återförande av IKU- medel från den gröna skatteväxlingen 2000. Efter avdrag för avsättningar för kompetensutveckling av vårdpersonal och studiestöd för äldre återstår ett årligt belopp på för del- finansiering av den slopade arvs- och gåvoskat- ten. Återföringen medför inte någon saldoför- stärkning. Inom ramen för strategin för grön skatteväx- ling föreslås energi- och miljöskattehöjningar som sammantagna medför en periodiserad netto- budgetförstärkning på 2005. Förslaget om höjd fordonsskatt för personbilar beräknas ge en budgetförstärkning på medan en höjning av for- donsskatten för lätta lastbilar ger en intäktsförstärkning på , brutto. Indirekta effekter medför att nettoeffek- ten stannar på netto. En höjning av energiskatten på diesel med /liter beräknas ge en budgetförstärkning på brutto. Indirekta effekter begränsar budgetförstärkningen till 0,82 miljar- der kronor netto. För diesel som används i ar- betsmaskiner i jord- och skogsbruk föreslås en skattelättnad på /liter års nivå. Det ger en budgetförsvagning på 0,71 miljarder kro- nor brutto . Indirekta effekter begränsar för- svagningen till . Den före- slagna höjningen av energiskatten på bensin med /liter ger ökade punktskatteintäkter på 2005. Indirekta effekter i form av bl.a. momspåslag, medför att nettobud- geteffekten uppgår till . Slutligen föreslås energiskatten på el höjas med /kWh, vilket ger en budgetförstärkning, brutto, på 2005. Den mot- svaras av en nettoeffekt på . Skattehöjningarna växlas mot en höjning av grundavdragen för låg- och medelinkomsttagare med . Det ger ett intäktsbortfall på 2005. Fortsatt avtrappning av den s.k. miljöbonusen till vindkraftverk ger en budgetförstärkning på . En särskild ram på avsätts från och framåt för skatteåtgärder som kan sti- mulera den regionala utvecklingen. Försöket med trängselskatt vid vissa passager i förväntas generera intäkter på 2005 och 2006. En ny skatt på färd över Svinesundsbroarna införs i samband med att den nya bron tas i bruk . Den beräknas ge intäkter på och därefter . 4.3.4Förändringar jämfört med föregående år I tabell 4.11 redovisas budgeteffekterna i förhål- lande till föregående år av större beslutade, föreslagna eller aviserade reformer och finansieringen av dessa. Därutöver kommer förändringar av budgetens inkomster och utgifter till följd av bland annat den makroekonomiska utvecklingen, pris- och löneomräkning m.m. Dessa förändringar redovisas emellertid i kapitel 5 och i avsnitt 4.4.4. Regeringen genomför stora utgiftsreformer . Satsningarna görs framför allt på kommunsektorn men betydande resursförstärkningar sker också inom rättsväsendet, familjepolitiken, biståndet och infrastrukturen. Av tabell 4.11 framgår att kommunsektorn i jämförelse med 2004 tillförs sammantaget ytterligare via stats- budgetens utgiftssida fram . Utgiftsområde 4 Rättsväsendet tillförs . beräknas biståndanslaget uppgå till av BNI. Biståndsramen beräknas därför höjas med sammantaget 2007 jämfört med . Resurstillskotten till utgiftsområde 22 Kom- munikationer uppgår till 2007 i förhållande till 2004 som de lå- nefinansierade investeringarna i stort är oföränd- rade. Med nu aviserade reformer inom familjepo- litiken beräknas ramen för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn utökas med fram . höjs ambitionerna åter inom ohälso- området när sjukersättningen återställs till nivån som gällde före och sjuklöneperi- oden åter blir . För utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp höjs därför utgiftområdesramen med sammanta- get . Sammantaget beräknas de takbegränsade ut- gifterna 2007 öka med ca i förhållande till 2004 till följd av beslut. Under pe- rioden 20042007 genomförs också utgifts- minskningar på totalt till följd av besparingar, finansiering av utgifts- reformer och avslutande av vissa temporära pro- gram. Merparten av besparingarna finns inom ut- giftsområde 6 Försvar. De beslutade eller nu föreslagna åtgärderna på statsbudgetens inkomstsida innebär en försvagning av den offentliga sektorns finanser med mellan 2004 och Omkring hälften av försvagningen beror på höjningen av det generella sysselsättningsstödet till kommunsektorn. De nu föreslagna Energi- skattehöjningarna medför en förstärkning av den offentliga sektorns inkomster med drygt ca som inkomst- skattesänkningarna innebär att de offentliga finanserna försvagas med ca i förhållande till 2004. Sammantaget medför de beslutade och föreslagna förändringarna på inkomstsidan en försvagning av de offentliga finanserna på . Att försvagningen på inkomstsidan enbart uppgår till beror på att de tillfälliga sysselsättningsstöden till kommunsektorn upphör . Om däremot de tillfälliga stöden till kommun- sektorn exkluderas från inkomstberäkningarna innebär det i stället att de offentliga finanserna försvagas med ca 20042007. De offentliga finanserna försvagas sammantaget med ca till följd av aktiva beslut på stats- budgetens utgifts- och inkomstsida. Tabell 4.10 föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar Förändring av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till ekonomiska vårproposition (VP2004) UO 4 Övrigt Rättsväsendet UO 8 , utresor, offentligt biträde UO 8 Skyddat boende UO 9 Missbrukarvård, alkohol/narkotika UO 9 Psykiatri och social psykiatri UO 9 Alternativmedicin Vidarkliniken UO 9 Rett Center UO 9 Insatser mot hemlöshet UO 11 Bostadstillägg pensionärer UO 11 Förlängd omställningspension Fortsättning på tabell 4.10 föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar Förändring av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till ekonomiska vårproposition (VP2004) UO 12 Flerbarnstillägg andra barnet UO 12 Höjda tak i föräldraförsäkringen UO 12 Höjda lägsta nivåer i föräldraförsäkring UO 12 Utökad rätt föräldrapenning UO 15 Förstärkt studiestöd äldre UO 16 Riktade satsningar till skolor i segregerade områden UO 17 Riktade insatser till ungdomar i riskmiljöer UO 17 , miljögiftsgrupp UO 17 Kompletterande ålderspension UO 17 Pensioner, teater, dans- och musikområdet UO 18 Bidrag installation av hissar UO 18 Nationellt forum för hållbar utveckling, UO 20 Vattendirektiv inom biologisk mångfald UO 23 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur UO 23 Främjande av rennäring UO 23 Obligatoriska EU-kontroller UO 23 Insatser för skogsbruk alt. kalhyggen UO 23 , register, djurförsök m.m. UO 23 , närslakt UO 23 Åtgärder, livsmedelsområdet UO 23 Ekologisk produktion UO 23 Bekämpande av djursjukdomar Finansiering m. m. UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet UO 20/23 Omdisponering av satsningar från VP2004 inom UO20/23 UO 25 Omdisponering av satsningar från VP2004 Summa finansiering m m Summa ökning av takbegränsade utgifter Generellt sysselsättningsstöd till kommuner Utbildning personal vård- och äldreomsorg Begränsad uppräkning skiktgränser KPI+1% Fortsättning på tabell 4.10 föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar Förändring av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till ekonomiska vårproposition (VP2004) Höjt milavdrag arbetsresor 16kr =>17kr Slopad arvs- och gåvoskatt Reducerad nedsättning socialavgifter, brutto Höjd elskatt /kWh, brutto Höjd fordonsskatt, lätta lastbilar, brutto Höjd fordonsskatt, personbilar, brutto Höjd bensinskatt /liter, brutto Höjd dieselskatt /liter, brutto Sänkt dieselskatt jordbruk med /l, brutto Skattestimulans miljöinvesteringar offentliga lokaler Summa inkomstreformer, brutto (periodiserade effekter) Indirekta effekter av inkomstreformer Summa inkomstreformer, netto (periodiserade effekter) Nettoförsvagning av den offentliga sektorns finanser Tabell 4.11 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Fulllständigt periodiserad redovisning för skatter. UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning UO 3 Skatt, tull och exekution UO 7 Internationellt bistånd UO 8 Invandrare och flyktingar UO 9 Hälso- och sjukvård samt social omsorg UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Varav återställd SGI och återtagen 3:e sjuklönevecka UO 11 Pensioner m.m. UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Varav barnbidrag och flerbarnstillägg UO 16 Utbildning och forskning UO 20 Miljösatsningar, sanering, biologisk mångfald m.m.KLIMP UO 23 Jord- och skogsbruk UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Summa utgiftsreformer inkl. lånefinansierade Energiskatt el för industrin m.m., fr. 1/7-04, brutto Nedsatt elskatt energiintensiv industri Aviserade skattehöjningar 2006 p.g.a. grön skatteväxling Aviserade skattesänkningar 2006 p.g.a. grön skatteväxling Avtrappning av miljöbonus för vindkraftsel, brutto Slopad arvsskatt mellan makar, brutto Höjd klyvningsränta för fåmansaktiebolag, , brutto Ytterligare lättnader i 3:12 reglerna , brutto Partiell frysning av skiktgränser , brutto Skattelättnad för vissa byggtjänster, brutto Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting, brutto Fast belopp till kommunerna, brutto Utbildning personal vård- och äldreomsorg Fortsättning på tabell 4.11 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Fulllständigt periodiserad redovisning för skatter. Anställningsstöd långtidssjukskrivna, brutto Särskilt anställningsstöd inom aktivitetsgarantin, brutto Skattestimulans miljöinvesteringar offentliga lokaler Begränsad uppräkning skiktgränser KPI+1% Höjt milavdrag arbetsresor 16=>17kr Slopad arvs- och gåvoskatt Ändrade regler periodiseringsfond, brutto Reducerad nedsättning socialavgifter, brutto Höjd elskatt /kWh, brutto Höjd fordonsskatt, lätta lastbilar Höjd fordonsskatt, personbilar +23% bensin, +2% diesel Höjd bensinskatt /liter, brutto Höjd dieselskatt /liter, brutto Skatt på färd över Sänkt dieselskatt jordbruk med /l Summa inkomstreformer, brutto Indirekta effekter av inkomstreformer Summa inkomstreformer, netto Summa utgifts- och inkomstreformer Finansiering m. m. UO 18 Bostäder, investeringsbidrag Utgiftsreformer inkl. finansiering m.m. Reformer inkl. finansiering m.m. Statsbudgetens saldo är definitions- mässigt lika med statens lånebehov, men med omvänt tecken. Ett budgetunderskott innebär följaktligen ett lika stort positivt lånebehov och att statsskulden ökar. Diagram 4.1 Statsbudgetens saldo 19902007 var utfallet för stats- budgeten oavbrutet negativt. Budgetunderskot- tet var som störst 1993 då lånebehovet uppgick till . Konsolideringspro- grammet och den ekonomiska återhämtningen innebar att underskotten reducerades markant . , främst till följd av engångs- effekter i form av överföringar från AP-fonden och inbetalningar av premiepensionsmedel. uppgick budgetöverskottet till . Det höga utfallet förklaras främst av överföringen av medel från AP-fonden samt för- säljning av aktieinnehav. Därefter har överskottet gradvis minskat och 2003 uppvisade statsbudge- tens saldo åter ett underskott på . prognostiseras under- skottet till ca . beräknas underskotten till ca 38 respektive och 2007 beräknas underskottet uppgå till ca . I beräkningarna antas inkomster från försäljning av statlig egendom uppgå till Försäljningsbelopp och tidpunkt är dock förknippade med stor osäkerhet.