prop · GR031d20 · 2004-01-01 00:00:00 — Med hänsyn till de snabba tekniska förändringarna på taltidningsområdet följer regeringen kontinuerligt frågan om hur taltidningar kan distribueras och tas emot . I enlighet med målet för regeringens mediepolitik skall ett brett ägande eftersträvas för att motverka sådan ägar- och maktkoncentration inom massmedierna som kan skada ett fritt och brett meningsutbyte och en fri och allsidig upplysning. Mångfalden i medierna kan minska och den fria opinionsbildningen försvåras om enskilda ägare eller grupper av ägare får en dominerande ställning i företag som kontrollerar massmedier med stor genomslagskraft. Regeringen arbetar kontinuerligt med att stärka mångfalden på medieområdet. Stora satsningar har gjorts på en radio och TV i allmänhetens tjänst för att skapa en stark motvikt till de kommersiella alternativen. Mångfald och lokal förankring betonas i regelverket för sändningstillstånd för kommersiell lokalradio. Presstödet syftar i sin helhet till att stärka mångfalden på dagspressområdet. I syfte att få ett konkurrensrättsligt perspektiv på frågan om ägarkoncentration i medierna har regeringen gett i uppdrag att kartlägga och analysera förhållandena på mediemarknaden. Uppdraget skall redovisas . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 En del av det mediepolitiska målet är att motverka skadliga inslag i massmedierna. Rådet mot skadliga våldsskildringar () har arbetat med att samordna verksamhet mot skadliga våldsskildringar . Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till rådet (dir. 2003:75). Tilläggsdirektiven, som bl.a. tar sin utgångspunkt i mediesektorns förändring, innebär att rådets uppdrag blir mer aktivt, utåtriktat och resultatinriktat. Uppdraget omfattar numera också alla rörliga bildmedier, exempelvis film, , video, dvd, datorspel, TV-spel och Internet. Verksamheten syftar till att minska risken för skadlig mediepåverkan på barn och unga. Rådet skall ägna våldsskildringar och pornografi särskild uppmärksamhet samt ha ett tydligt genusperspektiv på sitt arbete. Rådet skall även delta i arbetet med att bekämpa förekomsten av olagligt innehåll i medierna. I samband med beslutet om tilläggsdirektiv har också rådets sammansättning förändrats. Rådets framtida organisationsform kommer att ses över i särskild ordning. deltar i SAFT (Safety, Awareness, Facts and Tools), ett informations- och utbildningsprojekt för en säkrare användning av Internet bland barn och ungdomar. Projektet finansieras genom mot olagligt och skadligt innehåll på Internet och involverar fem länder. Syftet är att öka medvetenheten om både fördelar och faror med Internet när det gäller barn och ungdomar. Lokal icke-kommersiell radio och TV Närradio och lokal-TV möjliggör för olika intressen och åsikter att göra sig hörda i samhällsdebatten. Dessa medier är därför viktiga för demokrati, yttrandefrihet och mångfald, föreningsliv och integration. Regeringen har tagit flera initiativ i syfte att få en bättre insikt om under vilka villkor ickekommersiell radio och TV verkar. har haft i uppdrag att kartlägga och analysera situationen för medier som riktar sig till invandrare och nationella minoriteter. Uppdraget omfattade såväl tryckta medier som radio och TV. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Radio- och har haft i uppdrag att genomföra en hearing om framtiden för ickekommersiell lokal-TV. Av redovisningen från hearingen, som ägde rum , framgår bl.a. att det finns ett önskemål om ett ökat erfarenhetsutbyte mellan olika kabelsändarföretag. Mot denna bakgrund gav regeringen kanaler i ett tvåårigt uppdrag att ansvara för att bl.a. utbildningsinsatser och ett ökat erfarenhetsutbyte kommer till stånd inom området ickekommersiell lokal-TV. Insatserna skall bl.a. syfta till att utveckla folkrörelsernas möjligheter att använda TV-mediet som ett forum för kommunikation, lokal kultur och debatt. fördelades för uppdraget. föreslås samma belopp. Med utgångspunkt i vad som i övrigt framkom vid hearingen om lokal-TV har regeringen genom tilläggsdirektiv (dir. 2003:30) till Radio- och (Ku 2000:01) gett utredningen i uppdrag att bl.a. analysera hur de lokala icke-kommersiella TV-sändningarna påverkas av digitaliseringen och om förutsättningarna för sådana sändningar kan förbättras genom lagstiftning. Uppdraget skall redovisas före utgången av 2004. har det framkommit att vissa föreningar som får sändningstillstånd för närradio har för avsikt att sända program utan eller med begränsad anknytning till det lokala föreningslivet. Det har funnits farhågor för att en sådan utveckling skall leda närradion bort från att vara en lokal föreningsradio med utrymme för olika åsikter. Mot denna bakgrund gav regeringen Radio- och i uppdrag att bedöma hur närradion uppfyller syftet att vara en lokal föreningsradio utan kommersiella intressen. fick Radio- och TV- verket i uppdrag att göra en uppföljning av den tidigare rapporten. Verket redovisade det sistnämnda uppdraget . I rapporten föreslås bl.a. ett skärpt krav på lokal förankring som ett villkor för att få sända närradio. Radio- och senaste rapport har remitterats. En samlad analys av framtidsförutsättningarna för lokal icke-kommersiell radio och TV har påbörjats inom . Radio och TV i allmänhetens tjänst De nuvarande sändningstillstånden för de tre public service-företagen (), () och () började gälla . Tillstånden gäller till utgången av 2005. På ett antal punkter har uppdraget förtydligats och förstärkts. Det gäller exempelvis krav på produktion utanför och krav på ett fördjupat kulturansvar med ökat samarbete med kulturinstitutioner och fria producenter. Företagens uppdrag att öka tillgängligheten för funktionshindrade och språkliga minoriteter har också skärpts. Under den nya tillståndsperioden tillförs de tre programföretagen ökade resurser. Övergången till digital marksänd television medför särskilda krav på televisionen i allmänhetens tjänst. För att utjämna kostnaderna över tiden för SVT och UR har ett särskilt distributionskonto inrättats för kostnader för TV-distribution. SVT, SR och UR föreslås utöver den ordinarie medelstilldelningen tilldelas i särskilda medel för ersättning för upparbetade kostnader. Samma förstärkning beräknas . Efter beslut av (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KrU17, rskr. 1996/97:178) meddelade regeringen de första tillstånden till TV-sändningar med digital teknik . Den parlamentariska (Ku 1997:06) som hade till uppgift att följa och utvärdera de markbundna digitala TV-sänd- ningarna under den första utbyggnadsetappen lämnade slutbetänkandet Digital TV modernisering av marknätet (SOU 2001:79). Kommittén föreslog att utbyggnaden av de digitala marksändningarna skulle fullföljas och att de analoga sändningarna skulle läggas ned efter en övergångsperiod. På grundval av förslag lade regeringen fram propositionen Digitala TV-sändningar (prop. 2002/03:72). biföll förslaget att de digitala TV-sändningarna skall byggas ut samt lade fast den tidpunkt då de analoga TV-sänd- ningarna skall ha upphört till . I vissa andra frågor begärde att regeringen skall återkomma med förslag. Regeringen har beslutat utlysa ytterligare sändningstillstånd för digital marksänd TV. Vidare har regeringen beslutat om tilläggsdirektiv till Radio- och TV- lagsutredningen (Ku 2000:01) med innebörden att utredningen före utgången av skall redovisa sina överväganden om bl.a. frågan om ett fristående operatörsföretag för de digitala TV-sändningarna (dir. 2003:100). Regeringen fattade beslut om direktiv avseende en översyn av reglerna för koncessionsavgift på televisionens område (dir. 2002:44). Uppdraget redovisades i betänkandet Koncessionsavgift på televisionens område (SOU 2003:47). Betänkandet har remitterats. Presstödet uppgår till ca . För taltidningsverksamheten fördelas ca . Tidningsföretagens kostnader för utdelning av dagstidningar i framför allt glesbygds- och landsbygdsområden har ökat kraftigt . Därför infördes ett särskilt distributionsstöd för sådan utdelning (prop. 2001/02:1, utg.omr. 1, bet. 2001/02:KU1, rskr. 2001/02:55). har fått i uppdrag att utvärdera stödet. Uppdraget skall redovisas respektive . Regeringen följer noga utvecklingen avseende distributionskostnader för dagspressen. Ett tillfälligt utvecklingsstöd inrättades att gälla med ett årligt stöd om högst . Stödet skall möjliggöra investeringar inom den drifts- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 stödsberättigade dagspressen för att dessa tidningar långsiktigt skall kunna behålla sin ställning på marknaden. Radio och TV i allmänhetens tjänst gällde nya anslagsvillkor för SVT, SR och UR. I de nya villkoren ingår ett krav på programföretagen att minska TV-avgiftsskolket och därigenom öka intäkterna till rundradiokontot med . Företagen har redovisat att resultatet överträffat kravet och att inkomsterna ökat med . Villkoren i de nya sändningstillstånden har skärpts när det gäller uppdraget för språkliga minoriteter och funktionshindrade. Programföretagen får sinsemellan fördela ansvaret för olika språk respektive för olika kategorier av funktionshindrade. För SR har kravet på utomståendes medverkan och på insatser för barn och ungdom ökat och för UR har utbildningsuppdraget ytterligare betonats. Den tidigare trenden med minskande tittarandel för SVT vände och SVT1 blev den största kanalen uttryckt i tittartid. Den samlade sändningstiden för det rikssända utbudet ökade med med en tydlig ökning inom kategorin kultur/humaniora. Vad avser det skärpta kravet på tillgänglighet för funktionshindrade anger företaget att textningen av program på svenska ökade med . SR redovisar att satsningarna på barn och ungdom ökat liksom satsningen på minoritets- och invandrarspråk. Ljudkvaliteten har förbättrats och funktionshindrades situation har belysts i ökande grad. Utomståendes medverkan och samarbetet med kulturinstitutioner ökade likaså. UR har i enlighet med tillståndsvillkoren ökat sin andel utbildningsprogram i förhållande till folkbildningsprogram. slöts ett avtal mellan SVT och UR om att gemensamt starta och driva en digital TV- kanal, Kunskapskanalen. Kanalen beräknas inleda sändningar . Avsikten är att kanalen primärt skall rikta sig till äldre tonåringar och vuxna och sända 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 samt söndag sammanlagt ca . Räckvidden för de digitala marksändningarna har ökat successivt. är fyra sändarnät för marksänd digital TV utbyggda till 90 procents hushållstäckning. Ett femte sändarnät med 50 procents räckvidd är klart att tas i bruk. har tolv programföretag tillstånd att sända i det digitala marknätet. Boxer , som säljer abonnemang i det digitala marknätet, uppgav att företaget hade 170 000 abonnenter . Om alla distributionsformer räknas in hade, enligt publikmätningsföretaget , av befolkningen i åldrarna tillgång till digital TV-mottagning i hemmet . startade SVT sin fjärde digitala programkanal, Barnkanalen. Den sänds liksom SVT:s övriga tre digitala kanaler, SVT1, SVT2 och 24, okrypterad i det digitala marknätet, vilket innebär att det inte krävs abonnemang eller programkort för att kunna se sändningarna. beviljades 71 tidningar driftsstöd. Av dessa var 51 lågfrekventa och 20 hög- eller medelfrekventa tidningar. De höjningar av driftsrespektive distributionsstödet som genomfördes är de kraftigaste sedan stöden fick sin nuvarande utformning. konstaterar i en uppföljningsrapport att höjningen av driftsstödet gjordes som var väl vald ur konjunktursynpunkt. Annonsvolymen hade minskat med för dagstidningsbranschen som helhet. Vi- dare bedöms höjningen ha bidragit till att ett antal stödtidningar kunnat leva vidare. Vad gäller distributionsstödet konstaterar att höjningen var viktig som stimulansåtgärd för att hålla samman den gemensamma distributionen. Ersättning till tidningsföretag som ger ut radio- och kassettidningar bidrar till att synskadade och vissa andra grupper med särskilda behov får tillgång till innehållet i dagstidningar. Vid utgången av 2002 gavs sammanlagt 89 dagstidningar ut som taltidningar (RATS-tidningar, radiosända talsyntestidningar för synskadade, radiotidningar respektive kassettidningar). Mer än hälften av alla dagstidningar ges ut som taltidningar och utgivningen täcker hela landet. har fått i uppdrag att följa upp den nya ersättningsmodellen för taltidningsutgivning som innebär att ersättningen för taltidningar baseras på en schablonmodell i stället för, som tidigare, en nettokostnadsprincip. har vid tre rapporteringstillfällen kunnat konstatera att det inte föreligger någon risk för nedläggning av taltidningar till följd av den nya ersättningsmodellen. Inget har heller framkommit som tyder på att taltidningarnas kvalitet har försämrats. Nämndens slutsats i den senaste rapporten är att schablonerna inte behöver höjas. Mot bakgrund av det mycket varierande ekonomiska utfallet bland taltidningarna avser nämnden dock att även göra en uppföljning av utvecklingen. Regeringen gör bedömningen att presstödet har stor betydelse för att bevara mångfalden på dagstidningsmarknaden och en god spridning av dagstidningar. Regeringen gör också bedömningen att stödet till radio- och kassettidningar är viktigt för att fortsatt garantera utgivningen av taltidningar. Det är därför angeläget med fortsatta insatser på dessa områden. Flera aktörer arbetar aktivt med information om utvecklingen inom medieområdet. Det gäller Radio- och arbete med att följa utvecklingen inom medierna och publicera statistik m.m. Vidare gäller det de utbudsstudier som publiceras av och TV, liksom Nordicoms arbete med mediestatistik och spridning av information och kunskap om medier och kommunikation utifrån den forskning som bedrivs på området. Europeiska Audiovisuella Observatoriet arbetar med jämförbar europeisk statistik på det audiovisuella området och bör ges fortsatt svenskt stöd. har inte haft några invändningar i revisionsberättelserna avseende myndigheterna inom politikområdet. 1 Motsvarar 10 015 tkr prisnivå. skall granska filmer och videogram som är avsedda att visas vid allmän sammankomst eller offentlig tillställning. På begäran förhandsgranskas även filmer och videogram för enskilt bruk. Biografbyrån fastställer åldersgränser för de filmer som granskats. Vidare kan byrån besluta om att klipp görs i filmer samt om visningsförbud. Biografbyrån utövar tillsyn över videogrammarknaden och efterlevnaden av bestämmelserna i om olaga våldsskildring och otillåten utlämning av teknisk upptagning när det gäller rörliga bilder. Biografbyrån skall enligt yttra sig till Justitiekanslern () i åtalsärenden som rör olaga våldsskildring samt ge medgivande till åtal som rör otillåten utlämning av teknisk upptagning. Tabell 5.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet (som inte får För granskning av filmer och videogram tar Biografbyrån ut avgifter som skall motsvara kostnaden för granskningsverksamheten. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 redovisas på statsbudgetens inkomstsida under inkomsttitel . Avgifter för granskning av filmer och videogram. Biografbyrån får inte disponera intäkterna. kulturutskott har i sitt betänkande 2002/03:KrU1 framhållit att man inför kommande redovisningar av regeringens dialog med Biografbyrån om målformuleringarna för myndigheten och deras tillämpning skulle välkomna en bedömning av möjligheterna att följa upp de fastställda målen och en mera utförlig angivelse av vilka konkreta resultat mål- och resultatdialogerna utmynnat i. För information kan därför följande nämnas. Mål- och resultatdialoger förs kontinuerligt med Biografbyrån. Den dialog som fördes med byrån inför utformningen av regleringsbrevet resulterade bl.a. i förändrade verksamhetsmål för verksamhetsgrenarna Granskning av filmer och Tillsyn och i ändrade återrapporteringskrav för verksamhetsgrenen Tillsyn. I regleringsbrevet har också verksamhetsgrenen Yttranden i åtalsärenden införlivats i grenen Tillsyn. Ett syfte med förändringarna är att de skall förbättra möjligheterna att följa upp målen. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivå 20042006, för 27:1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Se avsnitt 4.8. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 5.8.227:2 Utbyte av TV-sändningar mellan och 1 Motsvarar 20 272 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för de kostnader har för rundradiosändningar i av finländska TV-program, de kostnader har för tillhandahållande och överföring av en svensk programkanal till , de kostnader har för tillhandahållande av den finska programkanalen till kabelnät på ett antal orter i samt Sverigefinska Riksförbundets kostnader i samband med utsändning av den finska programkanalen i . De sistnämnda kostnaderna baserar sig på överenskommelser mellan riksförbundet och förhandlingsorganisationen som företräder vissa rättighetshavarorganisationer. Det svensk-finska televisionsutbytet bedrivs enligt en princip om ömsesidighet. ansvarar för kostnaderna för utsändningen av en svensk programkanal i och för överföringen av en finsk programkanal till . På motsvarande sätt ansvarar för kostnaderna för utsändningen av en finsk programkanal i och för överföringen av en svensk programkanal till . Utsändningen av finska TV-program i sker med stöd av radio- och TV-lagen (1996:844). Regeringen har meddelat tillstånd att bedriva sådana sändningar . Som ett komplement till den resultatbedömning som regeringen har gjort för politikområdet Mediepolitik kan följande resultatinformation lämnas. har distribuerats till 26 orter i enligt avtal mellan På dessa orter finns ca 1,3 miljoner kabelanslutna hushåll vilket motsvarar över 2,3 miljoner möjliga tittare. Rundradiosändningarna i beräknas täcka ca 700 000 hushåll. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 5.6 Härledning av anslagsnivå 20042006, för 27:2 Utbyte av TV-sändningar Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 5.8.327:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete Under anslaget anvisas medel för svensk medverkan i Europeiska Audiovisuella Observatoriet och Audiovisuella Eureka. Det europeiska lades ner . Avgiften 2003 till organisationerna uppgår till ca . Re- geringen har beslutat att använda återstående medel för en konferens inom EPRA (European Platform of ) . Europeiska Audiovisuella Observatoriet är ett forsknings- och statistikinstitut som samlar in och distribuerar information om den europeiska film-, TV- och videoindustrin. Observatoriet driver dessutom ett utvecklingsarbete i syfte att skapa jämförbar europeisk statistik på det audiovisuella området. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Mot bakgrund av att Audiovisuella Eureka har lagts ner, och med anledning av de överväganden som redovisats under utgiftsområde 1, anslaget 27:5 och TV, avser regeringen att använda av anslaget till att förstärka och TV . 5.8.427:4 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen 1 Motsvarar 1 735 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för stöd till Nordiskt Informationscenter för Medie- och Kommunikationsforskning (Nordicom) vid för information om forskningsresultat och utarbetande av mediestatistik m.m. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivå 20042006, för 27:4 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 5.8.5Radio och TV i allmänhetens tjänst Verksamheten i (), () och () (inklusive dotterbolagen) har i huvudsak finansierats med TV-avgiftsmedel som anvisar från rundradiorörelsens resultatkonto (rundradiokontot). Även för radio och TV finansieras delvis med TV-avgiftsmedel. De tre programföretagen lämnade redovisningar för hur public service-upp- draget uppfyllts. Redovisningarna gäller och utgår från sändningstillstånd, anslagsvillkor och i förekommande fall företagens egna måldokument. Syftet med redovisningarna är bl.a. att ge staten underlag inför kommande tillståndsperioder och att skärpa företagens uppmärksamhet på hur uppdraget uppfyllts. Ett annat syfte är att ge allmänheten information om hur TV-avgiftsmedlen används och på så sätt stimulera till offentlig debatt. SVT och UR har public serviceredovisningar strävat efter att ytterligare förtydliga och förenkla redovisningarna i enlighet med påpekanden från och TV som bedömt redovisningarna för perioden 19972001. Nämnden bedömer att förändringarna utgör en betydande förbättring och anser att programföretagens redovisningar sammanfattningsvis är väl genomförda trots att vissa brister fortfarande kvarstår. föreslås att de tre public service-före- tagen tilldelas 5 från rundradiokontot. Av den samlade medelstilldelningen utgör reformmedel. Den ordinarie medelstilldelningen har i enlighet med beslut räknats upp i förhållande till 2003. Fördelningsnyckeln ändrades senast genom beslut om riktlinjer för en radio och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 TV i allmänhetens tjänst och om medelstilldelning för den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Nyckeln bör behållas oförändrad även . Re- geringen föreslår därför att de samlade medlen fördelas med 3 (57,) till SVT, med 2 (37,) till SR och med (4,) till UR. Som framgår nedan föreslår regeringen att SVT och UR, utöver medlen från rundradiokontot, tilldelas medel från distributionskontot för finansiering av kostnader för TV-distribu- tion. Enligt beslut om nya riktlinjer för public service-företagen är en förutsättning för att den årliga prisuppräkningen skall betalas fullt ut att TV-avgiftsskolket minskas med . Om skolket minskar med ett lägre belopp skall prisuppräkningen reduceras med skillnaden mellan och detta belopp. En eventuell justering görs när avgiftsintäkterna är kända. Programföretagen har till regeringen redovisat att har skolket minskats med . och TV skall enligt beslut finansieras delvis över statsbudgeten, delvis med medel från rundradiokontot som anvisas till statsbudgetens inkomstsida. Regeringens förslag till medelstilldelning till lämnas under utgiftsområde 1 anslaget 27:5. Nämndens totala anslag föreslås uppgå till . Regeringen föreslår att skall anvisas från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida. Distributionskonto för finansiering av kostnader för TV-distribution Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om lån i i syfte att täcka underskott på distributionskontot intill ett belopp av . Till distributionskontot skall föras från rundradiokontot. Från distributionskontot skall anvisas högst för distributionskostnader till och högst till . Skälen för regeringens förslag: har beslutat att inrätta ett särskilt distributionskonto för finansiering av kostnader för TV-distribution (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Bakgrunden är att distributionskostnaderna för televisionen i allmänhetens tjänst kommer att vara höga på grund av att distributionen sker parallellt med både äldre analog och ny digital sändningsteknik. Till distributionskontot förs medel från rundradiokontot som motsvarar kostnaderna för SVT:s och UR:s analoga distribution.