prop · GS031d31 · 2004-09-20 00:00:00 — Den inhemska konsumtionen bidrog till denna ökning, varvid turistnettot bidrog med resterande . Turistnettot utgörs av skillnaden mellan svenska hushålls konsumtion i utlandet och utländska hushålls konsumtion i . finns än så länge endast mycket preliminära uppgifter från NR. Enligt dessa fortsatte detaljhandelskonsumtionen att utvecklas särskilt starkt och ökade med i jämförelse med . I likhet med fjolåret har prisutvecklingen även under innevarande år varit dämpad i flera branscher inom sällanköpsvaruhandeln. Inom elektronikhandeln har priserna fallit markant. Även för kläder samt t.ex. för vissa varor som säljs inom sport- och fritidshandeln har priserna sjunkit. Denna prisutveckling har sannolikt bidragit till den stora ökningen av Vad gäller bilkonsumtionen tycks nedgången ha brutits , men jämfört med var nivån alltjämt lägre. Tjänstekonsumtionen fortsatte att utvecklas svagt även . Indikatorer tyder på en fortsatt god utveckling och Handelns utredningsinstituts index för detaljhandeln visar på en fortsatt stabil volymtillväxt t.o.m. juli. Försäljningen i sällanköpsvaruhandeln fortsätter att utvecklas väl och har ökat med jämfört med . Dagligvaruhandeln uppvisar en betydligt mer dämpad utveckling och omsättningen har i det närmaste varit oförändrad jämfört med . Totalt sett har omsättningen inom detaljhandeln ökat . I kvartalsbarometer redovisar företagen inom sällanköpsvaruhandeln högre omsättningstillväxt än närmast föregående kvartal. Förväntningarna på en god försäljning även framöver står sig. För dagligvaruhandeln är framtidsförväntningarna mer återhållsamma. I likhet med NR tyder statistiken över antalet inregistrerade personbilar på att bilkonsumtionen stärktes något men sjönk hushållens inregistreringar, exklusive direktimport, respektive i årstakt. Inte heller i (KI:s) barometerundersökning syns tecken på någon snar återhämtning då företagen inom fordonshandeln är relativt missnöjda beträffande försäljningssituationen. I KI:s undersökning av hushållens inköpsplaner, HIP, (se diagram 9.3) har hushållens tillförsikt inför den ekonomiska utvecklingen framöver varierat kring en jämn nivå . Såväl förväntningarna om den egna ekonomin som förväntningarna om ekonomi uppvisade en avtagande tendens men återhämtade sig därefter . Synen på arbetsmarknaden har successivt blivit allt mindre pessimistisk och det är den del av HIP- underökningen som uppvisar den tydligaste positiva trenden. 2004/05:1 BILAGA 2 Diagram 9.3 Hushållens förväntningar om ekonomin 12 månader framåt Anm.: Värden är nivåjusterade. Källor: och . Utvecklingen på arbetsmarknaden kommer troligen att vara en av de avgörande faktorerna för konsumtionsutvecklingen framöver. Förutom att sysselsättningen påverkar hushållens inkomster har den sannolikt också stor betydelse för tillförsikten , och därmed för hushållens avvägning mellan konsumtion och sparande. Efter en period med fallande börskurser vände utvecklingen uppåt och värdet av hushållens aktie- och fondinnehav steg till nära /2004 jämfört med . har utvecklingen på de internationella börserna dämpats markant medan Stockholmsbörsen stigit något t.o.m. inledningen av september (se avsnitt 3.2). Värdet av hushållens aktie- och fondinnehav hade därmed ökat till (se tabell 9.4). Eftersom hushållen även fortsatt att öka sitt sparande i bank- och försäkringstillgångar betyder det att hushållens ökade hushållen sina finansiella skulder med 60 miljarder och därmed har nettoförmögenheten förbättrats med 82 miljarder . En stor del av hushållens finansiella skulder utgörs av bostadslån. Det medför att skuldsättningen stiger i takt med att den reala förmögenheten, här definierad som tillgångsvärdet av småhus och bostadsrätter, stiger. Enligt statistik från och Lantmäteriet har priserna på sålda småhus stigit med . 2004/05:1 BILAGA 2 priserna stiger och hushållens skuldsättning ökar så ökar också effekten på konsumtionen av en förändring av penningpolitiken. Tabell 9.4 Hushållens finansiella förmögenhet Miljarder kronor vid respektive periods slut, löpande priser Anm.: Exklusive värden i hushållens intresseorganisationer. 1Exklusive kollektiva försäkringar och posten övriga finansiella tillgångar som ingår i finansräkenskaperna. Källa: (Sparbarometern). Trots att en viss åtstramning av penningpolitiken är att vänta får den alltjämt beskrivas som relativt expansiv. Det framgår av att hushållens ränteutgifter som andel av de disponibla inkomsterna är historiskt låga trots en hög skuldsättning15 (se diagram 9.4). Diagram 9.4 Hushållens skulder och ränteutgifter Procent av disponibel inkomst Skulder (vänster axel) Ränteutgifter efter skatt (höger axel) Källor: , och . Den förhållandevis höga konsumtionsökningen bedöms ha goda förutsättningar att bestå under hela prognosperioden 20042005. Såväl som ökar hushållens reala disponibla inkomster . 15 Hushållens skuldsättning i förhållande till deras totala tillgångar är dock alltjämt låg i ett historiskt perspektiv. Det ger ytterligare styrka åt hushållens goda förmögenhetsställning som är en följd av dels sparöverskottet som byggdes upp dels de stigande tillgångspriserna. I takt med ljusare arbetsmarknadsutsikter stärks dessutom hushållens, , förhållandevis starka tillförsikt . Det väntas leda till att hushållen väljer ökad konsumtion snarare än ytterligare ökat sparande. Sammantaget bedöms konsumtionen, mätt som årsgenomsnitt, öka . bedöms konsumtionsutgifterna öka för att åren därefter öka med . sparade hushållen eller av disponibelinkomsterna (eget sparande16). Därav var det finansiella sparandet , vilket innebär att hushållen finansiella placeringar översteg skuldökningen. Realt sparande består av hushållens investeringar i egna hem och egenföretagares17 realkapital med avdrag för kapitalförslitning. Ett positivt realt nettosparande innebär att hushållens investeringar i realt kapital överstiger kapitalförslitningen på existerande kapitalstock. Hushållens nettosparande enligt SCB:s definition innefattar, förutom eget sparande, arbetsmarknadens avtalsenliga sparande i fonderade pensionssystem. I definitionen ingår nysparande och direktavkastning med avdrag för utbetalade pensioner. Både förmåns- och avgiftsbestämda system ingår. Under 1990- och har en successiv övergång skett inom flera avtalsområden från förmånstill avgiftsbestämda system. Icke-fonderat avtalsmässigt pensionssparande, vilket tidigare var, och i viss mån är, vanligt förekommande i den offentliga sektorn ingår inte i hushållens sparande. De pensionsförmåner som intjänas i det allmänna pensionssystemet, 16 Hushållens sparande, enligt nationalräkenskapernas definition, innefattar hushållens sparande i avtalspensioner. I vissa fall kan det vara av intresse att analysera hushållens sparande exklusive sparande i avtalspensioner, här benämnt eget sparande, bl.a. av skälet att hushållens sparande i avtalspensioner är låst och inte kan användas av hushållen till t.ex. konsumtion eller reala investeringar. 17 Egenföretagare som inte bedriver sin verksamhet i bolagsform ingår i hushållssektorn. inkomst- och premiepensioner, ingår inte heller i hushållssparandet utan i den offentliga sektorns sparande. Nettosparandet i avtalspensioner har ökat kraftigt och uppgick till eller av BNP. Tabell 9.5 Hushållens sparande Andel av disponibel inkomst 1Eget sparande = disponibel inkomst konsumtionsutgifter. 2Nettosparande = eget sparande + nettosparande i avtalspensioner. 3Finansiellt sparande = nettosparande realt sparande = eget finansiellt sparande + nettosparande i avtalspensioner. Skillnaden mellan begreppen nettosparande och finansiellt sparande är framför allt att kapitalförslitning på hushållens kapitalstock är en avdragspost vid beräkning av hushållens nettosparande medan investeringsutgifter är en avdragspost vid beräkning av det finansiella sparandet. Om hushållens nettoinvesteringar överstiger kapitalförslitningen blir det finansiella sparandet lägre än nettosparandet. Källor: och . väntas konsumtionsutgifterna öka snabbare än inkomsterna. Hushållens eget sparande minskar, men väntas 2007 vara fortsatt positivt. Totalt nettosparande och finansiellt sparandet minskar både som andel disponibel inkomst och andel av BNP. 2004/05:1 BILAGA 2 Diagram 9.5 Hushållens eget sparande Procent av disponibel inkomst Anm.: Andel av disponibel inkomst. Eget sparande är hushållens nettosparande exklusive sparande i avtalspensioner. Källor: och . 2004/05:1 BILAGA 2 De totala investeringarna föll , se diagram 10.1. bromsades fallet upp, och investeringarna vänder nu uppåt. Såväl den inhemska som den internationella konjunkturuppgången har medfört ett stigande kapacitetsutnyttjande och en förbättrad lönsamhet för många svenska företag. I kombination med låga räntor har detta skapat goda möjligheter för en ökad investeringsefterfrågan framöver. Källor: och . Det är främst inom industrin och de industrinära tjänstebranscherna som investeringarna förväntas öka . De statliga investeringarna hålls uppe av satsningar på infrastrukturen. Det ansträngda ekonomiska läget i många kommuner medför att deras investeringar utvecklas svagt. Bostadsinvesteringarna växer kraftigt som en följd av omfattande nybyggnationer. Sammanfattningsvis bedöms de totala investeringarna öka och 2005, se tabell 10.1. Under de därpå följande åren beräknas det fortfarande finnas lediga resurser på arbetsmarknaden, vilket gör att BNP-tillväxten förväntas överstiga den långsiktiga. Detta möjliggör en fortsatt god investeringsutveckling . Det stora fallet och den därpå relativt svaga utvecklingen av bostadsbyggandet har gjort att de totala investeringarnas andel av BNP har sjunkit till historiskt sett låga nivåer. Investeringsutvecklingen i prognosen innebär att andelen blir i stort sett oförändrad, se diagram 10.2. Diagram 10.2 Investeringarnas andel av BNP Källor: och . Varuproducenternas investeringar vänder upp Den inhemska varuproduktionen har stigit kraftigt de senaste kvartalen, främst som en följd av en stark efterfrågan på svenska produkter från utlandet. Kapacitetsutnyttjandet i industrin (se diagram 10.3) har ökat stadigt och ligger nu på en historiskt sett hög nivå. Orsaken är den kraftiga produktionsökningen i kombination med tidigare nedskärningar inom t.ex. teleproduktindustrin. Det höga kapacitetsutnyttjandet, det låga ränteläget och den förbättrade lönsamheten för många svenska företag talar för ökade investeringar. Diagram 10.3 Kapacitetsutnyttjandet i industrin Anm.: Kapacitetsutnyttjandet definieras som kvoten mellan faktisk produktion och total produktionskapacitet. Varuproducenternas investeringar vänder upp . Enligt (SCB:s) investeringsenkät planeras för ökningar av investeringar inom främst massa- och pappersindustri. Även maskinindustri, grafisk industri samt gruvor och mineralbrott har expansiva planer. SCB:s enkät tyder också på att investeringarna inom energisektorn ökar kraftigt . Utvecklingen förklaras bl.a. av en omfattande upprustning av elnäten samt av om- och nybyggnationer av fjärrvärmekraftverk. Ökningen av bostadsbyggandet gör att byggsektorns egna investeringar växer måttligt . Sammantaget bedöms varuproducenternas totala investeringar öka och 2005. 1 Exklusive bostäder. Källor: och . Splittrad bild i tjänstesektorn Investeringsplanerna är mer splittrade för tjänstesektorn, och det dröjer till 2005 innan en bred uppgång kan skönjas. De senaste årens fall i investeringarna inom flera branscher bromsas dock upp . Detta gäller främst inom post- och telekommunikationer, där fallet var markant, , men också inom fastighetsverksamhet (exklusive bostäder). En mer gynnsam efterfrågeutveckling inom främst företagstjänster gör att tjänsteproducenternas investeringar totalt sett förväntas öka . Den totala tjänsteproduktionen i näringslivet förväntas växa (se avsnitt 5). (KI:s) barometer tyder på att det främst är branscherna för datakonsulter och dataservice samt uppdragsverksamhet som utvecklas väl. har såväl efterfrågan som sysselsättning ökat i dessa branscher, vilket talar 2004/05:1 BILAGA 2 för ökade investeringar inom sektorn. En mer optimistisk syn i databranschen är också en indikation på att den ökning av investeringar i mjukvaror som inleddes , kommer att tillta. Även investeringar inom transportbranschen bidrar till att utvecklingen för tjänstesektorn som helhet blir positiv . Sammanfattningsvis bedöms tjänsteproducenternas investeringar öka . förväntas det gynnsamma konjunkturläget leda till att investeringstillväxten blir positiv för samtliga branscher inom sektorn. Tjänsteproducenternas investeringar beräknas då öka . Investeringarna i kommunsektorn föll kraftigt från en relativt hög nivå. Ett ansträngt finansiellt läge i många kommuner under innevarande år ger en fortsatt svag utveckling. väntas de kommunala finanserna förbättras (se avsnitt 11), vilket leder till en svag uppgång i investeringsefterfrågan. En ytterligare bidragande faktor är den stimulans till reparationer och ombyggnad av lokaler som utgår till kommunerna . De statliga investeringarna har utvecklats mer gynnsamt. Det är framför allt och investeringar i infrastruktur som har ökat kraftigt . Beslutade och aviserade åtgärder indikerar att de statliga investeringarna kommer att öka ytterligare något och . Sammantaget ökar de offentliga myndigheternas investeringar och 2005. Investeringarna i bostäder ökade 2003 med enligt nationalräkenskaperna (NR). Nybyggnationerna av bostäder ökade med vilket är svagare . Det innebär att nivån alltjämt är mycket låg i ett historiskt perspektiv. Som framgår av diagram 10.4 har antalet påbörjade nybyggnationer av bostäder ökat från en nivå kring 12 000 lägenheter till uppskattningsvis drygt 22 500 lägenhe- 2004/05:1 BILAGA 2 Ombyggnationerna ökade med vilket är starkare än på flera år.18 Bakom den svaga ökningstakten för nybyggnationerna låg ett minskat flerbostadsbyggande. Enlig NR steg dock flerbostadsbyggandet kraftigt och även byggloven avseende flerbostadshus steg under årets senare del. Enligt preliminär statistik från har nivån på byggandet av flerbostadshus varit kvar på fjärde kvartalets nivå . En hög efterfrågan och stigande priser på bostadsrätter hör till de faktorer som stimulerar flerbostadsbyggandet. Dessutom väntas investeringsstimulansen (motsvarande en momssänkning från till ) som infördes påverka byggandet av hyresrätter positivt främst . Byggandet av flerbostadshus väntas fortsätta att öka även . som flerbostadsbyggandet utvecklades svagt ända fram till det starka fjärde kvartalet ökade småhusbyggandet kraftigt . Priserna på andrahandsmarknaden har, efter en kort avmattning åter börjat stiga. De har stigit jämfört med . Prisuppgången i kombination med ett gynnsamt ränteläge och en stark förmögenhetsställning bland hushållen gör att det finns förutsättningar för en fortsatt uppgång i småhusbyggandet. Ökningstakten bedöms dock avta i takt med att räntorna väntas stiga framöver. Totalt sett bedöms antalet påbörjade nybyggnationer av lägenheter uppgå till drygt 24 500 för att därefter öka till knappt 26 2005. Bostadsinvesteringar i form av reparationer och ombyggnationer som ökade starkt 2003 uppvisade en betydligt svagare utveckling . Ombyggnationerna sjönk och det gäller främst ombyggnationer av flerbostadshus. En bidragande faktor kan vara en osäkerhet kring införandet av ROT-avdrag. ROT-avdraget väntas medföra att ombyggnationerna och därmed de totala bostadsinvesteringarna ökar framöver. Även behovet av ombyggnationer väntas bli större framöver. En stor del av de befintliga bostäderna i byggdes under 1960 och 1970talen i det s.k. miljon- 18 Ombyggnationer avser tillskott av lägenheter, t.ex. genom att vindar inreds, befintliga hus byggs till eller lokaler byggs om till lägenheter. Enligt beräkningar från kommer t.ex. uppemot 1,2 miljoner lägenheter behöva genomgå stambyten . Motsvarande insatser avseende ventilation, el och fasader kommer också att bli aktuella. Till viss del bedöms dessa åtgärder komma att inledas . Diagram 10.4 Påbörjade nybyggnationer av bostäder Antal lägenheter, tusental Källa: och . De senaste årens utveckling med små svängningar i lagerinvesteringarna förväntas hålla i sig även framöver. väntas ett visst uttag av industrins lager av färdiga varor och av handelns lager ske, vilket gör att de totala lagerinvesteringarna faller. Därefter beräknas produktionstillväxten leda till att lagren växer något. KI:s barometer tyder på att företagen inom tillverkningsindustrin blivit alltmer nöjda med storleken på sina lager . Den prognoserade produktionstillväxten innebär att industrin bygger upp sina lager av insatsvaror , som färdigvarulagren minskar något. Inom handeln är omdömena om lagren splittrade. För företag inom handel med motorfordon har andelen som är missnöjda med för stora lager ökat stadigt . För partihandeln är utvecklingen den motsatta. KI:s barometer tyder på att företagen inom denna bransch blir alltmer nöjda med storleken på sina lager. Dagligvaru- och sällanköpshandeln uppvisar ingen tydlig trend i sina omdömen. Den starkare inhemska efterfrågan bedöms leda till att lagren inom handeln totalt sett minskar något . görs en planerad uppbyggnad av 2004/05:1 BILAGA 2 lagren inom handeln i samband med att branschen expanderar. Sammantaget bedöms det ske ett nettouttag från de totala lagren i ekonomin som dämpar BNP-tillväxten . förväntas en uppbyggnad av lagren som då bidrar till att höja BNP-tillväxten . 2004/05:1 BILAGA 2 11 Den offentliga sektorn Överskottet i den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas 2004 uppgå till av BNP. Sparandet väntas minska något 2005 och 2006 för att sedan öka till av BNP 2007. Det fortsatt positiva sparandet medför att den finansiella ställningen förstärks och statsskulden reduceras som andel av BNP. 11.1Den konsoliderade offentliga sektorn Finanspolitiken styrs av två medelfristiga mål, dels att den offentliga sektorns finansiella sparande ska uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel (överskottsmålet), dels att statens utgifter skall rymmas inom ett utgiftstak, som normalt beslutas i förväg. Överskottsmålet motiveras i första hand av behovet av att stärka den offentliga sektorns finansiella ställning inför de framtida demografiska påfrestningarna på de offentliga välfärdssystemen. innebär målet att det skapas en buffert för att undvika alltför stora underskott i en lågkonjunktur. Utgiftstaket är ett viktigt instrument i budgetprocessen och kan förhindra att tillfälligt högre inkomster används för varaktigt högre utgifter. Utgiftstaket är dessutom ett viktigt instrument för att säkerställa överskottsmålet. Den offentliga sektorns finansiella sparande definieras av för nationalräkenskaper, ENS-95. Tabell 11.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande omfattar utgifterna på statsbudgeten utom statsskuldsräntorna, utgifterna för ålderspensionssystemet samt en budgeteringsmarginal. Överskottsmålet omfattar staten, ålderspensionssystemet och den kommunala sektorn. Den kommunala sektorns utgifter ingår inte i utgiftstaket. Däremot ingår statsbidragen som delvis finansierar de kommunala utgifterna. För den kommunala sektorn finns ett lagstadgat krav om balanserade budgetar (balanskravet). Utgifterna under saldomålet avviker i definition och omfattning i flera avseenden från utgiftstaket. Förutom att den kommunala sektorns utgifter inte ingår i utgiftstaket finns även andra saldopåverkade utgifter som inte omfattas av utgiftstaket. Vissa statliga utgifter redovisas på statsbudgetens inkomstsida och i nettoutlåning. Dessutom finns skillnader i redovisningen av inkomster och utgifter mellan nationalräkenskaperna och statsbudgeten som inte påverkar saldot. Överskottsmålet på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel gäller . Av tabell 11.1 framgår hur det finansiella sparandet har utvecklats samt hur det fördelas på den offentliga sektorns tre delar. Efter det stora överskottet under högkonjunkturen 2000 har den offentliga sektorns finansiella sparande minskat. Efter ett mindre underskott uppgick sparandet till av BNP 2003. Det minskade sparandet beror på en svag konjunktur med minskade skatteinkomster och ökad arbetslöshet samt på en expansiv finanspolitik. Det finansiella sparandet uppgick igenomsnitt till av BNP . Källor: och . 2004/05:1 BILAGA 2 Tabell 11.2 Utgiftstak för staten Miljarder kronor om annat ej anges Utgiftstak, korrigerat för tekniska procent av potentiell BNP Offentliga sektorns utgifter, exkl. räntor Staten och pensionssystemet, procent av BNP sektor, procent av BNP 1 Utgiftstaket avrundas alltid till hela miljarder. är utgiftstaket preliminärt. Anm.: Utgifterna i offentliga sektorn, staten inkl. ålderspensionssystemet och kommunala sektorn är konsoliderade och enligt nationalräkenskapernas redovisning. Källor: och . perioden beräknas sparandet inte nå av BNP , vilket medför att genomsnittet minskar till av BNP . Samtliga offentliga delsektorer visade positivt finansiellt sparande 2000. påverkades fördelningen av sparandet mellan staten och ålderspensionssystemet av överföringen om , motsvarande av BNP, från AP-fonderna till staten till följd av pensionsreformen. Exklusive denna överföring hade således ålderspensionssystemet ett överskott på av BNP medan statens överskott reduceras till av BNP. och har ålderspensionssystemet ett stabilt överskott på av BNP medan staten har ett underskott på av BNP. Den kommunala sektorns finansiella sparande väntas vara positivt . De takbegränsade utgifterna har underskridit utgiftstaket sedan det infördes . har emellertid budgeteringsmarginalen varit relativt liten, och den väntas vara knapp även för åren 20042006 (se tabell 11.2). Redovisningsprinciperna i statsbudgeten varierar över tiden. För att skapa jämförbarhet har därför utgiftstaket 20002004 korrigerats till den redovisning som gäller . Korrigerat för tekniska förändringar har utgiftstaket som andel av potentiell BNP minskat något . Som andel av faktisk BNP ligger utgiftstaket på en relativt stabil nivå på av BNP för att därefter minska. Utgiftstaket beslutas först i budgetpropositionen . I budgetpropositionen har ett preliminärt utgiftstak beräknats genom att utgiftstaket höjs i takt med trendtillväxten i nominell BNP, som antas uppgå till . Den offentliga sektorns utgifter exkl. räntor steg med av BNP, vilket bidrog till försämringen av saldot. Konsoliderat för transaktioner inom den offentliga sektorn (t.ex. statsbidrag till kommuner) ökade utgifterna som andel av BNP enligt nationalräkenskaperna både i staten inkl. pensionssystemet och i den kommunala sektorn. beräknas den offentliga sektorns utgifter exkl. räntor minska som andel av BNP. Större delen av minskningen sker i staten inkl. pensionssystemet (exkl. transaktioner inom den offentliga sektorn), men även den kommunala sektorns utgifter förutses minska som andel av BNP. Trots att den offentliga utgiftskvoten minskar som andel av BNP beräknas det finansiella sparandet som andel av BNP minska något fram . Det beror på att skatteinkomsterna minskar i något större utsträckning som andel av BNP. Till nedgången bidrar de föreslagna skattesänkningarna men framför allt att de viktigaste skattebaserna ökar långsammare än BNP. Den relativt starka tillväxten särskilt men även 2005 drivs av exporten och industriproduktionen, vilket gör att sysselsättningen utvecklas svagt. Detta bidrar till att skatteinkomsterna inte ökar i takt med BNP. 2004/05:1 BILAGA 2 Tabell 11.3 Den offentliga sektorns finanser Miljarder kronor om annat ej anges Källor: och . Den offentliga sektorns finansiella tillgångar och skulder redovisas i finansräkenskaper. Enligt de regler som gäller inom EU (ENS-95) värderas tillgångar och skulder till marknadspris. Det innebär att förändringen av den finansiella nettoställningen inte bara bestäms av det finansiella sparandet utan också påverkas av värdeförändringar på finansiella tillgångar och skulder. Det gäller såväl orealiserade som realiserade värdeförändringar.