prop · GR03100 · 2004-04-15 00:00:00 — På kort sikt handlar det om att hålla tillbaka arbetslösheten och överbrygga de kvardröjande effekterna av den svaga internationella konjunkturen. På handlar det om att öka arbetskraftsutbudet, det vill säga antalet personer som vill och kan ta ett jobb. Befolkningen och arbetskraften blir allt äldre. Pensionsavgångarna blir stora . Kraven på en välutbildad arbetskraft växer, inte minst genom en ökad konkurrens i ett utvidgat EU. Huvuddragen i regeringens strategi för ökad sysselsättning är följande: -Insatser för att hålla tillbaka den öppna arbetslösheten. Uppgången i konjunkturen kommer arbetsmarknaden till del med viss fördröjning. krävs därför särskilda insatser för att hålla tillbaka arbetslösheten. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna utökas därför med 15 000 platser . I satsningen ingår även yrkes- utbildning. Volymen i de arbetsmarknads- politiska programmen skall även höjas 2005. Regeringen återkommer i budget- propositionen med en bedömning av hur omfattande höjningen skall vara. För att ytterligare stimulera sysselsättningen införs skatte- stimulanser under dessa år. I syfte att underlätta för långtidsarbetslösa att få ett arbete ökas ramen för det särskilda anställningsstödet inom aktivitetsgarantin så att ytterligare 3 000 personer kan beredas plats och taket för ersättningen höjs från per dag till per dag. -Ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet bland ungdomar. av ungdomarna i åldern var sysselsatta i början av 1990- talet, mot endast . Det är positivt att fler ungdomar studerar vidare, men kvaliteten och genomströmningen i utbildningen måste öka ytterligare. Ett av mål är att under innevarande år halvera långtidsarbets- lösheten bland ungdomar. -Bättre integration på arbetsmarknaden. Trots att svenskar med utländsk bakgrund i genomsnitt har högre utbildningsnivå och kunskaper i många språk väljer arbetsgivarna oftare att anställa andra svenskar. Sysselsättningsgraden är lägre bland invandrade kvinnor och män och många tvingas ta jobb långt under sin kvalifikationsnivå. Regeringens ambition är att sysselsättningsgraden för utrikes födda skall öka och närma sig den för hela befolkningen. Förstärkta insatser behövs för att förbättra introduktionen av invandrade, att öka tillgången till praktik- arbetsplatser och bekämpa diskriminering. -Rätt att välja arbetstid. Människans vilja att arbeta och förkovra sig är grundläggande för utvecklingen. Viljan att förbättra den egna ekonomiska situationen är för många en viktig drivkraft. En rad insatser har därför genomförts för att minska marginaleffekterna, exempelvis kompensationen för egenavgifterna till pensionssystemet och maxtaxan i förskolan. Människor bör få ökade möjligheter att välja arbetstid efter egna önskemål. En utredning som skall pröva möjligheterna att stärka rätten till heltidsanställning tillsätts. En utredning om rätt till deltid för dem som så önskar skall också tillsättas. -Kortare arbetslöshetstider. Arbetslösheten är, trots en internationellt sett låg nivå, oacceptabelt hög. var i genomsnitt 36 000 personer långtidsinskrivna vid arbets- förmedlingen. Ungefär 52 000 ungdomar i åldern var arbetslösa. Arbetsmarknadspolitiken skall tydligare inriktas på huvuduppgifterna plats- förmedling och vägledning samt insatser för att motverka arbetskraftsbrist och åtgärder för personer som står längst bort från arbetsmarknaden. Ungdomars situation behöver särskilt uppmärksammas. Arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring skall tydliggöras. Därför kommer att få i uppdrag att ta fram åtgärder för att korta arbetslöshetstiderna, öka enhetlig- heten i tillämpningen, tydliggöra regel- verket för lämpligt arbete, begränsa användningen av undantag i regelverket samt att genom systematiska jämförelser mellan olika länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingskontor minska skillnaderna i tillämpningen av regelverket. -Minskad sjukfrånvaro. Sjukfrånvaron skall bringas ned för att minska enskildas lidande, ge fler möjlighet att försörja sig genom eget arbete och för att minska samhällets kostnader. Det finns ca 130 000 personer som varit sjukskrivna längre än . Mer än 500 000 personer uppbär sjuk- och aktivitetsersättning. En viss nedgång i sjukskrivningarna kan observeras men antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning ökar. För att nå regeringens mål att halvera frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning behövs fortsatta insatser. -Fler äldre i jobb. Den svenska arbetskraften blir allt äldre. kommer de i åldersgruppen att bli allt fler. Sysselsättnings- graden i denna grupp är endast mot för befolk- ningen som helhet i arbetsför ålder. Den faktiska pensionsåldern är . Åtgärder behöver vidtas för att göra det möjligt för äldre att vara kvar längre i arbetslivet och stimulera dem till detta och för arbetsgivare att öka efterfrågan på äldre arbetskraft. -Minskat beroende av socialbidrag. Regeringen avser att göra en översyn i syfte att stärka arbetslinjen och att underlätta för människor att gå från socialbidrag till arbete. Därmed underlättas för social- tjänsten att stärka insatserna för de mer utsatta grupperna. Regeringen och partierna bakom den ekonomiska vårpropositionen är överens om vikten av att hålla tillbaka den öppna arbetslösheten och att målet om full sysselsättning ligger fast. Regeringen avser att noggrant följa utvecklingen på arbetsmarknaden och löpande bedöma om ytterligare åtgärder för att pressa ner den öppna arbetslösheten skall vidtas. Genomförda och påbörjade insatser Regeringen har presenterat en rad insatser för att öka sysselsättningen och minska socialbidragsberoendet. Det har handlat om åtgärder för att öka genomströmningen och kvaliteten i utbildningsväsendet, förbättra integrationen av invandrade på arbetsmarknaden, korta arbetslöshetstiderna, underlätta för äldre att arbeta längre samt att minska sjukfrånvaron. En uppföljning visar att åtgärder har initierats på flertalet områden. -Stärkt sysselsättningsstöd till kommuner och Det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting uppgick till 2004. tillförs motsvarande medel via stats- bidragen. föreslås dessutom ett generellt sysselsättningsstöd till kommuner på . Som en konsekvens av ökad låne- finansiering kan en tidigareläggning ske av en rad projekt som Mälartunneln genom centrala , Haparandabanan och andra omfattande investeringar i väg- och järnvägsnäten. -Sänkt skatt för småföretagare. Genom lättnader i de så kallade 3:12- reglerna kommer skatten för småföretagare att sänkas. -Anställningsstöd för långtidssjukskrivna. För att underlätta byte av arbetsgivare för långtidssjukskrivna har en ny form av anställningsstöd införts. -Kortare arbetslöshetstider genom bättre styrning och enhetlig tillämpning. Regeringen arbetar med att förbättra tillämpningen av regelverket för arbets- löshetsförsäkringen genom tydligare myndighetsstyrning. En särskild tillsyns- myndighet har inrättats. Arbetsmarknads- styrelsen har granskat förekomsten av säsongsarbetslöshet. Statskontoret redovisar en utvärdering om arbetsförmedlingarnas arbete med handlingsplaner. har redovisat och påbörjat implementeringen av ett åtgärdsprogram för ökad sökaktivitet som innebär ett mera enhetligt tjänsteutbud och en mer enhetlig regeltillämpning. Ytterligare förbättringar i form av minskade regionala skillnader och bättre efterlevnad av regelverket är nödvändiga. -En arbetsmarknad för alla. Utvecklingen på arbetsmarknaden har varit gynnsam för personer med funktionsnedsättningar som inte medför nedsatt arbetsförmåga. Däremot har funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga alltjämt svårigheter. Inom arbetsmarknadspolitiken har det gjorts en rad satsningar för att underlätta för funktionshindrade att komma ut i arbetslivet. -Prioritera personer längst ifrån arbets- marknaden. Regeringen har sett över anställningsstöden för att prioritera denna grupp och motverka skadliga undanträngningar. -Stimulera deltagande i arbetskraften. En analys av marginal- och tröskeleffekter har presenterats i en bilaga till Långtids- utredningen, Vem tjänar på att arbeta. Regeringens politik har inneburit minskade marginaleffekter. Återkommande prövas hur marginal- och tröskeleffekterna kan minskas ytterligare. -Enhetligare tillämpning av reglerna för deltidsarbetslösa samt utredning om rätt till heltid. Deltidsarbetslösa och timanställda är en viktig arbetsresurs som måste användas bättre. Framför allt kvinnor arbetar ofta Utvecklingen inom främst offentlig sektor går dock åt rätt håll. Men det räcker inte. Regeringen följer noga utvecklingen. -Påskynda nyanländas inträde på arbets- marknaden. Regeringen avser att lämna en proposition om introduktionen av nyanlända invandrare med förslag bland annat om hur inträdet på arbetsmarknaden kan påskyndas. -Högre genomströmning, färre avhopp och ökad kvalitet i gymnasieskolan. Regeringen kommer att presentera en rad åtgärder för att utveckla gymnasieskolan. På dagens arbetsmarknad krävs ofta en slutförd gymnasieutbildning och insatser riktas därför mot att höja kvaliteten och ge eleverna ökade drivkrafter att slutföra utbildningen. Utbildningen på det individuella programmet förstärks och de yrkesinriktade utbildningarna utvecklas. En ny lärlingsutbildning införs. -Öka kunskapen om högskoleutbildningens resultat och effekter. Effektanalyser ger blivande studenter kunskaper om vilken betydelse olika högskoleutbildningar har för chansen att få jobb och den framtida lönen. Regeringen kommer att uppdra åt att genomföra studier om högskole- examinerades etablering på arbets- marknaden. -Bättre möjligheter att tillgodoräkna sig tidigare kurser på högskolenivå. Regeringen har givit i uppdrag att utreda hur tillämpningen av högskoleförordningens bestämmelser om tillgodoräknande av kurs med mera kan underlättas. Uppdraget skall redovisas senast . -Snabbare övergång från gymnasienivå till högskola. Det är önskvärt att fler unga snabbare kommer ut på arbetsmarknaden, under förutsättning att kompetensen inte försämras. Konkurrenskompletteringen av gymnasiebetyg inom den kommunala vuxenutbildningen måste minska. överlämnade förslag på detta område i betänkandet Tre vägar till den öppna högskolan som har remitterats. Regeringen avser att återkomma till frågorna i en proposition . -Slopade möjligheter till repetitionsstudier på gymnasienivå med högre studiebidrag. trädde en författningsändring i kraft som innebär att studerande med fullständig treårig gymnasieutbildning kan erhålla det högre studiebidraget för repetitions- och kompletteringsstudier på gymnasial nivå. -Bättre värdering och översättning av kompetens. En särskild Valideringsdelegation har inrättats för perioden 20042007 med uppgift att främja utvecklingen av legitimitet, kvalitet och metoder för validering utanför högskoleområdet. Totalt har ca avsatts . -Effektivare svenskundervisning för att underlätta språkinlärning. avlämnade utredningen om svenska för invandrare (sfi) sitt betänkande till regeringen. Regeringen avser att återkomma till frågorna i en proposition senare . -Riktad kompetensutveckling för sfi-lärare. saknar 9 av 10 sfi-lärare adekvat utbildning. Regeringen har gett Myndigheten för skolutveckling i uppdrag att utveckla ämneskompetensen hos sfi-lärare. För ändamålet har regeringen ställt till myndighetens disposition. -Underlätta för äldre att bli anställda. Diskriminering av äldre på arbets- marknaden skall motverkas. Attityder och regelverk som gör äldre mindre attraktiva på arbetsmarknaden skapar svårigheter för dem som tillfälligt lämnat arbetslivet att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Regeringen överväger åtgärder. -Möjligheter för äldre att fortsätta arbeta. Regeringen överväger förändringar i regler för skatter och sociala transfereringar och deras inbördes samverkan för att skapa större möjligheter för de äldre som vill fortsätta att förvärvsarbeta. -Kartläggning av avtalsförmåner. Avtalsgrundade förmåner ger en kompletterande ekonomisk trygghet för äldre men kan också påverka äldres intresse för att fortsätta att arbeta. följer löpande avtalsutvecklingen och kartlägger de avtalsbaserade ersättningssystemen. Det eventuella behovet av åtgärder skall därefter bedömas i . -Lättare att byta jobb för att minska antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Rörlighet leder till en bättre fungerande arbetsmarknad. Regeringen skall fördjupa analyserna av olika faktorer som kan orsaka inlåsning. Regeringen följer noga utvecklingen på arbetsmarknaden. Regeringen återkommer vid behov i budgetpropositionen med ytterligare förslag till förstärkta insatser för att bekämpa arbetslösheten och nå sysselsättnings- och socialbidragsmålen. Arbetet med olika åtgärder skall återkommande följas upp och redovisas. I regeringsförklaringen togs initiativ till samling kring en politik för ett konkurrenskraftigt, attraktivt och framtidsinriktat . Samtal har förts med arbetsmarknadens centralorganisationer: , och , , och och behandlat fyra områden. Dessa samtal har gällt skatteförändringar i tillväxtfrämjande syfte. Syftet har varit att skapa bredast tänkbara förankring av skatteförändringar som kan bli aktuella. Skattesamtalen har avslutats. De konstruktiva diskussionerna och de förslag som där framfördes utgör en bra grund för den fortsatta politiska processen och regeringens arbete med att utveckla och förbättra skattesystem i tillväxtfrämjande riktning. Inom ramen för tillväxtsamtalen har regeringen också inbjudit till dialog kring tillväxt och integration. Syftet med dessa samtal är att den kompetens som finns hos människor med utländsk bakgrund i måste tas tillvara. Samtalen var inriktade på de deltagande parternas bidrag till en ökad integration. Samtalen påbörjades och håller på att avslutas. Regeringen kommer bland annat att sprida information om lagstiftningen mot etnisk diskriminering samt stimulera arbetsgivare att använda insatser inom ramen för den befintliga arbetsmarknadspolitiken. Samtal har också förts med arbets- marknadens parter om hur förtroendet för näringslivet kan öka. Ett sådant förtroende är avgörande för en sund ekonomisk utveckling och ett gott samhällsklimat. Rubbas detta förtroende riskerar grunden för tillväxt att raseras transaktions- kostnaderna stiger, den svarta ekonomiska sektorn växer, lönebildningsprocesserna försvåras, kapitaltillförseln till våra svenska företag stryps och det skapas färre arbetstillfällen. Syftet med samtalen är att föreslå förtroendeskapande åtgärder som parterna kan ställa sig bakom. Den nödvändiga diskussionen om etik och moral inom näringslivet fortsätter. Regeringen inledde samtal med arbetsmarknadens parter om de ökande sjukskrivningarna och vilka åtgärder som skulle vidtas för att minska frånvaron från arbetslivet på grund av sjukdom. Samtalen fördes i en konstruktiv anda. Syftet med samtalen var att skapa en bred förankring bland parterna för ett förändringsarbete med avsikten att minska sjukfrånvaron. Avsiktsförklaringen senare mellan regeringen och samarbets- partierna innehöll en rad förslag till åtgärder, bland annat ett system för medfinansiering som innebär att arbets- givaren får betala en del av sjukpenning- kostnaden under en sjukskrivning. Syftet är att skapa ett större engagemang hos arbets- givare för en bra arbetsmiljö och ett intresse av att sjukskrivna snabbt kan återgå i arbete. Medfinansieringen innebär att arbetsgivare skall betala av sjukpenning- kostnaden under ett sjukfall. Med- finansieringen upphör om den sjukskrivne kommer tillbaks med rehabiliterings- ersättning eller till arbete på deltid. införs ett högkostnadsskydd för att mindre företag inte skall drabbas av orimligt höga kostnader. Dagens högrisk- skydd för individer som riskerar att utestängas från arbetsmarknaden anpassas till det nya systemet. Dessutom föreslogs åtgärder som förbättrar sjukskrivnings- processen och skapar en hållbar sjuk- försäkring samt förslag för ett förstärkt arbetsmiljöarbete. Ersättningsnivån i sjukpenningen kan därmed återställas i enlighet med vad som förutskickades i budgetpropositionen . är starkt beroende av omvärlden i arbetet med tillväxt, sysselsättning och välfärd. Särskilt utvecklingen i har en stor inverkan på den ekonomiska utvecklingen i . Omkring hälften av vår export går till EU- länderna. Lissabonstrategin är det viktigaste instrumentet inom EU för ökad tillväxt och sysselsättning. Målet är att till 2010 göra EU till världens mest dynamiska och konkurrens- kraftiga kunskapsbaserade ekonomi, med hållbar ekonomisk tillväxt, fler och bättre jobb och ökad social sammanhållning. Strategin innefattar konkreta åtgärder på en rad områden: ekonomiska reformer, forskning och utveckling, utbildning, sysselsättning, sociala frågor samt miljöfrågor. Europeiska kommissionen har gjort beräkningar som visar att om medlemsländerna genomförde de gemensamt beslutade reformerna inom Lissabonstrategin skulle den potentiella tillväxten i kunna öka med 0,5 inom de närmaste 5 till 10 åren. Ett centralt inslag i Lissabonstrategin är att utvecklingen drivs framåt genom jämförelser mellan länderna. Regeringen fäster stor vikt vid denna öppna samarbetsform, som ger de enskilda länderna stor flexibilitet i sättet att nå de gemensamma målen. Framstegen inom Lissabonstrategin följs upp av stats- och regeringscheferna i EU, bland annat med hjälp av så kallade struktur- indikatorer. Indikatorerna mäter framsteg med ekonomiska reformer, sysselsättning, forskning och utveckling, utbildning, social samman- hållning samt miljö och hållbar utveckling. Kommissionen gör en samman- ställning av strukturindikatorerna och EU:s och medlemsländernas framsteg. har därvid intagit tätpositionen. Inget annat land når så goda resultat som när indikatorerna jämförs länderna emellan. Europeiska kommissionen konstaterar i sin senaste uppföljningsrapport av Lissabonstrategin att , tillsammans med fem andra EU- länder, har presterat bäst i förhållande till målen inom Lissabonstrategin. Det gäller inte minst på viktiga områden som investeringar i forskning och utbildning, de offentliga finanserna, äldres arbetskraftsdeltagande, sysselsättning och framsteg mot Kyoto-målen om utsläpp av växthusgaser. kunde uppfylla EU-mål om 70 procents sysselsättningsgrad redan i inledningen av Lissabonstrategin. håller en hög sysselsättningsgrad för alla grupper. Andelen äldre i arbete är högst i EU, det kvinnliga förvärvsarbetandet likaså och ungdomar i har relativt sett lättare än andra ungdomar att ta sig in på arbets- marknaden. När det gäller den sociala sammanhållningen ligger i topp i alla jämförelser. Andelen långtidsarbetslösa ligger under hälften av EU:s genomsnitt och andelen människor som lever under fattigdomsgränsen är lägst i . I den kunskapsbaserade ekonomin är också ledande i och toppar flera ligor även internationellt. Regeringen och gjorde tidigt satsningar på att införa datorer i undervisningen i skolan och att utbilda lärarna. Skatteavdrag gjorde det ekonomiskt möjligt för många att köpa en dator för hemmabruk. har en lång tradition av vuxen- utbildning och möjligheten till ett livslångt lärande ökade för många i och med satsningen på . satsar mer pengar på forskning och utveckling som andel av BNP än något annat land i världen. till att ges höga poäng i de jämförelser som görs inom EU. Även om redan har nått goda resultat finns det viktiga områden där ytterligare åtgärder krävs. Jämfört med andra EU-länder har till exempel en hög prisnivå, vilket bland annat beror på svag konkurrens. behöver också fortsatta insatser för att bekämpa sjukfrånvaron och för att bättre integrera människor med utländsk bakgrund på arbetsmarknaden. Diagram 1.8 Antal 13-platser i utvärderingen av Källa: Europeiska kommissionen. För att uppnå de ambitiösa Lissabonmålen måste genomförandet av reformer påskyndas inom hela EU. Jämförelser och goda exempel måste användas ännu bättre för att understödja medlemsländernas reformarbete. Regeringen kommer att arbeta för förbättrade jämförelser och bättre uppföljningsinstrument. arbete inom Lissabonstrategin är en naturlig och viktig del av tillväxtpolitiken. En väl fungerande inre marknad ger betydande välfärdsvinster för . Reformer för tillväxt och sysselsättning i stärker den ekonomiska utvecklingen i . Regeringens och mål är att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning 2008 skall vara hälften så stor som den var 2002. skall antalet nya aktivitets- och sjukersättningar minska. Sjukskrivningarna minskade med . Minskningen tilltog och har fortsatt . Bedömningen är att sjukskrivningsdagarna kommer att minska . nya beslut om aktivitets- och sjukersättning ökade dock med . Antalet personer med aktivitets- eller sjukersättning riskerar om inte effektiva åtgärder vidtas att öka relativt kraftigt åtminstone till 2008. Regeringen återkommer med en närmare analys av uppfyllelsen av målet om minskad sjukskrivning i budgetpropositionen . De åtgärder som genomförts, och som beskrivits i tidigare propositioner, har alltså bidragit till att bryta den negativa utvecklingen av antalet sjukskrivningsdagar. Den fortsatta ökningen av antalet personer med aktivitets- eller sjukersättning beror till stor del på att allt för många sjukskrivningar pågått . Längden på en sjukskrivning har starkt samband med möjligheten att åter komma i arbete. Åtgärder som kommer att genomföras Fler åtgärder måste genomföras för att nå målet att halvera sjukskrivningarna. Åtgärderna måste rikta sig mot samtliga aktörer som har möjlighet att påverka sjukfrånvaron, det vill säga arbetsgivarna, socialförsäkringsadministrationen, de sjukskrivna själva samt läkare och sjukvård. -Det har tidigare presenterats ett antal åtgärder som bidrar till att klara målet. Dessa skall nu genomföras. sjukfrånvaron skall ändras. deltidssjukskrivning eller vid övergång till rehabiliteringspenning. Det skall bli obligatoriskt för försäkringskassorna att följa upp nya beslut om sjukersättning som inte är tidsbegränsad. Redan beslutade sjuk- ersättningar skall följas upp i betydligt högre utsträckning än . Karensdagen skall göras om så att tillämpningen blir mer rättvis. skall åläggas att kalla till avstämningsmöte och upprätta en rehabiliteringsplan inom en viss angiven tid. -Det är av största vikt att de som får till exempel sjukpenning eller sjukersättning uppfyller kriterierna för detta. Riks- försäkringsverket har inlett ett arbete som syftar till att förbättra tillämpningen av regelverket. Regeringen avser att med regeländringar underlätta för bland annat läkare och socialförsäkringsadministration att förhindra felaktiga sjukskrivningar och felaktiga beslut om sjukersättning. Till exempel bör ersättningen kunna dras in om en försäkrad vägrar att genomgå behandling, utredning eller rehabilitering som syftar till att möjliggöra återgång i arbete. Det handlar om att öka och tydliggöra den enskildes ansvar att medverka till återgång i arbete. Konkreta förslag kommer att presenteras tidigast i samband med budgetpropositionen . -Utgifterna för socialförsäkringen uppgår till Social- försäkringsadministrationen betalar ut mer än . För att värna den ekonomiska tryggheten för de verkligt behövande är det viktigt att social- försäkringsförmånerna endast betalas ut till dem som är berättigade och med rätt belopp. För att upprätthålla den allmänna acceptansen för det gemensamma sjuk- försäkringssystemet är det lika viktigt att missbruk och felanvändning i systemet blir upptäckta och åtgärdade som att sjuk- försäkringen ger den trygghet individen har behov av vid sjukdom och rehabilitering. Regeringen ser allvarligt på förekomsten av missbruk och felanvändning inom socialförsäkringen och avser att noga följa upp utvecklingen på området. har i uppdrag att minimera missbruk och felanvändning. -Ju längre en sjukskrivning pågår desto svårare har många sjukskrivna att återgå i arbete. Långa sjukskrivningsperioder, och den passivitet och väntan det medför, innebär ofta onödigt lidande för den sjukskrivne.