prop · GS031d10 · 2004-09-20 00:00:00 — Ett tydligt budskap som rapporten ger är att de viktigaste faktorerna för att barn inte skall riskera att hamna i ekonomisk utsatthet är att barnets föräldrar har arbete, att förskola och skola håller jämn och god kvalitet för alla, att det finns en högkvalitativ hälso- och sjukvård inklusive tandvård som är tillgänglig för alla samt generella välfärdsåtgärder såsom allmänna barnbidrag och föräldraförsäkring. Ett oroande område som rapporten visar på, är det bristande barnperspektivet i arbete, framför allt när det gäller biståndsbedömning för barnfamiljer och när barnfamiljer blir föremål för vräkning. Flickor som skadar sig själva Det förebyggande arbetet och kunskapen kring flickor som skadar sig själva är eftersatt. För att bl.a. förbättra det förebyggande arbetet har fått i uppdrag att närmare belysa de frågeställningar som finns kring flickornas problematik samt problemets omfattning och karaktär samt att lämna förslag till åtgärder. En första rapport med en kartläggning och en redogörelse för hur arbetet fortsatt kommer att bedrivas redovisades . Uppdraget skall slutredovisas . Regeringen har avsatt för det ettåriga projektet . Projektet har tillkommit för att bland ungdomar själva skapa motkrafter mot och få till stånd en diskussion om den vardagskommersialisering och -sexuali- sering som unga flickor och pojkar konfronteras med i dagens samhälle och hur det påverkar deras bild av sig själva och varandra. Projektet syftar också till att få till stånd en dialog med media, reklambranschen, annonsörer m.fl. om deras roll och ansvar när det gäller påverkan av barn och unga. Erfarenheterna från projektet kommer att följas upp och tas tillvara. Sexuell exploatering av barn tillsatte regeringen en arbetsgrupp med uppgift att inventera kunskaper om sexuell exploatering av barn i . Arbetsgruppen har bl.a. etablerat ett antal nätverk med olika aktörer för att bidra till och utveckla kunskaps- och erfarenhetsutbyte, och för fortsatt samverkan dem emellan. Det har även bedrivits utåtriktad verksamhet riktad till ungdomar. fick en särskild utredare i uppdrag att slutföra arbetsgruppens arbete. Utredaren överlämnade betänkandet Sexuell exploatering av barn i (SOU 2004:71) som innehåller en kunskapssammanställning samt ett antal förslag till åtgärder för att dels motverka att barn och unga utsätts för sexuell exploatering, dels stödja och hjälpa de barn som har utsatts. Betänkandet bereds i . Insatser har gjorts för att förebygga kvinnlig könsstympning. En nationell handlingsplan har antagits med målet att könsstympning av flickor i skall upphöra samt att de flickor och kvinnor i som redan har blivit könsstympade får adekvat stöd. En internationell konferens har också hållits, där erfarenhetsutbyten om effektiva metoder att förebygga kvinnlig könsstympning i och i de där sedvänjan praktiseras stod i centrum. Barnsäkerhetsarbetet syftar till att förbättra säkerheten för barn och unga samt motverka olycksfall och skador till följd av brister i den inre och yttre miljön. , som enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor har ett övergripande ansvar att samordna samhällets verksamheter för olycks- och skadeförebyggande åtgärder, har haft regeringens uppdrag att genomföra ett projekt i syfte att närmare belysa på vilket sätt det samordnade ansvaret för barnsäkerhetsarbetet kan inordnas i myndighetens verksamhet. I uppdraget har också ingått att samverka med de övriga myndigheter som har varit delaktiga i Barnsäkerhetsdelegationens arbete. En delredovisning har lämnats till regeringen , där verket framhåller att det är väl lämpat som värdmyndighet för en samordning av arbetet med barns och ungas säkerhet. I rapporten har också lämnat förslag på hur det framtida arbetet skall bedrivas. Regeringen anser att bör få uppgiften att samordna barnsäkerhetsarbetet. Samordningsrollen innebär att på ett övergripande plan samordna och vara pådrivande i barnsäkerhetsarbetet. Övriga sektorsmyndigheter skall oförändrat ha kvar sina respektive ansvarsområden och skall med sin expertis aktivt medverka till att barnsäkerhetsarbetet får ett brett genomslag även på lokal nivå. Utredningen om internationella adoptioner överlämnade sitt slutbetänkande Adoption till vilket pris? (SOU 2003:49). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen har därefter överlämnat proposition 2003/04:131 Internationella adoptionsfrågor till . I propositionen lämnas förslag som syftar till att stärka barnets rätt i adoptionsprocessen. Det gäller skärpta och tydligare villkor i lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling för att en sammanslutning skall få auktorisation att förmedla internationella adoptioner, dokumentationsskyldighet samt ökade tillsynsverktyg för adoptionsmyndigheten. Regeringen föreslår också att för internationella adoptionsfrågor () skall avvecklas som nämndmyndighet och ersättas av Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (). Vidare föreslås en ändring i socialtjänstlagen (2001:453) när det gäller krav på blivande adoptanter för att få medgivande att ta emot ett utländskt barn i syfte att adoptera det. Lagändringarna föreslås träda i kraft . tecknades ett avtal mellan och om ömsesidigt samarbete vid adoptioner. Avtalet trädde formellt i kraft . Några adoptioner har ännu inte genomförts. Arbete pågår i för att bygga upp verksamheten. är centralmyndighet enligt avtalet och följer noga utvecklingen genom kontakter med såväl de svenska adoptionsorganisationerna som den vietnamesiska centralmyndigheten. Barnpolitikens sektorsövergripande karaktär innebär att huvuddelen av de insatser som rör barn och unga utförs och redovisas inom andra politikområden och inom kommunsektorn. Exempel på insatser inom andra politikområden är det arbete som bedrivits inom ramen för storstadspolitiken där regeringen har träffat lokala utvecklingsavtal med sju kommuner om insatser för ekonomiskt utsatta bostadsområden. En betydande del av insatserna har direkt och indirekt bäring på barn och unga. Exempel på verksamheter inom storstadspolitiken är språkförskolor och språkinsatser i barnomsorgen, resurser till skolor för att utveckla svenska språket för barn med annat modersmål, familjecentraler för att stödja och underlätta relationerna mellan barn och föräldrar. Ett annat exempel på insatser för barn och unga inom andra politikområden är regeringens 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 satsningar för att stärka barnkulturens ställning. Regeringen beslutade att ur Allmänna arvsfonden satsa på barn- och ungdomskultur. skall fördelas till projekt av och för barn och ungdomar. Projekten skall syfta till att utveckla barns och ungdomars kulturengagemang och eget skapande. Exempel på internationella insatser för barn och unga är stöd till insatser för att öka antalet flickor i afghanska skolor. Utöver detta projekt stöder även Svenska Afghanistankommitténs (SAK) utbildningsprogram samt den enskilda organisationen till stöd för flickors utbildning. har även bidragit till projekt för demobilisering och reintegrering av före detta barnsoldater med . Projektet har syftat till att ge de före detta barnsoldaterna utbildning och yrkesträning för att de skall kunna integreras i samhället och ges en trygg tillvaro i en utvecklande miljö. Ytterligare exempel på internationella insatser för barn och unga utanför politikområdet är den miljö- och hälsokonferens som genomfördes i och arrangerades av och värdlandet . Det är den fjärde miljö- och hälsoministerkonferensen och den samlade miljö- och hälsoministrar från 52 europeiska länder, Europeiska kommissionen och en rad internationella organisationer under temat Våra barns framtid. Miljö- och hälsoministrarna diskuterade barns miljö och hälsa och gjorde åtaganden för att förbättra barns miljö och hälsa i . Två dokument antogs vid konferensen. En ministerdeklaration och en handlingsplan för barns miljö och hälsa (Children´s Environment and Health Action Plan for Europé, CEHAPE). Ansvariga för att genomföra insatser som rör barn och unga är statliga myndigheter, men främst kommuner och landsting. De frivilliga insatser som utförs inom framför allt föreningslivet och inom idrottsrörelsen, kompletterar de offentliga insatserna för barn och unga. Ett fyrtiotal myndigheter inom bl.a. rätts- och exekutionsväsende, trafik- och samhällsplanering, socialtjänst samt hälso- och sjukvård fick regleringsbrev återrapporteringskrav att beakta och utveckla barnperspektivet i sina verksamheter. skett i årsredovisningarna . Det finns flera exempel på myndigheter som har bildat samordningsfunktioner eller nätverk för att integrera barnperspektivet i sina organisationer och verksamheter. Hit hör bl.a. som har bildat ett barnnätverk för att få en bred förankring av barnperspektivet inom organisationen och som har skapat en samordningsgrupp för praxisfrågor som rör barn. Flera myndigheter har genomfört informations- och utbildningsinsatser för att öka kunskapen och medvetenheten om barnperspektivet inom den egna verksamheten. Ett exempel är som har tagit fram en handlingsplan och en utbildningsplan för att införliva FN:s konvention om barnets rättigheter och dess barnperspektiv i verksamheten. Syftet är att ge alla medarbetare kunskaper och ökad medvetenhet om och hur den bäst skall kunna tillämpas inom institutets olika enheter. Andra myndigheter, bl. a. , , och , har också genomfört olika former av informations- och utbildningsinsatser. Ett antal myndigheter har haft i uppdrag att inventera sina verksamheter och redovisa åtgärder för att utveckla barnperspektivet i dessa. Ett exempel är utbildningsstöd som har gjort en inventering av verksamheten utifrån ett barnperspektiv och genomfört insatser inom tre områden; riksgymnasieverksamheten, vuxenutbildningen och bemötandefrågorna. och är andra exempel på myndigheter som i sina verksamheter arbetar för att utveckla barnperspektivet, i dessa fall genom att göra transportsystemen tillgängliga och säkra för barn. Vissa av de myndigheter som fick återrapporteringskrav regleringsbrev har fått förnyade återrapporteringskrav regleringsbrev för att ytterligare vidareutveckla barnperspektivet i sina verksamheter. Några myndigheter har också tillkommit. Länsstyrelserna har regleringsbrev fått i uppdrag att kartlägga i vilken omfattning deras verksamheter rör barn och redovisa de åtgärder som behövs för att utveckla och förbättra barnperspektivet i verksamheterna. Återrapportering sker i årsredovisningen . Universitet och högskolor har regleringsbrev fått i uppdrag att redogöra för hur man har arbetat med att införliva kunskap om i utbildningar där sådan kunskap bedöms betydelsefull och skall återrapportera detta i årsredovisningen . Målet för barnpolitiken är att barn och unga skall respekteras, ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Barn- och familjeministern har regelbundna möten med en referensgrupp bestående av ett femtiotal högstadie- och gymnasieelever från hela landet. Mötena med referensgruppen har visat sig givande och gett tillfälle att, tillsammans med barn och unga själva, diskutera viktiga aktuella frågor som rör dem. Förbättrade former för inflytande och delaktighet för barn och unga i samhällets olika beslutsprocesser har varit prioriterade områden för och insatser. Ett sätt att öka ungas engagemang och inflytande i kommunen är genom ungdomsråd eller någon annan form av inflytandeforum för unga. Antalet fora för barn och unga ökar, enligt den enkät som gör . Syftet med inflytandeforum för barn och unga är att erbjuda en möjlighet till kontinuerlig dialog mellan unga och kommunpolitiker för att på så vis anlägga ett barn- och ungdomsperspektiv på lokala samhällsfrågor i stort. () är ett av regeringens viktigaste verktyg för att driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av . har BO genomfört informations- och utbildningsinsatser och deltagit i konferenser och seminarier som syftar till att utveckla arbetet med att genomföra i kommuner, landsting och bland statliga myndigheter. I samarbete med och har BO bl.a. anordnat en konferens om , Barn här och , för att sprida erfarenheter om hur konventionen kan användas som ett praktiskt redskap i kommuner och landsting. har BO dessutom gjort en 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 särskild satsning på utbildning och information om inom rättsväsendet. gör kontinuerliga undersökningar kring utvecklingen av arbetet med på en generell nivå. avslutades datainsamlingen av enkäter. Resultaten av enkäterna kommer att presenteras i två rapporter . Av undersökningarna framgår att arbetet med att genomföra har gått framåt i kommuner, landsting, regioner och statliga myndigheter. Kommunernas arbete med har förflyttats från en förankrings- och mobiliseringsfas till att befinna sig i en målformuleringsfas. Andelen kommuner som har diskuterat i kommunfullmäktige och/eller kommunstyrelsen är fortsatt hög (). Landstingen har gått från en förankrings- och mobiliseringsfas till att befinna sig en kartläggnings- och problemformuleringsfas. Av 20 landsting är det 17 som har diskuterat både i och i . De statliga myndigheter som anser sig kommit längst i arbetet med att få in ett barnperspektiv i sitt arbete är de som systematiskt och arbetat med , t.ex. genom att anordna återkommande utbildning och diskussioner om barns behov och intressen. Den interna dialogen kring i flera statliga myndigheter är ett gott tecken på att arbetet går framåt. Utbildning och information om till personal inom myndigheterna har ökat i omfattning. I den senaste undersökningen kan man också konstatera att fler länsstyrelser än tidigare aktivt arbetar med . Gemensamt för de statliga myndigheterna är att de befinner sig i en förankrings- och mobiliseringsfas. Regeringen har överlämnat en skrivelse (skr. 2003/04:143) till som ger en samlad översikt av regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten för . Redovisningen sker inte utifrån politikområden, utan är tematisk utifrån olika områden i barns och ungas liv, såsom familj, hälsa och utbildning, och anger de olika insatser som utförs för barn och unga inom ramen för statsbudgetens olika politikområden. Regeringens proposition 2003/04:131 Internationella adoptionsfrågor har överlämnats till 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Propositionen syftar till att stärka barnets rätt i adoptionsprocessen. trädde lagändringar i kraft som berör homosexuellas rätt att prövas som adoptivföräldrar. Par som har ingått ett registrerat partnerskap har getts möjlighet att prövas som adoptivföräldrar på samma sätt som gifta par. för internationella adoptionsfrågor fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att kontinuerligt följa effekterna av lagändringen och att lämna en rapport till regeringen om ursprungsländernas reaktioner och utvecklingen när det gäller adoptionsverksamheten. Av den rapport som lämnats (dnr S2004/790/SK) framgår att det finns ett antal par som har visat intresse för att adoptera ett barn från utlandet och att några också har påbörjat en utredning. Inget av de länder som de auktoriserade adoptionsorganisationerna samarbetar med accepterar dock registrerade partner som sökande. Några komplikationer som försvårar samarbetet med ursprungsländer avseende internationell adoption har inte kunnat konstateras. Den nya adoptionsmyndigheten kommer att få i uppdrag att fortsatt arbeta med frågan. Förverkligandet av i är ett långsiktigt och ständigt pågående arbete. I ett första viktigt steg handlar en stor del av detta arbete om ökad kunskap och medvetenhet om barns behov och rättigheter samt om attitydförändringar. Det finns en medvetenhet i samhället om . Den har emellertid ännu inte blivit ett självklart redskap i planering och vid beslut inom något samhällsområde. Det finns fortfarande ett stort behov av vägledning och stöd i det praktiska barnkonventionsarbetet. Regeringen har i en skrivelse (skr. 2003/04:47) till vidareutvecklat den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter. I skrivelsen presenteras hur regeringen avser att fortsatt bedriva det strategiska arbetet med att förverkliga i . Några av de åtgärder som regeringen avser att vidta är att ytterligare tydliggöra barnperspektivet i det statliga budgetarbetet, att utveckla riktlinjer för barnkonsekvensanalyser i kommittéarbetet, att fortsätta följa upp myndig- heternas arbete med att integrera ett barnperspektiv i verksamheterna, att ytterligare stimulera lärosätena att inordna i olika yrkesutbildningar samt att vidareutveckla möjligheter och metoder för barns och ungas delaktighet och inflytande. En arbetsgrupp med uppgift att utveckla indikatorer för att mäta effekterna av gjorda insatser för att förverkliga kommer att tillsättas och en förstudie om möjligheterna att inrätta ett barnrättscentrum kommer att genomföras. Även det internationella samarbetet med utgångspunkt i avser regeringen att vidareutveckla. () har en central roll i den utvecklade nationella strategin för att förverkliga . För att kommuner, landsting, regioner och statliga myndigheter skall kunna utveckla sitt arbete med att genomföra krävs det fortsatt stöd. Det är av stor vikt att utveckla arbetet med att få in ett barnperspektiv i statsbudgeten. Fortsatta utbildningsinsatser och metodutveckling är också viktiga för att driva på den positiva utvecklingen men också för att få igång de kommuner, landsting och statliga myndigheter som ännu inte kommit igång med omsättningen av . I detta ingår även att följa upp och utvärdera de insatser som har genomförts. Undersökningar som BO har genomfört visar till exempel att det bland kommunerna är som bereder barn och unga möjligheter till inflytande. Det som krävs är att följa upp om inflytandet har haft någon effekt på de beslut som tagits och om barn och unga själva upplever att de har inflytande. BO:s roll som ombudsman för barn och unga har förstärkts och tydliggjorts genom de lagändringar som trädde i kraft . Regeringen avser att följa vilka effekter BO:s förtydligade mandat och befogenheter har för utvecklingen av barnkonventionsarbetet inom den kommunala sektorn. Regeringens skrivelse (skr. 2003/04:143) till om insatser för barn och unga i statsbudgeten för är ett första steg i att göra barn och unga synliga i statsbudgeten. Regeringens avser att fortsätta detta arbete. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 satta strategiska arbetet med att genomföra med utgångspunkt i den ny- har inte haft några invändningar i ligen utvecklade nationella strategin för att för- revisionsberättelsen för avseende Barn- verkliga (skr. 2003/04:47). har BO genomfört insatser för att internationella adoptionsfrågors verksamheter. utveckla och driva på arbetet med barnkonven- tionen i kommuner, landsting och bland statliga myndigheter och insatser för att bidra till att beslutsprocesser på olika nivåer i samhället utformas så att barn och unga får en möjlighet att komma till tals. av verksamhet är att målen i allt väsentligt är uppfyllda. Tabell 5.2 Anslagsutveckling 15:1 att närmare kunna bedöma insatserna behöver dock mer fokus läggas på att följa upp och utvärdera vilka av de genomförda insatserna som får bäst genomslagskraft och Regeringen avser därför att i Barn- utveckla återrapporteringskraven för Barn- 1 Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP Tabell 5.3 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 2 Motsvarar 16 948 tkr prisnivå 3 Motsvarar 16 948 tkr prisnivå har i uppgift att företräda barns och ungas rättigheter och intressen samt att driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av . Förändring till följd av: fullgörande av sitt uppdrag skall BO inom sitt verksamhetsområde bl.a. hos regeringen föreslå Överföring till/från andra bilda, företräda barns och ungas rättigheter och intressen i den allmänna debatten, samla kunskap och sammanställa statistik om barns och ungas Förslag/beräknat anslag levnadsvillkor samt följa den internationella ut- 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). vecklingen när det gäller Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. tolkning och tillämpning. 2 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. rättsliga befogenheter att uppmana förvaltnings- Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. myndigheter, kommuner och landsting att till BO lämna uppgifter om åtgärder som vidtagits verksamheten samt att kalla dessa till överlägg- anslaget 15:1 för . beräknas anslaget till 17 102 000 kronor och för beräknas anslaget till I arbetet med att förverkliga är BO en central aktör och den statliga myndighet som har störst kunskap om och om hur den på ett effektivt sätt kan förverkligas. BO har en nyckelroll i det fort- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 5.8.215:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor5 Tabell 5.4 Anslagsutveckling 15:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor* 1Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP 2Motsvarar 11 264 tkr prisnivå 3Motsvarar 11 264 tkr prisnivå * I statsbudgeten betecknat som anslag 15:2 för internationella adoptionsfrågor. för internationella adoptionsfrågor () är central förvaltningsmyndighet med ansvar för tillsyn, kontroll och information i frågor rörande internationella adoptioner. har som uppgift att underlätta adoption i av utländska barn. skall därvid sträva efter att adoption sker till barnets bästa och i enlighet med gällande lagstiftning i barnets ursprungsland och i . ansvarar för frågor enligt förordningen (1976:834) om prövning av utländskt beslut om adoption samt frågor om auktorisation av organisationer enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. beslutar också om fördelning av statsbidrag till sådana organisationer. När det är fråga om adoption av utländskt barn utan medverkan av auktoriserad sammanslutning skall pröva om förfarandet är godtagbart. är svensk centralmyndighet enligt om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner. I proposition 2003/04:131 Internationella adoptionsfrågor föreslår regeringen att för internationella adoptionsfrågor () skall avvecklas som nämndmyndighet för att fr.o.m. ersättas av Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (). Bidrag till kostnader för internationella adoptioner utgår från det under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, uppförda anslaget 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner. Bidrag utgår med per adoption. Cirka 1 000 barn adopteras till från andra länder. För 20052007 är bedömningen att nivån kommer att vara ungefärligen densamma. Regeringen har i proposition 2003/04:131 Internationella adoptionsfrågor föreslagit att för internationella adoptionsfrågor () avvecklas som nämndmyndighet och ersätts av Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (). Den nya myndighetens övergripande uppgift blir att skapa en hög kvalitet i den internationella adoptionsverksamheten i . Uppgifterna kommer att vara i stort sett desamma som de har . I och med att lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling utvidgas med fler och tydligare förutsättningar för auktorisation, tydliga krav på sammanslutningarnas löpande verksamhet, och fler instrument för tillsyn, ges nya och bättre förutsättningar för denna verksamhet. Myndighetens framtida inriktning kommer att ställa krav på utökade kontakter med utländska myndigheter och organisationer för att myndigheten skall kunna besluta om auktorisation och utöva en aktiv tillsyn över de auktoriserade sammanslutningarna. Myndigheten skall också ges utökade möjligheter att vara aktiv i det internationella arbetet med att uppnå en hög adoptionsetik, vilket i förlängningen kan motverka risken för handel med barn i samband med adoption. 5 I statsbudgeten betecknat som anslag 15:2 för Tabell 5.5 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 15:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor* Förändring till följd av: Pris & löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag