prop · GR031d20 · 2004-01-01 00:00:00 — Flertalet av de centrala museerna har arbetat med att vidareutveckla den pedagogiska verksamheten riktad mot främst barn och ungdom. Bland annat har genomfört ett pedagogiskt inriktat IT-samarbete med deltagare från ett flertal europeiska länder. Även Livrustkammaren, och bedriver en uppskattad pedagogisk verksamhet som riktar sig mot barn och ungdom. Bland annat firade Livrustkammarens populära . Statens museer för världskultur har fortsatt förberedelserna inför öppnandet av det nya i . fortskrider förnyelsearbetet på . Museet återinvigs då museet kommer att erbjuda fri entré. museet och sker en kontinuerlig utveckling av både program- och utställningsverksamhet, bl.a. med ökad inriktning på barn- och ungdom. De skador som för sedan upptäcktes på regalskeppet har varit centrala i Statens maritima museers (tidigare ) verksamhet . Myndigheten har bl.a. tagit initiativ till en omfattande bevarandeplan av skeppet. När det gäller verksamheten för bevarande kan även Stiftelsen arbete nämnas. av olika problem med bl.a. skadedjursangrepp på delar av samlingarna, har museet startat ett omfattande arbete i syfte att komma tillrätta med problemen. Ett resultat av detta projekt är att även tillgängligheten till samlingarna ökar. Stiftelsen genomförde ett resultatrikt arbete med mögelsanering av sina kulturfastigheter. Även den publika verksamheten har på många sätt fungerat väl. har fortsatt arbetet med att effektivisera sitt lokalutnyttjande i enlighet med den särskilda översyn av museets lokaler och verksamhet som genomförde 2002. Syftet med översynen var bl.a. att på ett överskådligt sätt belysa myndighetens lokalfrågor. Museet har koncentrerat sin verksamhet till lokalerna i och har åtgärder vidtagits för att åstadkomma en förbättring av förvaringen för de historiskt intressanta botaniska samlingarna, inte minst samlingar. Arbetet omfattar även förbättring av personalens arbetsmiljö. Projektering av ombyggnaden av det s.k. Botanhuset pågår. Regeringen gör bedömningen att arbetet utvecklas i positiv riktning och i enlighet med den ovan nämnda översynen. har med hjälp av en extern internationell expertgrupp genomfört en översyn av museets forskningsverksamhet. Expertgruppens rapport ligger till grund för kommande kvalitetshöjande åtgärder inom forskningsverksamheten. har genom anslaget Stöd till ickestatliga kulturlokaler främjat tillgången till ändamålsenliga icke-statligt ägda och förvaltade kulturlokaler. Exempelvis har bidraget betalats ut till länsmuseer, övriga museer och teatrar. Tabell 4.3 Antal besökare vid de centrala museerna 2000 2002 museer (f.d. Statens Den religiösa mångfalden i vårt samhälle liksom intresset för etiska och existentiella frågor innebär ett ökat intresse av och förväntningar på insatser från trossamfunden. Trossamfunden kan genom sin verksamhet bidra till att öka förståelsen och respekten för olika trosriktningar och är därmed av stor betydelse i integrationsprocessen. Detta understryker vikten av kontakter och samverkan mellan olika trossamfund och också av trossamfundens medverkan inom olika samhällsområden. till trossamfund (SST) medverkar i ökad omfattning i olika sammanhang i frågor som rör trossamfund och har fortlöpande kontakter med såväl trossamfunden som andra myndigheter och olika organisationer. Regeringen gav SST i uppdrag att fördjupa dialogen med trossamfunden kring frågor som rör kvinnors och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 SST skall utveckla sina kontakter med olika trossamfund och samarbetsorgan och bistå dem i deras arbete att öka medvetenheten och sprida kunskap om det svenska samhället och de grundläggande värderingar som samhället vilar på. Statens stöd till trossamfund bidrar till att främja den religiösa mångfalden. Det antal personer som betjänas av de statsbidragsberättigade samfunden uppgick vid ingången av 2002 till ca 852 600. Forum för levande historia Forum för levande historia inrättades som myndighet . har informationsinsatsen Levande historia pågått (se avsnittet Insatser). Utredningen om Forum för levande historia (Ku2002:05) med uppdrag att bl.a. genomföra etableringen av myndigheten för levande historia har lämnat sin slutredovisning till regeringen. Utåtriktad verksamhet har varit tongivande för såväl utredningen som myndigheten. Utbildningsinsatser, seminarier, nyhetsbrev, hemsidor och informations- och diskussionsmaterial har varit de huvudsakliga länkarna mellan Levande historia och allmänheten. Myndigheten har fortsatt och vidareutvecklat viss tidigare verksamhet och initierat viss ny verksamhet. En utgångspunkt och ett viktigt mål för verksamheten är att nå barn och ungdom samt vuxna i deras närhet. En viktig målgrupp har därför varit lärare. Utbildningsseminarier med en rad olika teman, exempelvis Hur man kan undervisa kring Förintelsen, Terrorn under Sovjettiden och Att jämföra folkmord, har hållits på ett tiotal orter runt om i landet. Forum för levande historia har i uppdrag att främja högtidlighållandet av som en svensk minnesdag över Förintelsen. Utredningen hade samma uppdrag och producerade i detta syfte bl.a. en tidning som distribuerades till skolor och andra intresserade. inleddes ett arbete med att dokumentera svenska minnen av Förintelsen. Ett hundratal flyktingar, flyktingmottagare, diplomater m.fl. har intervjuats. I samband med minnesdag av Förintelsen publicerades som slutresultat av projektet en bok baserad på dessa intervjuer, De glömmer det aldrig. Distribution av boken ...om detta må ni berätta... sker kontinuerligt och intresset för den 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 är fortsatt stort. Senast har boken översatts till ryska och lettiska, med särskilda kapitel anpassade till deras situationer. Ett liknande samarbete planeras nu även med . Forum för levande historia samarbetar med flera andra länder i frågor som rör utbildning, forskning och minneshållande av Förintelsen. Regeringen bedömer att insatserna genom Forum för levande historia och dess föregångare bidrar till att motverka antidemokratiska strömningar i samhället på ett effektivt sätt. Flera av myndigheterna som bedriver sektorsforskning ansvarar för långsiktiga forskningsprojekt där frågor om demokrati, värderingar och förhållningssätt i samhället lyfts fram. Dessa övergripande frågor förutsätter i hög grad ett samarbete mellan universitetsforskning och sektorsforskning. De myndigheter som erhåller särskilda medel för forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet har alla i olika omfattning ett etablerat samarbete med universitet, högskolor och andra myndigheter. EU:s femte ramprogram har även medfört ökade nationella och internationella kontakter. De myndigheter som får sektorsforskningsmedel har ansvar för att det forsknings- och utvecklingsarbete som behövs för den egna verksamhetens kunskapsförsörjning genomförs. Myndigheterna har även ett ansvar för att förmedla ny kunskap både till verksamma inom kultursektorn och till allmänheten. bedriver endast i mycket begränsad omfattning en egen forskningsverksamhet. Däremot fördelar rådet bidrag till eller är beställare av kulturpolitiskt relevant forskning. fördelar även medel för forskning och utveckling vid ansvarsmuseerna, dvs. , med , , , Statens museer för världskultur och Stiftelsen . Den forskning som bedrivs vid dessa museer är av stor strategisk betydelse för att bygga upp ny kunskap och stärka museernas verksamhet, bl.a. när det gäller att definiera och förmedla kulturarvet. är en kunskapsorganisation och kunskapsuppbyggnaden hänger nära samman med verkets genomförandeuppdrag. Centrala områden är därvid bl.a. frågor som rör bevarande och tillgängliggörande av arkivmaterial, inte minst med utgångspunkt i de nya förutsättningar som användning av ny teknik innebär. medverkar även i det internationella arbetet kring dessa frågor. genomför ofta sina forskningsprojekt i samverkan med andra myndigheter, universitet och högskolor. har även fortsatt arbetet med att utveckla ämnet arkivkunskap på universitetsnivå. initierar och genomför forskningsverksamhet såväl inom organisationen som genom externt stöd. Tyngdpunkten i forskning ligger dels på att förbättra kulturmiljövårdens kunskapsuppbyggnad inom det kulturhistoriska fältet, dels på det antikvarisk-tekniska området. har samarbetat med en rad olika myndigheter och institutioner i olika forskningsprojekt. Huvudsakligen är forskningen indelad inom temaområdena kulturarvet i samhället, kulturhistorisk kunskap samt vård och konservering. bedriver forskningsverksamhet i en rad olika projekt inom bl.a. dialekt-, ortnamns- och personnamnsområden. Institutet samarbetar i första hand med universitet och högskolor, men även med andra institutioner. Resultaten av kunskapsuppbygganden har överförts till forskare, allmänheten, massmedia m.fl. i form av tryckta skrifter, vetenskapliga och populärvetenskapliga artiklar, föredrag m.m. har en särställning bland museerna genom sin omfattande forskningsverksamhet. Museet bedriver grundforskning och tillämpad forskning inom zoologi, botanik, paleontologi och geologi samt i studier av interaktionen mellan människan och naturen/miljön. Kvaliteten på forskningen kan sägas vara säkrad genom regelbunden publicering i vetenskapliga tidskrifter nationellt och internationellt samt genom kvalitetsgranskningar vid externfinansierade projekt. Genom medverkan vid olika samarbetsprojekt med andra naturvetenskapliga organ och i undervisning bidrar museets forskare till utvecklingen av forskarsamhället i stort, som den egna forskningen utvecklas. I ett internationellt perspektiv håller museet en mycket hög kvalitet på sin forskning inom alla museets representerade ämnesområden. För att ta till vara kunnande och idéer från hela landet och för att bidra till utveckling och förnyelse inom olika delar av kulturområdet inrättade regeringen sex tidsbegränsade nationella uppdrag. Antalet har sedan utökats till nio nationella uppdrag inom områdena barn- och ungdomsteater, regional filmverksamhet, ungdomskultur, musik, samtidskonst, museiverksamhet, formgivning och design, barnkulturforskning samt samtida dans. Innehavarna av de nationella uppdragen har till övervägande del fullgjort sina uppdrag och regeringen bedömer att de nationella uppdragen på ett betydelsefullt sätt medverkar till att de nationella kulturpolitiska målen uppfylls. I sammanhanget är det dock viktigt att betona att institutioner eller verksamheter som får nationella uppdrag förutsätts, genom det medelstillskott som följer uppdraget, få ökade möjligheter att bidra till utveckling och förnyelse inom sitt område och att avsikten inte är att det nationella uppdraget och medelstillskottet skall avse den ordinarie verksamheten. Länskonstnärernas arbete består i att sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur. har bidrag utgått till 27 heltidstjänster. Systemet med länskonstnärer infördes och har redan utvecklats till en omfattande, strategisk, struktur- och nätverksbyggande verksamhet. Regeringen bedömer att verksamheten fyller sitt syfte. Särskilt kan nämnas den tillgång länskonstnärerna är för skolans och respektive konstområdets aktörer för att skapa fler möjligheter för barn och ungdomar att möta ett professionellt kulturliv och utveckla sitt eget skapande. De projekt som beviljats stöd i syfte att främja funktionshindrades deltagande i kulturlivet har en god spridning över landet och inom de olika konstområdena och innefattar både projekt som ökar tillgängligheten till den producerade kulturen såväl som möjlighet till eget skapand inom bild, dans, teater och musik. En tredjedel av projekten har specialinriktning mot barn och ungdomar med funktionshinder. Regeringen bedömer att bidragsgivningen fyller sitt syfte. Samtliga de projekt som beviljades bidrag inom ramen för stödet till kultur i arbetslivet har medvetet arbetat med att öka intresset för att ta del av olika former av kultur och att stimulera till eget skapande. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 handlat om kultur och hälsa. Ett exempel är LO- facken i som har påbörjat ett treårigt projekt som visar kulturens roll i ett förebyggande hälsoarbete. Ett annat exempel är i som driver projektet , faddrar och fördjupning med personalen på tre sjukhus inom . Regeringen bedömer att bidraget till kultur i arbetslivet har haft betydelse för att främja en bred kulturverksamhet med arbetsplatsen och arbetsgemenskapen som centrum. Regeringen ser även positivt på de initiativ som tagits ute i landet för att synliggöra kulturens betydelse för människors välbefinnande och som blivit möjliga tack vare bidragsgivningen. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att Statens kulturråds verksamhet stämmer väl överens med uppsatta mål. Bidragsgivningen har haft stor betydelse för kulturlivets utveckling, framför allt för verksamheter på regional och lokal nivå samt inom organisationslivet. Viktiga kulturprojekt har genomförts med hjälp av statliga bidrag och en betydelsefull kulturverksamhet utanför kulturinstitutionerna har kunnat fortleva i betydande utsträckning. Även de statliga insatserna för att stärka det internationella kulturutbytet har haft positiv effekt. Regeringen har beslutat om villkor för sponsringssamarbeten i kulturinstitutionernas regleringsbrev samt ålagt berörda institutioner att återrapportera samarbetets art och omfattning. Av dessa redovisningar framgår det att sponsringen utgjorde en mycket liten del av finansieringen. Av museerna var det t.ex. bara fyra stycken som hade sponsringsintäkter som uppgick till mer än en procent av de totala intäkterna. Regeringen avser att även i fortsättningen följa frågan. Regional fördelning av statens stöd till kultur Kulturpolitiken skall främja ett rikt kulturutbud i hela landet och skapa möjligheter för alla att uppleva kultur och ägna sig åt eget skapande oberoende av var de bor. Medlen för att uppnå detta mål är flera. Förutom de satsningar som görs av stat, landsting och kommuner har t.ex. radio och TV i allmänhetens tjänst en viktig roll, liksom informationstekniken. Som ett komplement till statens insatser för bl.a. nationalscenerna och de centrala museerna ger staten stöd till regionala och lokala kultur- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Statens bidrag till regionala teater-, dans- och musikinstitutioner, länsmusikverksamhet, regional biblioteksverksamhet, regionala museer, regional arkivverksamhet och länskonstnärer syftar bl.a. till att möjliggöra en mångsidig kulturverksamhet av hög kvalitet, att ge varje medborgare en god tillgång till scenkonst, musik, böcker och information, att stödja museerna i deras uppgift att samla in, bearbeta och förmedla kunskap om regionernas kulturarv, dess konstutveckling samt om samhället och miljön i övrigt samt att sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur, inte minst bland barn och ungdomar. På begäran lämnar regeringen en redovisning och analys av utvecklingen av den regionala fördelningen av statens stöd till kultur. har regeringens uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera det regionala utfallet av myndighetens verksamhet samt att sammanställa och analysera motsvarande redovisningar från vissa andra myndigheter och institutioner inom ansvarsområde. har till regeringen redovisat utfallet . Myndigheterna och de centrala institutionerna inom kulturområdet har alla ett nationellt ansvar inom sina respektive områden. För flera av dessa är det endast en del av verksamheten som har regionalt mätbara inslag och det regionala inslaget varierar dessutom starkt i sina praktiska uttryck. Regeringen delar in statens insatser i olika kategorier. Den första kategorin avser nationella verksamheter där publiken och användarna, oavsett hemort, har samma tillgång till kulturutbudet, men där regionen där verksamheten är lokaliserad kan ha vissa fördelar, t.ex. i fråga om sysselsättningstillfällen. Exempel på sådana insatser är stöd till litteraturutgivning, tidskriftstöd, bidrag till språkvård samt verksamheten vid ett flertal myndigheter vilka huvudsakligen är lokaliserade till . Den andra kategorin avser nationella verksamheter där publiken och användarna på den aktuella orten har bättre tillgång till kulturutbudet än i landet i övrigt. Exempel på sådana verksamheter är de centrala museerna, arkiven och nationalscenerna. Flertalet av dessa institutioner har dock verksamheter i flera län, såsom och landsarkiven, samt vissa museer. Av redovisning av det regionala utfallet av verksamheten framgår att arkivmyndigheterna genom landsarkivorganisationen och Svensk Arkivinformation (SVAR) har en god spridning i landet. Ungefär hälften av de kostnader som finansieras av förvaltningsanslaget avser verksamhet i andra delar av landet än . har kostnadsandelen för minskat från till . av forskarbesöken görs i andra län än . Av och Operans föreställningar äger rum utanför . Nationalscenernas möjligheter att turnera begränsas av deras uppdrag att hålla en stor repertoar av material- och personalkrävande produktioner. Nationalscenernas utbud görs också tillgängligt för en bred publik i hela landet bl.a. genom att deras föreställningar sänds i radio och TV. Den tredje kategorin avser regionala och lokala uppgifter och verksamheter som kulturpolitiskt huvudsakligen är motiverade för kulturlivet i en region eller centrala insatser som till stor del förbrukas regionalt och lokalt inom en kulturinstitution, kommun eller annan organisation. Exempel på detta är bidrag till regionala och lokala kulturinstitutioner samt verksamheten vid Riksutställningar, Rikskonserter och . Riksutställningar redovisar högsta antalet bokningar i , , och . hade även det högsta antalet visningsdagar, följt av , och . hade däremot ingen bokning av Riksutställningar . Riksutställningar provade nya strategier för att nå nya arrangörs- och publikgrupper, dels genom uppsökande verksamhet i två pilotområden (och ) under turnéläggningen, dels genom stärkt omvärldsanalys och nätverksarbete i städernas förortsområden. Rikskonserter redovisar att av statsbidraget gick till regional verksamhet, vilket är en ökning jämfört med . Flest antal konserter hölls, liksom föregående år, i , och län. publik utanför har ökat med 50 000 . Av de 2300 föreställningar som arrangerades av i 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 står som mottagare av . , som har regeringens uppdrag att vara en arena för mångkulturell scenkonst, är mottagare för merparten av dessa. En särskilt positiv publiktrend kan också noteras i län, , län och . Tabell 4.4 Regionalt utfall för , Riksutställningar och Svenska rikskonserter 2002 (procentuell fördelning) Andel av totalt antal Andel av bokningar av 35,5* 41,2* * Inkl. , som har regeringens uppdrag att vara en arena för mångkulturell scenkonst. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Sammanlagt uppgick de bidrag som fördelade till (inkl. medel som fördelats av respektive regionsförbund i de tre län där regional försöksverksamhet pågått). Av dessa var regionala, bl.a. bidrag till regionala och lokala kulturinstitutioner. Vad gäller Statens kulturråds regionala bidrag gick de största bidragssummorna till , och . Omräknat till kronor per invånare fick det största bidraget (ca per invånare). Därefter följde (per invånare), (ca per invånare), (ca per invånare), samt (ca per invånare). Det lägsta beloppet noterades för (ca per invånare). utbetalade () i bidrag till kulturmiljövård. Största bidragsmottagare var , med en andel på . Därefter följde och . Omräknat till kronor per invånare fick (ca ), (ca ) och mest medel (ca per invånare). Det stora bidraget till förklaras med kostnaden för sanering av det tidigare fängelset i , vilket har lösts in av staten. Det relativt höga bidraget till beror på ett särskilt bidrag till vård av kyrkor, på vården av ett stort antal medeltida byggnader och på att betalades för fyndinlösen av den så kallade Spillingskatten. Stiftelsen Svenska Filminstitutets stöd till visning och distribution (bl.a. stödet till regionala resurscentrum, biografer och lokal filmkulturell verksamhet för barn och ungdom) fördelas över hela landet. fick 20 län stöd till regionala resurscentrum för film. Det har varit en stark tillväxt 2002, som i huvudsak beror på utbyggnaden av regionala resurscentrum till i princip full täckning av hela landet. fördelade nära i stipendier och bidrag till konstnärer 2002. Merparten av antalet stipendier och av bidragsbeloppen gick till mottagare i storstadslänen, där stora konstnärsgrupper återfinns. En förklaring till koncentrationen av konstnärer i storstadslänen är att det i dessa områden finns såväl utbildningar som arbetstillfällen för gruppen. Konstnärerna har dock sitt ursprung i alla delar av landet. Den länsvisa fördelningen har varit ungefär densamma . Sammantaget har av stipendierna och bidragen gått till konstnärer med adress i något av de tre storstadslänen. Den regionala spridningen av insatser är god. De 48 länshemslöjdskonsulenterna är fördelade på samtliga län, två i varje län förutom som har fyra och som har sex konsulenter. I tabellen nedan redovisas den regionala fördelningen av Statens kulturråds och bidrag. Dessutom redovisas den regionala fördelningen av bidrag och stipendier, bokhandelsstödet, stöd till visning och distribution av film samt stödet till trossamfunden. Som referens anges i tabellen nedan de olika länens andel av rikets totala folkmängd. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.5 Procentuell fördelning av vissa bidrag 2002 Folkmängd (%) (8 946 304) * Län med regional försöksverksamhet. Bidragsmedel som fördelats av via regionförbunden ingår. En jämförelse mellan länen vad avser andel av rikets folkmängd och andel av regionala bidrag visar att det för tre län finns en avvikelse som är större än . Detta gäller , vars andel av folkmängden är betydligt större än andelen av bidragen från , och och , där andel av folkmängden är mindre än bidragsandelen. För RAÄ:s utbetalningar kan konstateras att , och har en lägre andel av utbetalningarna jämfört med andelen av folkmängden. Det motsatta gäller , , och län. Även för RAÄ:s del gäller det en avvikelse som är större än . En stor konstnärsgrupp återfinns i storstäderna, vilket också återspeglas i bidragsgivning. Fördelningen av stödet till trossamfunden har väl följt folkmängdens fördelning, men stödandelen till , , , , , och är större än befolkningsandelen. Insatser för kulturen görs även inom andra politikområden än Kulturpolitik. redovisar att av bidragsbeloppet från Stiftelsen gick till län utanför . Samtliga län utom och fick del i de nästan som delades ut i 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Allmänna arvsfonden fördelade ca i direkta bidrag till kulturverksamhet. Beloppet fördelades på 10 län och mer än hälften av medlen gick till . bidrag till ungdomars kulturverksamhet uppgick till nästan och fördelades på 15 län. När det gäller statens stöd till icke-statliga kulturlokaler och till allmänna samlingslokaler erhöll , , och de högsta beloppen från . Tabell 4.6 Regionalt utfall för Stiftelsen , Allmänna arvsfonden, och (procentuell fördelning) Folkmängd (%) (8 946 304) EU-stöd till kultur och projekt med kulturanknytning fördelas av flera instanser. En stor del av dessa medel fördelas genom EG: s strukturfonder till svenska projekt med kulturanknytning. fattades beslut om 557 projekt med kulturanknytning och det totala stödet från uppgick till . Regeringens samlade bedömning av det regionala utfallet av statens insatser för kultur 2002 är att de flesta nationellt inriktade verksamheter inom kategorierna 1 och 2 visserligen geografiskt är belägna i men att den verksamhet som bedrivs kommer hela landet till godo. De regionalt inriktade verksamheterna inom kategori 3 har en relativt god spridning, särskilt vad gäller myndigheternas bidragsgivning. Som tidigare nämnts går dock bidragsgivning i stor utsträckning till storstadslänen, där stora konstnärsgrupper återfinns. Även och Rikskonserter redovisar liksom föregående år en relativt omfattande verksamhet i .