prop · GR031d11 · 2004-01-01 00:00:00 — I flera fall är det så att de län som har högre arbetslöshet också har högre ohälsotal, och tvärtom. Några konkreta exempel på detta är och , som ligger högst bland länen både när det gäller arbetslöshet och ohälsotal, samt , och som uppvisar de lägsta arbetslöshetstalen och mindre låga ohälsotal. För övriga län är sambandet inte lika starkt, men en tendens till positivt samband mellan arbetslöshet och ohälsa återfinns i flertalet län. Diagram 3.7 Ohälsotal och arbetslöshet för länen Arbetslöshet (vä axel) Ohälsotal (hö axel) Något som uppmärksammats från olika håll är att nivån på sjukfrånvaron skiljer sig mycket åt mellan olika regioner. Förutom att det finns ett positivt samband mellan arbetslöshet och sjukskrivning så skiljer sig sjukskrivningstalens storlek markant åt. I (SOU 2002:5) konstaterades att skillnaderna är så stora mellan olika kommuner att den verkliga sjukfrånvaron varierar med relationen 1 till 7 i förhållande till den förväntade sjukfrånvaron. HpH finner dessa skillnader anmärkningsvärda då de inte enbart kan förklaras genom skillnader vare sig i kön, åldersstruktur eller näringslivsstruktur. Även i delbetänkande (SOU 2002:62) gjordes en genomgång av de regionala skillnaderna. Slutsatsen blev att befolkningssammansättningen i olika län endast kan förklara en mindre del av skillnaderna i ohälsotal. Man konstaterar också att samvaria- en given tidpunkt går i en annan riktning än det konjunkturmönster över tiden som gäller för landet som helhet. I RFV:s studie av regionala skillnader i sjukskrivningsmönster konstateras att det länge har funnits regionala skillnader när det gäller sjukskrivning, men att de har förändrats över tiden så att ohälsan har flyttat från storstäderna till glesbygden. Sambandet mellan arbetslöshet och ohälsa som är tydligt i flertalet län förklarar RFV med att sjukskrivning sannolikt fortfarande används som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd i de län som lider av hög strukturell arbetslöshet. RFV finner det anmärkningsvärt att den ökning av ohälsan som har skett har varit stor framför allt i de län som redan hade höga ohälsotal. Skillnaderna mellan länen, och även det faktum att de senaste årens ökning tenderar att i större utsträckning ha skett i län med redan höga ohälsonivåer, skulle kunna förklaras med att åldersstrukturen eller branschsammansättningen skiljer sig åt mellan länen på ett sådant sätt att det är de som förklarar skillnaderna i sjukskrivning. RFV konstaterar dock, liksom andra gjort tidigare, att de regionala skillnaderna finns i alla åldersgrupper och alla branscher, dvs. de beror inte entydigt på åldersstrukturer eller branschsammansättning. I stället lyfts skillnader i sjukskrivningspraxis fram som en delorsak till de regionala skillnaderna. Regeringen beslutade om ett uppdrag till sex myndigheter att kartlägga och analysera regionala skillnader i sjukfrånvaro inom respektive myndighet. Resultaten redovisas i denna budgetproposition (Utgiftsområde 2, Bilaga 1). Det är inte bara nivån på sjukskrivningarna som varierar mellan länen utan också sjukskrivningarnas längd. Regionala skillnader i demografi, arbetsmarknad och näringsstruktur avspeglar sig till viss del i de långtidssjukskrivnas egenskaper i olika län. Vissa skillnader är dock så framträdande att de troligtvis inte kan förklaras av olika strukturella skillnader mellan länen. Skillnader när det gäller exempelvis diagnosmönster indikerar även att sjukskrivningspraxis kan variera över landet. (Se rapporten regionala skillnader i diagnos, yrke, arbetsgivare och återgång i arbete, RFV Redovisar 2002:8) 26Åtgärder inom området sjukskrivningsprocessen, rehabilitering och sjukförsäkringens administrationI budgetpropositionen tillfördes socialförsäkringens administration närmare 5004.1 Regeringens åtgärderkronor för arbetet mot ohälsan 2003 och 2004. Resurserna skall bl.a. användas till att anställa flera rehabiliteringssamordnare. Vidare skall den försäkrade ges rätt till en egen kontakt-person på som stödjer den en- 11-punktsprogrammet skilde och samordnar insatser av arbetsgivare, bakgrund av den stora ökningen av sjuk- läkare och andra samt regelbundet håller kontakt frånvaron och särskilt de långa sjukskrivningarna med den försäkrade. Även behovet av flera för- påbörjade regeringen ett arbete med säkringsläkare samt förstärkt utbilden strategi för hälsa i arbetslivet i form av ett 11- ning av läkare i försäkringsmedicin påtalades. I punktsprogram (prop. 2001/02:1). Programmet samma proposition aviserades en översyn av innehöll såväl åtgärder i syfte att förebygga socialförsäkringens administration. För att bl.a. ohälsa som insatser för snabbare återgång till ar- öka effektiviteten i arbetet med att minska bete för de som redan är sjukskrivna. ohälsan.Behovet av ett mål för arbetet att minska lade regeringen fram förslag till ohälsan framfördes och arbetet att införa ekono- (prop. 2002/03:89) bl.a. i syfte att öka miska incitament för arbetsgivare att förebygga användningen av deltidssjukskrivning när den ohälsa inleddes inom ramen för 11-punkts- enskilde har viss arbetsförmåga kvar. I proposi- programmet. Ytterligare punkter i programmet tionen föreslogs att deltagande i avstämnings- var behovet av ekonomiska hälsobokslut och möten hos för bedömning av försöksverksamhet inom offentliga sektorn, det medicinska tillståndet, arbetsförmågan och förnyelse av den arbetslivsinriktade rehabilite- behovet av rehabilitering skall vara obligatoriskt ringen, översyn av sjuskrivningsprocessen samt för den enskilde. Vidare föreslogs att reglerna översyn av forskning och statistik. Dessutom om arbetsgivarens skyldighet att göra rehabiliframfördes behovet av förbättrad tillgänglighet teringsutredningar skall skärpas och att försäk- till behandling i hälso- och sjukvården. Vikten av ringskassan senast efter sjukanmälnings- en engagemang från arbetsmarknadens parter dagen skall ha utrett om det finns förutsätt- poängterades och trepartssamtalen mellan rege- ningar för att ge den försäkrade sjuk- eller aktivi- ringen och parterna initierades. Exempel på tetsersättning i stället för att betala ut sjukpennågra viktiga insatser som har initierats av ning. Även i denna proposition poängterades arbetsmarknadens parter redogörs för i avsnitt behovet av att förstärka intygsskrivande läkarnas4.2. utbildning i försäkringsmedicin och att fleraförsäkringsläkare anställs. beslutade i Fortsatt strategi enlighet med propositionen (bet. Regeringens arbete att minska sjukskrivningarna 2002/03:SfU10, rskr. 2002/03:227). De nya reg- har därefter baserats på 11-punktsprogrammet. lerna trädde i kraft den 1 juli 2003.Programmet har utvecklats och fördjupats i flera Från gäller en ny blankett för punkter och i budgetpropositionen läkarintyg. Intyget har utformats på ett sådant presenterades den fortsatta strategin för arbetet. sätt att det underlättar för läkaren att avgöra om Även den fortsatta strategin är inriktad på de två patienten skall vara sjukskriven på hel- eller del- huvudområdena, förebyggande arbetsmiljö- tid. Syftet med det nya intyget är att patientens arbete och åtgärder för snabb återgång till arbete faktiska arbetsförmåga skall framgå tydligare för vid ohälsa. Det konstaterades bl.a. det nöd- som skall besluta om rätten till vändiga i att förstärka, vidareutveckla och kon- ersättning från sjukförsäkringen.kretisera åtgärderna med ekonomiska vårproposition (prop. inriktning på följande områden: ekonomiska 2002/03:100) föreslog regeringen ytterligare ett drivkrafter, sjukskrivningsprocessen, rehabili- antal åtgärder för att minska sjukskrivningarna tering, sjuk- och aktivitetsersättning och för- och för att begränsa kostnaderna för ohälsan. stärkt förebyggande arbete. Det föreslogs att sjuklöneperioden för arbets-givare skall förlängas från 14 och att den sjukpenninggrundande inkomsten skall multipliceras med faktor 0,97 vid beräkning av sjukpenning. Dessutom skall sjukpenningen förRegeringens åtgärder för att motverka ohälsan 2002 20034PROP. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA arbetslösa anpassas så att sjukpenning för denna grupp inte utges med högre belopp än det högsta ersättningsbeloppet inom arbetslöshetsförsäkringen. De nya reglerna trädde i kraft . Sjukskrivna arbetslösa och personer som inte kan återgå till sin tidigare arbetsgivare Regeringen har vidtagit särskilda åtgärder för att arbetslösa och personer som inte kan återgå till sin tidigare arbetsgivare skall kunna få hjälp och rehabilitering tillbaka till ett arbete. (), (), och () fick redan i sina regleringsbrev för i uppdrag att inkomma till regeringen med en gemensam handlingsplan för hur samverkan skall utformas för en effektiv användning av befintliga rehabiliteringsresurser. Förutom en konkretisering av det formella samarbetet mellan myndigheterna innehöll handlingsplanen en rad åtaganden om olika insatser för att förbättra och effektivisera samverkan. Vidare har det , 2003 och 2004 avsatts för tre projekt för att förnya den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. AMS och RFV har i uppdrag att genomföra projekten. Samtliga projekt skall slutredovisas . har AMS och RFV fått i uppdrag av regeringen att lämna förslag till en effektivare arbetslivsinriktad rehabilitering. Avsikten är att stärka arbetslinjen i sjukförsäkringen så att fler sjukskrivna fortare skall kunna återfå sin arbetsförmåga och få ett arbete. Förslagen skall avse arbetslösa sjukskrivna och sjukskrivna med en anställning de inte bedöms kunna återgå till. Utgångspunkten bör vara att arbetsförmedlingen efter överenskommelse med får ansvaret för insatser för dem som behöver nytt arbete medan behåller samordningsansvaret för rehabiliteringen och ansvaret för dem som skall återgå till sin anställning. Uppdraget har redovisats till regeringen och ärendet bereds i . Slutligen har det ekonomiska vårproposition föreslagits att en temporär form av anställningsstöd skall införas för att underlätta långtidssjukskrivna att återgå i arbete. Regeringen har avsatt 2003 och 2004 för stödet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA Människor i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser I budgetpropositionen och i proposition 2002/03:2 föreslog regeringen att högst av de budgeterade utgifterna för sjukpenning skulle få användas för samverkan mellan myndigheter inom rehabiliteringsområdet. lämnades i propositionen Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet (prop. 2002/03:132). förslag till utformningen av samverkan. Finansiell samordning föreslås kunna ske frivilligt mellan en försäkringskassa, ett landsting, en länsarbetsnämnd samt en eller flera kommuner. Målgruppen för den föreslagna finansiella samordningen utgörs av människor som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser från flera av de samverkande parterna för att uppnå eller förbättra sin förmåga till förvärvsarbete. Åtgärder inom området aktivitets- och sjukersättning För att öka intresset för att pröva möjligheten att förvärvsarbeta har RFV genomfört särskilda informationsinsatser för att de försäkrade skall få god kännedom om reglerna om vilande förtidspension. Reglerna infördes och syftar till att stimulera till återgång i arbetslivet och ett i övrigt aktivt liv. lämnade regeringen förslag om en utvidgning av den nuvarande möjligheten till vilande sjuk- eller aktivitetsersättning från ett till för att pröva att förvärvsarbeta utan att rätten till förmånen går förlorad. De utvidgade reglerna trädde i kraft . Ett förstärkt förebyggande arbete Regeringen har i budgetpropositionen framhållit behovet av att förbättra det förebyggande och rehabiliterande arbetet. Grunden för det fortsatta arbetet för ökad hälsa i arbetslivet är en utveckling av arbetet på arbetsplatserna i samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare. Åtgärder när det gäller utvecklingen och förstärkningen av det förebyggande arbetet har aviserats. Det gäller företagshälsovården samt tillsynen på arbetsmiljöområdet. Följande kan redovisas för de punkter i strategin som närmast faller inom det förebyggande området. Trepartsamtalen, som inleddes , avslutades i och med att slutrapporten arbetsliv för alla lämnades. Samtalen har haft till uppgift att skapa samsyn och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA samordna insatserna i strategin. Rapporten och dess förslag kommer att utgöra ett viktigt underlag i det fortsatta arbetet med att öka hälsan i arbetslivet. Regeringen har beslutat att tillsätta en arbetsgrupp Hälsa i staten med uppgift att stimulera till gemensamma insatser i statlig förvaltning för ökad hälsa och lägre sjukfrånvaro. Regeringen har beslutat att genomföra en informationssatsning om hälsa i arbetslivet. har beslutat om under förutsättning att parterna medverkar både i genomförande och finansiering. har en resursförstärkning om totalt tillförts för att stärka tillsynsverksamheten. har haft regeringens uppdrag att komma in med en rapport som innefattar en beskrivning och analys av nya trender i arbetslivet och som bedöms vara av betydelse för eller inverka på utvecklingen av ett hållbart arbetsliv i . Regeringen har uppdragit åt (Verket för innovationssystem) att föreslå former och inriktning för stödinsatser som avser samverkan mellan flera arbetsgivare i fråga om förebyggande och rehabiliterande arbete. Beslutet om ett uppdrag för genomförande av insatser bereds i . För ändamålet har avsatts. Lagstiftning om obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro i årsredovisningarna i företag och kommuner har beslutats av . Regeringen har vidare föreskrivit motsvarande krav för de statliga myndigheterna. De nya reglerna trädde i kraft . Vidare beslutade regeringen , inom ramen för försöksverksamheten inom offentlig sektor, om medel till försöksverksamhet avseende hälsobokslut. Det handlar om att prova olika modeller för redovisning och styrning av verksamheten från arbetsmiljösynpunkt. Även denna försöksverkamhet skall följas och utvärderas av . Totalt avsätts för att förstärka den regionala skyddsombudsverksamheten. Medlen, utöver detta tillskott, uppgår till . kronor för utbildning av regionala skyddsombud. Totalt har tillskjutits för att förstärka utbildningen av personal inom företagshälsovården. avsattes för metodutveckling av företagshälsovårdsutbildningen. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att utreda vissa frågor om företagshälsovården. Utredaren skall redovisa uppdraget såvitt avser företagshälsovårdsutbildningen samt såvitt avser frågorna i övrigt . Ett uppdrag gavs åt att utreda hur arbetsmiljöcertifiering (frivillig kvalitetssäkring/bedömning av ett företags arbetsmiljöarbete) kan stärka arbetsmiljöarbetet. Verket pekar i sin rapport bl.a. på de svårigheter som finns att förena certifiering med ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare att vidta förebyggande arbetsmiljöåtgärder. Regeringen har uppdragit åt Statskontoret att utvärdera insatser vad gäller införande av systematiskt arbetsmiljöarbete. En sådan utvärdering har aviserats budgetpropositionen . Uppdraget skall redovisas . Arbetsmarknadens parter har en viktig roll i arbetet att minska ohälsan. Särskilt gäller detta förändringar som syftar till att förbättra arbetsmiljön. Parterna har engagerat sig i detta arbete på olika sätt. Som exempel kan nämnas två större projekt som bedriver i samarbete med . Programmet Bättre arbetsmiljö och hälsa genomförs av på uppdrag av , LO och PTK och riktar sig till arbetsplatser inom den privata sektorn. Programmet bygger på ett samarbete mellan företag och branscher och där företagsledningar, medarbetare och fackförbund blir delaktiga. En utvärdering som har gjort på ett av de företag som har deltagit i programmet, , visar lyckade resultat i form av sjunkande sjukfrånvaro. Dessutom hade andelen som inte har varit sjukskrivna ökat från . Programmet Sunt liv.nu genomförs av på uppdrag av , landstingsförbundet och de fackliga organisationerna , OFR (), och . Sunt liv.nu riktar sig till de som arbetar i kommuner och landsting. Målsättningen är att alla landets kommuner och landsting skall beröras av programmet. Ett annat exempel är , som på uppdrag av och , , sköter tjänstepensionen ITP och som aktivt arbetar för att lösa problemen med de höga sjukskrivningarna bland anslutna företag. Detta innebär att identifierar företag som har störst behov att komma till rätta med sjukskrivningarna, tydliggör de kostnader som kan undvikas och tillsammans med företagen driver projekt för att minska antalet sjukskrivna och förkorta tiden för sjukskrivningar. identifierar verktyg och angreppssätt som ger bevisade effekter inom områdena ledarskap, medarbetarskap, arbetsmiljö och rehabilitering. Dessutom utvärderar och prövar tillsammans med företag och aktörer nya modeller. stöder dessutom relevant forskning inom området. arbetar också aktivt för att visa på goda exempel, insatser på arbetsplatsen som ger resultat i form av färre sjukskrivningar och därmed ökad lönsamhet. Utmärkelsen är ett sätt att lyfta fram de goda exemplen. 5Arbete för att minska ohälsan på myndighetsnivå En central del av arbetet att minska ohälsan sker på myndighetsnivå. Indikatorer som visar hur myndigheten lyckas med detta är därför ett viktigt instrument i uppföljning och utvärdering av regeringens ohälsoarbete. Därför har (), (), och () i regleringsbrev fått regeringens uppdrag att redovisa förslag till indikatorer för hur de olika myndigheterna bidrar till att uppnå regeringens mål. Avsikten är att indikatorer som myndigheterna redovisar för det egna arbetet följs upp. Det finns också ett antal myndigheter som exempelvis genom forskning, utredning eller utvärderingsinsatser kan bidra till arbetet. Några av dessa, , 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA (FHI) och (), har fått i uppdrag att redovisa vilka insatser man vidtagit för att bidra till att målet att sänka ohälsan nås. Utöver dessa bedrivs betydelsefullt arbete inom området vid . Vid institutet bedrivs forskning och utveckling inom sex kunskapsområden; arbetshälsa, arbetsmarknad, arbetsorganisering, ergonomi och belastning, fysiska och kemiska hälsorisker samt integrations- och utvecklingsprocesser. är också ett nationellt inom arbetslivsområdet. Rapportering av uppdraget har inkommit från , , , och , vilka redovisas i korthet nedan. I rapportering beskrivs bl.a. den strategi som socialförsäkringsadministrationen tagit fram för arbetet med att minska sjukfrånvaron. Där har tre insatsområden prioriterats. Dessa är attityder, rätt ersättning och förmån samt samordningsuppdraget. Strategin utgår från tre begrepp, förhindra nya sjukfall, förkorta sjukfall och föra åter personer till arbetslivet, dvs. att samordna samhällsinsatser kring den sjukskrivne i den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Genom information till arbetsgivare och allmänhet och utbildning av läkare vill socialförsäkringsadministrationen påverka attityderna till sjukförsäkringen. Framför allt ska alla inblandade parters förväntningar förändras till en mer aktiv inställning där den enskildes arbetsförmåga i ökad utsträckning tas tillvara och passiv sjukskrivning undviks. Deltidssjukskrivning ska vara huvudalternativet. Vidare planeras en satsning på kvalitén i prövningen av ersättningsrätten i nya sjukskrivningsfall. Detta innebär bl.a. omfattande utbildningsinsatser och flyttning av resurser. Dessutom avser socialförsäkringsadministrationen att satsa på att göra avstämningsmötet till ett effektivt instrument. På detta möte ska den sjukskrivne, dennes läkare och arbetsgivare tillsammans med göra en plan för återgång i arbete. De resultatindikatorer som RFV redovisar utgår från begreppen förhindra, förkorta och föra åter och de tre nämnda insatsområdena. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA av indikatorerna kan tas fram direkt från RFV:s statistiksystem. Detta gäller bl.a.: frekvens av partiella ersättningar i sjukfall , andel sjukfall som passerar olika intervall t.ex. 90, , antal sjukfall över viss längd t.ex. ett och per tusen invånare och antal nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar. Vissa av indikatorerna som presenteras innebär en ny administrativ hantering och är fortfarande under diskussion och har ännu inte tagits fram. har valt att redovisa tre olika indikatorer på effekterna av insatser: andel krav efter inriktning, antal efterfrågade föreskrivningar och arbetsgivarnas tillämpning av systematisk arbetsmiljöarbete. Andel krav efter inriktning har valts som indikator för att visa inom vilka av arbetsmiljöns problemområden som AV inriktar sina krav via inspektion. Indikatorn antal efterfrågade föreskrifter indikerar hur AV når ut med sina informationsinsatser. Indikatorn är exempel på de insatser AV gör för att påverka olika aktörer, för att de ska göra vad arbetsmiljölagen föreskriver. När insatser har genomförts och de första effekterna i form av ökad kunskapsnivå och ändrade attityder märks, är nästa effekt faktiska förändringar i hur arbetet med arbetsmiljön bedrivs i företag och förvaltningar. AV bedömer att införande av systematiskt arbetsmiljöarbete i den form som anges i föreskriften med samma namn är ett viktigt steg i arbetet med att åstadkomma en förbättrad arbetsmiljö. AV föreslår därför indikatorn arbetsgivares tillämpning av Systematiskt arbetsmiljöarbete som anger i vilken utsträckning som föreskriftens krav har genomförts ute på arbetsplatserna har med anledning av uppdraget lämnat följande förslag på åtgärder för att minska ohälsan i arbetslivet. avser att göra en generell översyn av de allmänna råd och föreskrifter som berör intyg. avser att samverka med övriga myndigheter i genomförandet av förslaget Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet (Ds 2003:2). kommer att lämna förslag till indikatorer för att följa utvecklingen av ohälsa. vill framhålla att hälsodataregistren är en viktig kunskapskälla i arbetet med att sänka ohälsotalet. föreslår studier avseende analys av regionala skillnader i sjukskrivning, sjukfrånvaro och arbetslöshetsersättning samt skillnader mellan dagens och gårdagens sjukskrivning. avser att i samarbete med och göra en kartläggning av sjuka mottagare av annan ersättning än från sjukförsäkringen. avser att utöka tillsynsarbetet, bl.a. med fokus på hur rehabiliteringsbehovet tillgodoses vid sjukskrivning. () är nationellt för metoder och strategier på folkhälsoområdet. FHI skall även följa upp samhällets folkhälsopolitik och folkhälsoutvecklingen i relation till folkhälsans bestämningsfaktorer. FHI presenterar följande insatser i vilka FHI har en viktig uppgift, ofta i samarbete med andra myndigheter och kunskapsorganisationer: kunskapssammanställning om sjukskrivningens effekter och motåtgärder, analyser om orsaker till arbetsrelaterad ohälsa ur ett folkhälsoperspektiv med ett brett hälsobegrepp, metodutveckling och kunskapsöversikter om hälsofrämjande arbetsplatser, kunskapssammanställningar om framgångsrikt regionalt/lokalt arbete (dialog med företrädare för landsting, kommuner, länsstyrelser), metodutveckling för alkohol-, drog- och tobaksförebyggande insatser i arbetslivet, metodutveckling för att främja fysisk aktivitet i arbetslivet samt utvecklingsarbete kring målinriktad rehabilitering. FHI planerar att tillsammans med och uppdatera den kunskapssammanställning som gjordes i samband med . Kunskapssammanställningar planeras dessutom om framgångsrikt regionalt/lokalt folkhälsoarbete inom arbetslivsområdet. FHI planerar även att tillsammans med , AV och RFV utveckla och stärka ett svenskt nätverk kring hälsofrämjande arbetsplatser. () har som huvuduppgift att bedriva och främja forskning inom sitt kunskapsområde, psykosocial medicin. Arbetslivet är ett av de områden som IPM bedriver forskning inom. IPM definierar sina insatser för ökad hälsa i arbetslivet enligt följande: 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 BILAGA produktion och sammanställning av kunskap, främst genom IPM:s forskningsprojekt samt publikationer i form av stressforskningsrapporter, originalartiklar och kunskapssammanställningar,