prop · GR0360 · 2004-03-10 00:00:00 — Sysselsättningen i jordbruket och på landsbygden är också en viktig komponent för att målet för den europeiska sysselsättnings- strategin ska nås. Diskussionerna väcktes av det grekiska ordförande- skapet och resulterade i rådsslutsatser vilka beslutades . Rådet anmodar i slutsatserna kommissionen att vidta ett antal åtgärder, bland annat att identifiera alternativa former för sysselsättning på landsbygden. 37.3.5 Särskilda åtgärder i norra I enlighet med artikel 142 i anslutningsfördraget har rätt att lämna långsiktigt nationellt stöd till jordbruket i norra . lämnas för att skapa bättre förutsättningar för jordbruket inom områden där det med hänsyn till klimat och andra produktionsförutsättningar är särskilt svårt att bedriva jordbruk. Det nationella stödet, tillsammans med insatser inom EG:s landsbygdsförordning, medverkar till att ett öppet odlingslandskap och ett livskraftigt jordbruk i norra kan finnas En rapport om utfallet av det nationella stödet till jordbruket i norra lämnas till kommissionen . Analysen visar att den årliga minskningen av jordbruksföretagen, åkerarealen och mjölkkorna är snabbare i norra än i andra delar Utvecklingen i stödområde 1, i vilket de fjällnära kommunerna ingår, avviker från den generella utvecklingen i stödområde 13 genom en ännu tydligare minskning av antalet brukare och produktion. beslutade /2002 att stödet för mjölk i stödområde 1 ska höjas med per kilo mjölk, att stödet per sugga ska höjas med 200 kronor i hela stödområdet och att getstödet ska höjas med per get av honkön i stödområde 1. Kommissionsbeslut i ärendet väntas . Regeringen gav i regleringsbrevet för i upp- Skr. 2003/04:60 drag att redovisa en särskild analys om utvecklingen av jordbruket i de fjällnära områdena med beaktande av samtliga jordbruksstöd och stöden för landsbygdsutveckling som lämnas inom ramen för Mål 1-program- men. Analysen av den ekonomiska utvecklingen visar att lönsamheten är avsevärt sämre i det fjällnära området jämfört med andra delar av stöd- område 13. Det har under framförts önskemål om revidering av grän- serna mellan stödområden i för det nationella jordbruksstödet till norra . tillkännagivande 2001/02: MJU 15 Jord- bruk m.m. (punkt 29) Stödområdesindelning, , innebär att regeringen bör pröva möjligheten att få till stånd en mer ändamålsenlig stödområdesindelning i . I arbetet inför det svenska genom- förandet av jordbruksreformen har konsekvenserna för jordbruket i norra samt det nationella stödets ändamålsenlighet analyserats. Enligt analysen finns inget motiv till att på grund av reformen föreslå någon ändring av det nationella stödet till jordbruket i norra . Däremot kan det finnas andra skäl att se över om det kan vara motiverat att föreslå ändringar. Situationen för jordbruket i de fjällnära områdena samt stöd- områdesindelningen i är exempel på frågor som regeringen arbetar med. 37.4 Miljöåtgärder i jordbruket 37.4.1 Handlingsplan för ekologiskt jordbruk och ekologiska livsmedel Det arbete med att ta fram en handlingsplan för ekologiskt producerade livsmedel och ekologiskt jordbruk som initierades under det svenska ordförandeskapet har fortsatt . Kommissionen har diskuterat frågan med medlemsstaterna och genomfört ett offentligt samråd via Internet riktat till allmänheten. Kommissionen räknar med att presentera ett förslag . Kommissionen aviserade att man avsåg att stämma för att inte ha uppfyllt sina skyldigheter enligt direktiv /676/EEG om skydd mot att vatten förorenats av nitrater från jordbruket. Utgångs- punkten för stämningen var att de områden som tidigare förtecknats av inte uppfyller vad som angivits i det motiverade yttrande som lämnats av kommissionen . Efter att pekat ut ytterligare områden öster om sjöarna och har kommis- sionen meddelat att stämningen är aktuell. Förberedelse för att ratificera en internationell konvention om växtgene- tiska resurser för livsmedel och jordbruk pågår i flera EU-länder. Inom EU sker också arbete med en ny förordning om insamling, bevarande, karakterisering och nyttjande av jordbrukets genetiska resurser. 37.6 Djurskydd och djurhälsa 37.6.1 Import av hund- och kattskinn Diskussionen om att förhindra importen av hund- och kattskinn till unionen startade då den svenska jordbruksministern aktuali- serade frågan på rådet . Bakgrunden var de kraftiga reaktioner som följt på att en dokumentärfilm avslöjat en ofattbar grym djurhantering vid produktion av hund- och kattskinn i vissa . Det avslöjades även att dessa produkter exporteras till och ofta marknadsförs på ett bedrägligt sätt. Vid rådet togs frågan upp på nytt på begäran av och . Samtliga med- lemsstater var eniga om att bestämmelser bör tas fram på EU-nivå. Kommissionen lovade att undersöka möjligheten att agera på EU-nivå när nu flera medlemsstater har infört nationella bestämmelser. 37.6.2 Arbetet med nya regler för djurtransporter pågår Kommissionens vetenskapliga kommitté för djurhälsa och livsmedel presenterade en rapport om djurskydd vid transporter, slut- satsen var att det behövs skärpta regler för djurtransporter i EU. Baserat på bl.a. den vetenskapliga rapporten presenterade kommissionen ett förslag till förordning (KOM (2003) 425 slutlig) på området. Förslaget omfattar gemensamma regler för kontroll och tillsyn, samt nya regler om transport- och vilotider för långa transporter. Ingen begränsning införs i den totala transporttiden. Förslaget har behandlats i en rådsarbetsgrupp. Den mest kontroversiella frågan är förslaget om trans- porttider. För mer information se faktapromemoria 2003/04:FPM25. 37.6.3 Smittskyddskrav vid resa med sällskapsdjur antogs slutligen förordning (EG) nr 998/2003 om djurhälsovillkor vid icke-kommersiella förflyttningar av sällskapsdjur. Enligt förordning- en ska hundar, katter och illrar vara vaccinerade mot rabies, identifierade med tatuering eller mikrochips, samt ha ett "pass", dvs. en identitets- handling med veterinära noteringar om bl.a. vaccinationer. som är rabiesfritt får fortsätta att kräva att blodprov tas på hundar och katter för att kontrollera vaccineringen. får också fortsätta att kräva avmaskning för att slippa spridning av rävens dvärgbandmask. reglerna ska tillämpas från . 37.6.4 Zoonoser smitta från djur som kan drabba människor via livsmedel eller på annat sätt Smitta via livsmedel är ett stort problem i EU och därför tog kommis- sionen 2001 initiativ till en skärpning av lagstiftningen om zoonoser. Zoonoser är sjukdomar som kan spridas från djur till människa och Smittspridningen sker oftast via mat och salmonella och EHEC kan nämnas som exempel. En rapport om smittoläget i unionen presen- terades, och kommissionen lade fram ett direktivförslag om övervakning av zoonoser och ett förordningsförslag om bekämpning av zoonoser Förordning (EG) nr 2160/2003 om bekämpning av salmonella och andra livsmedelsburna zoonotiska smittämnen och direktiv /99/EG om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen antogs slutligen i Utbrott av aviär influensa påvisas oftast hos kyckling och kalkon. vilda fågelarter, särskilt sjöfågel kan infekteras och vara smittbärare. februari påvisades aviär influensa i flera värphönsbesättningar i Neder- Man konstaterade 241 utbrott och cirka 30 miljoner fåglar dog Smittan spreds vidare till och . beslutade direkt om adekvata skyddsåtgärder och exportstopp av fjäderfä och kläckägg från infördes. helt utrotad och alla restriktioner lyftes. 37.6.6 Gemenskapsåtgärder för bekämpning av mul- och klövsjuka Mul- och klövsjuka är en av de mest smittsamma djursjukdomarna och drabbar huvudsakligen klövbärande djur. Det krävs en ständig beredskap och förebyggande åtgärder för att mul- och klövsjukevirus inte ska spri- das till och inom gemenskapen. Med syftet att förbättra nu gällande direktiv /511/EEG lade kommissionen fram ett förslag till nytt rådsdirektiv om bekämpning av mul- och klövsjuka. behandlades i rådsarbetsgrupp . Förslaget angav ett minimum av de bekämpningsåtgärder som ska vidtas av gemenskapen i händelse av ett utbrott samt vissa förebyggande åtgärder. medlemsstaterna ska kunna vidta strängare nationella åtgärder. antogs vid rådet och regeringen agerade i enlighet med samråd med Det nya rådsdirektivet (2003/85/EG) träder i kraft För mer information se faktapromemoria 2002/03: 37.6.7 Fler läkemedel till sporthästar kan komma att godkännas antog rådet en gemensam ståndpunkt om ändringar i En viktig ändring gällande djurläkemedel är att det föreslås bli tillåtet att under vissa villkor behandla sporthästar med läkemedel som inte är godkända för livsmedelsproducerande djur. får bara ske om det av hästens "pass" (en obligatorisk identitetshandling som alla hästar ska ha) framgår att hästen inte är avsedd som livsmedel. Enligt nu gällande regelverk får hästar bara behandlas med läkemedel som godkänts från restsubstanssynpunkt, vilket innebär att tillgången till läkemedel för behandling av sport- och sällskapshästar är begränsad. 37.6.8 Beslut om skärpta hormonbestämmelser Kommissionen lade fram ett förslag om skärpta bestämmelser beträffande användningen av hormoner till livsmedelsproducerande djur (KOM (2000) 320 slutlig). Rådet antog en gemensam ståndpunkt efter långvariga diskussioner. gav sitt stöd för den Efter förhandlingar och en överenskom- melse med kunde de nya bestämmelserna, som i huvudsak överensstämde med den gemensamma ståndpunkten, beslutas i (direktiv /74/EG). permanent förbud mot användning av 17-beta östradiol förutom för ett fåtal specificerade kliniska ändamål, samt att substansen under en över- gångsperiod efter direktivets ikraftträdande även får användas Genom direktivet förbjuds även användningen av övriga hormoner i tillväxtbefrämjande syfte, men tills vidare bara till- fälligt i avvaktan på ytterligare vetenskapligt underlag. direktivet utgör enligt kommissionens uppfattning tillräckligt underlag för att i enlighet med WTO-bestämmelserna nu ska tvingas upphöra med de handelssanktioner som blivit följden av EU:s importstopp av kött från nötkreatur som behandlats med tillväxtbefrämjande hormoner. 37.6.9 Nytt märkningssystem för får och getter Mot bakgrund av den situation som uppkom i och med utbrottet av mul- och klövsjukan , presenterade kommissionen ett förslag till rådsförordning om upprättandet av ett nytt system för märk- ning av får och getter. Förordning (EG) 21/2004 antogs och innebär en skärpning av rådande lagstiftning som har formen av ett direktiv och innehöll vissa nya åtgärder såsom individuell märkning, en databas över alla förflyttningar av får och getter och elektronisk märk- Regeringen agerade i enlighet med samråd med EU- Antibiotika i foder förbjuds Förslaget till förordning om fodertillsatser, som presenterades av kommissionen , antogs (förordning (EG) nr 1831/2003). Förordningen kommer att börja tillämpas . nya bestämmelserna innebär bl.a. att de antibiotikasubstanser som är godkända som fodertillsatser är förbjudna . Därefter kommer alltså användningen av antibiotika inom djuruppföd- ningen endast att godkännas för veterinärt bruk. vidare bl.a. bestämmelser för en ny ordning beträffande godkännande och märkning av fodertillsatser. Främmande ämnen i foder Bestämmelserna i och rådets direktiv /32/EG om främmande ämnen i djurfoder, som beslutades , tillämpas De nya bestämmelserna innebär bl.a. ett för- bud mot utspädning av foderpartier med ett högt innehåll av främmande En översyn ska göras av vilka högsta tillåtna halter av främ- mande ämnen som kan tillåtas i foder. Inom ramen för kommitté- förfarandet har beslut tagits beträffande högsta tillåtna innehållet i foder av t.ex. vissa tungmetaller och mögelgifter (direktiv 2003/100/EG). Nya krav på foderhygien har arbete pågått i rådet med kommissionens förslag till förordning om krav på foderhygien (KOM (2003) 180 slutlig) som Förslaget innehåller bestämmelser om bl.a. spår- barhet, företagens egenkontroll, registrering och godkännande av foder- Förslaget innehåller även en bestämmelse om att foder- företagare ska se till att en ekonomisk garanti, såsom en försäkring, finns för att täcka kostnader för risker i samband med deras verksamhet. mer information se faktapromemoria 2002/03 FPM78. 37.6.11 Fortsatt arbete med TSE-frågor Statistiken över antalet BSE-fall i medlemsstaterna påvisar en stabil, eller i de flesta fall, en fortsatt nedåtgående trend. dock ett undantag med ett ökat antal fall. Med anledning av att kategoriseringen inte hann färdigställas beslutades om en ändring av den s.k. TSE-förordningen (förordning (EG) nr 999/2001), som innebär att den tidsperiod under vilken övergångs- bestämmelser ska gälla utsträcks från fram till 2005 (förordning (EG) nr 1128/2003). Ett flertal rättsakter har antagits inom ramen för kommitté- förfarandet, bl.a. åtgärder mot TSE-sjukdomen skrapie hos får och getter. Besluten har i flera fall gällt ändringar av bilagorna till TSE-förordn- Bestämmelser som har beslutats gäller t.ex. avelsprogram mot skrapie (beslut /100/EG), handel med får och getter (beslut 2003/708/EG), snabbtester beträffande (förordning (EG) nr 1053/ 2003) och specificerat riskmaterial (förordning (EG) nr 1139/2003). beslut som är av särskilt svenskt intresse gäller antagandet av en förord- ning som innebär ett godkännande av det svenska kontrollprogrammet beträffande skrapie och som tillerkänner tilläggsgarantier vid handeln med får och getter samt undantar från kravet om att upp- rätta avelsprogram med avseende på skrapie (förordning (EG) nr 1874/ Ett sådant avelsprogram skulle kunna innebära att vissa numerärt Skr. 2003/04:60 små men viktiga fårraser, av bl.a. bevarandemässiga skäl, inte längre skulle kunna hållas i . 37.6.12 Tillämpningen av förordningen om animaliska biprodukter Förordning (EG) nr 1774/2002 om animaliska biprodukter ABP- förordningen tillämpas från . Förordningen fastställer bl.a. djurhälso- och hygienregler för hantering, transport, lagring och användning av ABP för att förhindra att eventuell smitta sprids till människor och djur. har ett antal beslut tagits beträffande bilagorna, som i flera fall rör övergångsbestämmelser. har bevil- jats övergångsbestämmelser (beslut /326/EG) beträffande hante- ringen av råvaror vid fettillverkning i oleokemisk industri, innebärande att nationell lagstiftning får tillämpas t.o.m. . 38 Den gemensamma fiskeripolitiken Den gemensamma fiskeripolitiken är totalharmoniserad. Målet för poli- tiken är att säkerställa att levande akvatiska resurser utnyttjas på ett håll- bart sätt i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. Bestäm- melserna omfattar fiskerinäringens alla aspekter, bl.a. regler för fiskets bedrivande, kvoter, kontrollåtgärder och att marknadsordningen för fisket tillämpar gemensamma saluföringsformer, skapar ett system för prisstöd samt ordning för handeln med tredje land. Genom fiskefonden främjas även en omstrukturering och utveckling av näringens alla sektorer, såsom yrkesfisket, fiskförädlingsindustrin och vattenbruket. 38.1 Förvaltning av fiskeresurser Beslut om nyttjande av fiskeresurserna fattas såväl internt inom gemen- skapen som inom regionala fiskeriorganisationer där gemenskapen deltar som part. Två av de instrument gemenskapen använder sig av är totalt tillåtna fångstmängder (TAC) och tekniska förvaltningsåtgärder för fisket. Gemenskapen använder i allt större utsträckning även långsiktiga förvaltningsstrategier för bevarande av fiskbestånden såsom återhämt- nings- och förvaltningsplaner. Sådana planer ska fastställas för så många bestånd som möjligt enligt beslut vid rådet . Viktigt för är att tillämpning av försiktighetsprincipen och eko- systemansatsen (som innebär bland annat hänsynstagande till andra delar av det ekosystemet än målarten) utgör grunden för besluten. Detta innebär bl.a. användning av vetenskapligt bestämda biologiska gräns- värden. Bestånden av torsk och kummel befinner sig fortfarande i en kritisk situation och för att förbättra beståndssituationen för dessa arter har EU arbetat med att ta fram återhämtningsplaner. Man har också inom EU förhandlat om kraftigt sänkta kvoter. Vid för (IBSFC) årliga session beslutades om ytterligare åtgärder för förvaltningen av torskbestånden. Den totala kvoten minskades kraftig jämfört med föregående år, fred- ningsområdet vid utökades samt en fortsättning av det nuvarande sommarstoppet för riktat torskfiske till och med fastställdes. Parterna kunde även enas om för- ändringar när det gäller trålutformningen för att öka selektiviteten i fis- Enighet rådde även om att de två torskbestånden ska förvaltas 38.1.3 Kontroll av fisket har det bedrivits ett framåtsyftande förändringsarbete inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken. rapportering och vägning av pelagisk fisk, dvs. stimlevande fisk, har har införts satellitrapportering för alla Vidare har kommissionen initierat ett arbete om ett enhetligt och effektivt genomförande av den gemensamma fiskeri- politiken, vilket bl.a. innebar att be- slutade att en fiskerikontrollmyndighet ska inrättas i . 38.2 Miljöåtgärder i fisket Fiskeriministrarna antog en förändring av den gemen- samma fiskeripolitiken, vilket innebär att försiktighetsprincipen och eko- systemansatsen, som innebär bland annat hänsynstagande till andra delar av det ekosystemet än målarten, ska tillämpas. Detta innebär att större vikt kommer att läggas vid miljöintegrering i den framtida fiskeri- politiken. Som ett led i detta har utarbetats ett förordnings- förslag (KOM (2003) 451 slutlig) om åtgärder när det gäller oavsiktlig fångst av valar vid fiske och om ändring av förordning (EG) nr 88/98. Behandlingen av detta förslag har ännu inte avslutats. har arbetet fortsatt med såväl vattendirektivet som för att skydda och bevara haven (KOM (2002) 539 slutlig). Detta arbete kom- mer att innebära effekter för fisket. En stor del av livsmedelsområdet är totalharmoniserat, vilket innebär att det inte är tillåtet för de enskilda medlemsstaterna att ha vare sig strängare eller mer liberala bestämmelser. Det pågående arbetet inom gemenskapen innefattar såväl nyreglering som modernisering av det befintliga regelverket på området. Grunden för livsmedelslagstiftningen är skydd av konsumenternas hälsa och underlättande av handeln genom att alla medlemsstater har samma regler. 39.1 Genetiskt modifierade organismer (GMO) har en relativt omfattande komplettering av EU-reglerna inom GMO-området skett. Bland annat trädde förordning (EG) nr 1830/2003 om spårbarhet och märkning samt förordning (EG) nr 1829/2003 om livsmedel och foder i kraft . Förordningarna innebär en skärpning jämfört med tidigare regelverk när det gäller krav på märkning av alla produkter som innehåller GMO genom hela produktionskedjan från utsäde till livsmedelskomponent. I och med antagandet av förordningen om livsmedel och foder av GMO infördes en ändring i direktiv /18/EG om utsättning av GMO på marknaden vilket möjlig- gjorde upprättandet av nationella planer för samexistens mellan odling av GMO och konventionell och ekologisk odling. 39.2 Bekämpningsmedelsrester i livsmedel och foder Kommissionen presenterade ett nytt förordningsförslag (KOM (2003) 117 slutlig) om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i livs- medel och foder. Förslaget harmoniserar och konsoliderar nu gällande gemenskapslagstiftning och kommer att innebära att gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i livsmedel och foder blir gemensamma i hela EU och att möjligheten att sätta nationella gränsvärden fasas ut efter en övergångsperiod. Sedan förslaget presenterades har flera möten i råds- arbetsgrupp genomförts av både det grekiska och italienska ordförande- skapet. Det irländska ordförandeskapet ämnar fortsätta arbetet och kommer med sin första behandling av förslaget . En redovisning av frågan finns i faktapromemoria 2002/03: FPM73. 39.3 Foder och livsmedelskontrollen ska styras hårdare Kommissionen lade fram ett förslag om hur medlemsstaterna ska organisera sin offentliga kontroll över livsmedelskedjan (KOM (2003) 52 slutlig). Förslaget till förordningen innebär ett horisontellt angreppssätt på organisationen av den nationella kontrollen av foder, livsmedel, djurskydd och djurhälsa. I förslaget läggs bland annat fram Skr. 2003/04:60 hur medlemsstaterna på en övergripande nivå ska organisera, genomföra och finansiera den offentliga kontrollen. I detta ligger bland annat att medlemsstaterna ska upprätta nationella kontrollplaner vilka ska bli föremål för årlig revision från kommissionen. Förhandlingsarbetet om förslaget har inletts. För mer information se faktapromemoria 2002/03: FPM71. 39.4 Ändringar av livsmedelstillsatslagstiftningen Flera ändringar av reglerna inom livsmedelstillsatser har gjorts . Användningen av rökaromer, som används i bl.a. grilloljor, har reg- lerats genom förordning EG nr 2065/2003. Detta område, som inte var harmoniserat, regleras så tillvida att de råvaror som får användas för tillverkning av rökaromer ska genomgå en godkännandeprocedur inom gemenskapen. Den ändring av sötningsmedelsdirektivet (94/35/EG) som gjorts medger att två nya sötningsmedel används i livsmedel (sukralos och salt av aspartam och acesulfam-K). begränsas användningen av cyklamat kraftigt. Även direktiv /2/EG om andra till- satser än sötningsmedel och färgämnen har ändrats när det gäller ett antal tillsatser. 39.4.1 Två nya livsmedel har godkänts Efter en vetenskaplig utvärdering har kommissionen efter hörande av medlemsstaterna beslutat godkänna två nya livsmedel i enlighet med förordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel och livsmedelsingredienser. Det gäller ett fett med låg energiprocent men med teknologiska egenska- per som ett mättat fett (Salatrim) och en fruktjuice baserad på frukten citrifolia (Tahitian Noni® Juice). 39.4.2 Äntligen förbättrad märkning publicerades direktiv /89/EG om ändring av direktiv /13/EG när det gäller uppgifter om ingredienser i livsmedel. Denna ändring i det allmänna märkningsdirektivet medför att situationen för allergiker förbättras väsentligt och alla konsumenter får mera information om vad livsmedlen innehåller. Den s.k. 25 procent-regeln för märkning av sammansatta livsmedelsingredienser slopas, och en lista med vanliga allergener som alltid ska anges med sitt specifika namn ingår. Allerge- nerna ska anges även på alkoholhaltiga drycker, som varit helt undantagna från kravet på ingrediensförteckning. EU:s miljöpolitik ska bidra till att bevara, skydda och förbättra miljön, skydda människors liv och hälsa, utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt samt främja åtgärder på internationell nivå. Hållbar utveckling är, sedan Amsterdamfördraget trädde i kraft , ett övergripande mål för alla politikområden i EU. Ytterligare steg för att utveckla de grund- läggande principerna för skyddet av miljö har tagits . Rådet lyckades förstärka miljödimensionen i Lissabonprocessen och de miljö- relaterade strukturella indikatorerna. På klimatområdet befäste unionen sin pådrivande roll i det fortsatta arbetet inom klimatkonventionen och arbetade vidare med ett flertal frågor i syfte att genomföra EU:s åtagan- den enligt Kyoto protokollet, bland annat antogs direktivet om handel med utsläppsrätter för växthusgaser. Rådet har beslutat om gemensamma ståndpunkter om bland annat ett direktiv om ansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador. Direktiv om buller- och avgaskrav för fritidsbåtar samt avgaskrav för arbetsmaskiner har antagits. Rådet har även antagit slutsatser om för den miljön, utsläpp från havs- gående fartyg och en integrerad produktpolitik (IPP). startade förhandlingarna om ett omfattande förslag om ny kemikalie- lagstiftning. 40.1 Hållbar utveckling och integration av miljö i andra politikområden för hållbar utveckling, som antogs av 2001 i , tas upp vid varje vårtoppmöte som en integrerat del av översynen av Lissabonstrategin om unionens ekonomiska och sociala utveckling för en hållbar tillväxt och full sysselsättning.