prop · GS032 · 2004-09-16 00:00:00 — De flesta inlägg ser svartjobb och att langa sprit till minderåriga som mindre allvarligt än rattfylleri, men flera inlägg ifrågasätter även dessa handlingar. Att jobba svart är det som flest antal inlägg tycker är accep- tabelt. Många menar att det är förståeligt att flera väljer att jobba svart eftersom skatterna är så höga vid vanliga jobb. Jobba svart, rätt eller fel? Vi anser att svartjobb är negativt, varför är det så många unga som jobbar svart? Det handlar mycket om skatten, den är otroligt hög och vi anser att arbetsmarknaden och som rike förlorar på detta. Hur ska vi få de unga att tacka nej till svartjobb? kanske genom att ge oss högre löner inom kommunjobben. Jobba svart är väl ok, men inte fasen å langa sprit å köra onykter! Jag tycker att man ska få köpa till minderåriga de la bättre att en förälder köper till en att man köper av en langare som kan blanda i va som helst. Om bostad, påståendet: Ungdomar säger att det viktigaste att ha uppnått när de är 35 är att ha en egen bostad. Vad tycker du? Vart tionde inlägg tar upp bostadsfrågan. Många menar att det är skräm- mande att det inte är en självklarhet att man har en egen bostad . Ett antal inlägg tar upp behovet av fler billiga bostäder för ungdo- mar och studenter. Jag personligen har nog en del andra mål också men det är viktigt. Något som är ännu viktigare är att bygga bostäder för studenter. Bygg fler bostä- der! Det är mycket sorgligt om ungdomar säger att om de har en egen bostad när de är 35 så har de uppnått det viktigaste i livet! Det är klart att det är viktigt att man har tak över huvudet, precis som det är viktigt att man har mat för dagen, men allvarligt talat: Om de flesta ungdomar inte har högre ambitioner än så borde regeringen (och föräldrar!) ta sig en ordentlig funderare på hur man kunnat misslyckas så totalt! Vi tvingas in i välfärdens karusell om man nu överhuvudtaget skall kunna flytta hemifrån. Inget jobb ingen lägenhet, ingen lägenhet innebär en olägen- het för hela familjen. Om ekonomi, påståendet: Lön för mödan eller månadslön? De som inte jobbar skall väl inte få betalt. De får väl fixa ett jobb! Webbannonserna resulterade i flera kommentarer till påståendet samt ett antal inlägg om ekonomi och bidrag generellt. Relativt många inlägg, , tar upp allmänna ekonomiska frågor, bland annat skatter. Ytter- ligare av inläggen berör frågor om studiemedel, både på gym- nasienivå och i samband med högre utbildning. De inlägg som kommen- terar påståendet menar att man inte bör få bidrag utan att göra något, så som att aktivt söka jobb. Varför är socialbidraget högre än studiemedlet? Att studenter ska behöva leva under norm för existensminimum är helt sjukt. Och att de dessutom inte får studiemedel alla månader om man inte läser sommarkurser. Ska det löna sig mer att ta socialbidrag än att leva på studie- stöd ? Visa mer tacksamhet mot studenterna! CSN-bidraget räcker ej att leva på plus att man ej får jobba och tjäna till- räckligt med pengar för att uppnå en vettig levnadsstandard. Sammanställningen visar på en stor bredd i innehållet i inläggen, även om valet av påståenden och de ämnen som togs upp i webbannonserna i någon mån styrt inläggen. Fördelningen av antalet inlägg mellan de olika områdena ger dock en bild av vilka områden som engagerar unga mest. Skola och utbildning är det område som flest inlägg, , tar upp. Till dessa skall läggas de av inläggen som handlar om mobb- ning i skolan och som tar upp situationen för homo- och bisexuella samt transpersoner, som till största delen berör situationen i skolan för dess grupper. Majoriteten av inläggen är kritiska till skolan och miljön i skolan. Många ifrågasätter också värdet av lång utbildning och efterfrågar alternativ, till exempel lärlingsplatser, för skoltrötta eller mer praktiskt inriktade elever. av skolan som en av de viktigaste arenorna för ungdomars livsvillkor. Ett annat område som engagerar många är rasism och mångfaldsfrågor Ett fåtal inlägg, , ger uttryck för tydligt rasistiska Jämställdhetsfrågor tas upp i av inläggen. fokuserar så gott som samtliga inlägg på föräldraledighet och kvinnors och mäns lämplighet att ta hand om barn, vilket också påståendet tog Det kan antas att valet av påstående har styrt kommentarerna till att i stort sett endast behandla föräldraskap. Icke desto mindre tyder den höga svarsfrekvensen på ett stort engagemang för jämställdhetsfrågor hos Politik och ungdomars eget engagemang är också frågor som intresse- En stor del av inläggen uttrycker misstro mot politiker och en skepsis till att kunna påverka eller göra sin röst hörd. ungdomar borde tas tillvara bättre och få vara med och bestämma. Sammanfattningsvis kan sägas att inläggen tyder på ett utbrett enga- gemang för en stor bredd av samhällsfrågor. Många inlägg är omfattande och bör ha tagit tid att formulera. Många svaranden ger exempel ur sitt eget liv, främst på sådant man upplever som fel eller orättvist. inlägg kommenterar att det är positivt att man får möjlighet att tycka till, även om man uttrycker en viss tveksamhet inför huruvida inlägget verkligen kommer att tas på allvar. Sammanfattning av Statskontorets studie av målstyr- ningen för den nationella ungdomspolitiken Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att genomföra en studie av det nationella ungdomspolitiska målstyrningssystemet. Studien skulle utgå från erfarenheter dels hos de myndigheter som lämnar underlag för uppföljningen av delmålen för ungdomspolitiken och dels hos som samordnar den årliga uppföljningen. I uppdraget ingick att lämna förslag på förbättringar och kompletteringar för att utveckla och förbättra målstyrningssystemet och öka styreffekten av målen för den nationella ungdomspolitiken. Slutligen skulle överföringen av erfarenheter mellan personer som arbetar med ungdoms- frågor inom olika sektorer studeras. Uppdraget redovisades till (U2003/4005/UNG). Översynen har inte remissbehandlats. Statskontoret finner i sin granskning att effekterna av målstyrningssy- stemet är svåra att påvisa. Det är också svårt att identifiera vilka åtgärder som det nationella ungdomspolitiken givit upphov till. En viktig orsak till detta är att det operativa ansvaret för verksamheter som påverkar ung- domars levnadsvillkor ofta ligger hos kommunerna, vilket försvårar sta- tens styrning av utfallet. Styrsystemets svagheter har försvårat skapandet av en helhetsbild av ungdomar situation. Härtill lyfts brister i målformu- leringar, i målens mätbarhet och i ansvarsfördelning och samarbete mel- lan de statliga aktörerna som har ansvar att förverkliga ungdomspoliti- ken. Statskontoret föreslår mot denna bakgrund följande åtgärder i syfte att förbättra den nationella styrningen av ungdomspolitiken. Statskontoret anser att ett nytt styrsystem bör bestå av två delar: En statistisk del som möjliggör information om ungdomars situation samt en del bestående av ungdomspolitiska målsättningar. De goda exempel i arbetet för att uppnå de ungdomspolitiska delmålen som redovi- sats av myndigheter har enligt Statskontoret inte fyllt en styrande funk- tion och bör därmed inte ingå i styrningssystemet. Konkret innehåll i ungdomspolitikens målområden Statskontoret föreslår att den nationella ungdomspolitiken skall samlas i fem verksamhetsområden inom vilka delmål skall formuleras och fram- håller vikten av att dessa delmål är konkreta och realistiska. Statskontoret föreslår i sammanhanget att en utredning bör tillsättas med uppdraget att konkretisera delmålen inom verksamhetsområdena. För att formulera realistiska målsättningar och för att underlätta förankring, bör de till- tänkta myndigheterna och i förekommande fall även representanter för kommunerna medverka i målformuleringen. Statskontoret avser att fler verksamhetsområden än de som Ung- domsstyrelsen föreslår i den fördjupande analysen Ung 2003 (Ungdoms- styrelsens skrifter 2003:6) bör övervägas. betonar Statskonto- ret att antalet verksamhetsområden bör begränsas för att systemet inte skall förlora styrverkan. Ungdomspolitiken bör bibehålla ambitionen att vara heltäckande och sträva efter en så god statistisk belysning av ung- domars förhållanden som möjligt. Statskontoret menar också att det är nödvändigt att fokusera på något eller några områden. Detta kan enligt förslaget göras både genom att begränsa antalet mål och att låta fokus skifta över tiden. föreslår att , på grundval av fortgående utvärderings- verksamhet, kunskapsinsamling och heltäckande statistisk belysning, skall föreslå lämpliga fokusområden att uppmärksamma och arbeta med Regeringen föreslås följa upp förslag genom att ange mål för fokusområdena. Statskontoret föreslår vidare att en arbetsgrupp tillkallas för att utreda statistikbehovet inom verksamhetsområdena. därefter få ansvaret för ett samlat statistikpaket. För att åstadkomma en sammanhållen definition av begreppet ungdom i det statistiska materialet som ligger till grund för ungdomspolitikens uppföljning, utvärdering och åtgärder bör () få i uppdrag att definiera bör verka för ett formaliserat samarbete mellan poli- tikområdena barn och ungdom. Som alternativ lyfts möjligheten att pröva det förslag som lade i betänkandet Mer för mindre (SOU 1992:54) om en gemensam barn- och ungdomsmyndighet. ingskansliet bör också utforma gemensamma riktlinjer för var och hur sektorsövergripande politikområdens generella krav skall hanteras i stats- För att möjliggöra ett effektivt samarbete mellan de myndigheter som berörs av den nationella ungdomspolitiken föreslår Statskontoret att ansvaret för samarbetet på myndighetsnivå förläggs hos Ungdoms- verksamhet bör därmed utredas. bör få i uppdrag att leda en ledningsgrupp för sam- arbete i ungdomsfrågor. Statskontoret ställer sig därmed negativt till förslag i Ung (rapport 2003:6) om att en nationell ledningsgrupp för ungdomsfrågor förläggs i verksamhet som kunskapsbank, byggd på utvärderingar, forskningsrapporter och uppföljningar bör också Dialogforum en del av beredningsförfarandet Att ungdomar ges möjlighet att ha synpunkter på vad den nationella ung- domspolitiken bör innehålla har varit en viktig utgångspunkt i utformningen av den framtida nationella ungdomspolitiken. Ungdomsminister bjöd och tre tillfällen in ungdomsorganisationer till dialogforum, där diskussioner fördes kring frågor av särskilt intresse i beredningsarbetet av propositionen. De teman som var föremål för diskussion var internationellt ungdomssamarbete, arbetsmarknaden för ungdomar och ungdomsarbetslöshet, ungdomars fritid och organisering samt hälsa och utsatthet. Mellan 20 och 30 ungdomar från ungdomsorganisationer verksamma med frågor av relevans för temat har deltagit i respektive forum. Samtliga länder som deltar i EU-programmet (program för ungdomsutbyten, volontärtjänster och olika former av projekt och ungdomsinitiativ) utvärderade sina erfarenheter av programmet. Inför rapporteringen till kommissionen, som skedde , inbjöd ungdomsminister , i samarbete med och för Ungdomsorganisationer (LSU), ungdomsorganisationer för att de skulle få ge sina synpunkter på både EU-programmet och på internationella samarbete på ungdomsområdet mer generellt. I dialogen deltog ungefär 30 personer, som på olika sätt har internationell erfarenhet, exempelvis genom att ha deltagit i volontärverksamhet, utbyten eller projekt. Ett antal ungdomsorganisationer, bland andra Assy- riska , , Unga Muslimer, , Grön Ungdom, Internationella arbetslag, , , Tech group, Svenska Ekodemiker, , , , Ungdom mot Rasism, Vi Unga och Iransk kurdiska var också representerade. Diskussionerna berörde såväl målen som delmålen för EU-programmet Ungdom som frågor rörande övriga internationella samarbete på det ungdomspolitiska området. Målen för EU-programmet ungdom De nuvarande målen för programmet diskuterades. En synpunkt var att målen handlar om att hjälpa unga att , underlätta ungas , o.s.v. vilket utgår från att ungdomar är passiva och att det är programmet som är den aktiva delen i arbetet. Ungdomar bör istället ses som aktiva och programmet som ett (passivt) verktyg. Det sades vidare att det måste vara tydligare att ungdomar skall forma sitt . EU-programmet skall i första hand vara ett ungdomsprogram snarare än ett europeiskt program. Som förslag till mål för programmet nämndes att ungdomars påverkan och inflytande borde vara mål istället för ungdomars integrering. handlar det om att integreras i redan existerande strukturer. Programmen skulle istället kunna syfta till att flytta fram positionerna för ungdomar i samhället. Ett mer globalt perspektiv, snarare än ett europeiskt, efterfrågades också . Delprogrammen (utbyten, ungdomsinitiativ, volontärtjänst, programsam- verkan och stödaktiviteter) Deltagarna menade att programmet som helhet ger positiva effekter och nyttiga erfarenheter. Genom att t.ex. ökad kunskap om och större förståelse för kulturella skillnader och man lär sig att se på saker på ett annat sätt. Flera menade att utformningen av delprogrammen skulle kunna vara bättre. ligger mycket fokus på det tekniska, när det enligt deltagarna i stället vore bättre att ha delprogram som mer inriktar sig på specifika områden som t.ex. jämställdhet, integration, rasism, jämställdhet, kultur och dans. Det ansågs inte som bra att pengar är öron- märkta i vissa delprogram. Det finns många bra alternativ som då kan försvinna medan andra mindre bra projekt går igenom, vilket upplevs som orättvist. Det sades vidare att mer fokus borde ligga på ungdomars egna initiativ, vad de verkligen vill och är intresserade av att göra. anpassas vissa projekt bara för att de skall passa in i , inte efter det man egentligen vill göra. Internationellt ungdomssamarbete allmänna reflexioner En slutsats från denna diskussion var att internationellt samarbete kan vara ett mål i sig, men att det är viktigare att lösa ett gemensamt problem. Det ansågs viktigt att kunna samarbeta över hela världen. Man bör därför samverka med alla länder och inte bara med medlemsstaterna inom EU. nämndes som viktigt att få med, liksom . De delar av världen som har problem och fattiga länder borde enligt deltagarna även prioriteras. Därefter kan man fortsätta arbeta hemma med samma frågor. Det sades att det måste vara en självklarhet att ungdomar är med i hela den politiska processen. Då ungdomar måste integreras i samhällsstrukturen och känna att de är en del av samhället. Unga delegater i officiella delegationer nämndes som ett exempel på bra ungdomsdelaktighet. Ungdomars situation på arbetsmarknaden har försämrats . uppgick antalet arbetslösa ungdomar i åldern till närmare 56 000, vilket är en ökning med 11 000 per- soner jämfört med motsvarande månad året innan. har antalet långtidsarbetslösa ungdomar i samma åldersgrupp mer än för- dubblats från 3 400 till 7 500. Ungdomar tillhör en grupp som är särskilt utsatta i en konjunkturavmattning. Eftersom ungdomar ännu inte fått fot- fäste och etablerat sig på arbetsmarknaden drabbas de först och hårdast då arbetslösheten stiger. Vid dialogforumet deltog arbetslivsminister samt drygt 20 personer från följande organisationer/myndigheter: (), KFUK-KFUM, , Unga RBU:are, Unga Synskadade, LO, TCO, , , , , Communicare och Urkraft. Inledningen av dialogen hade temat Biljett för att komma in på arbets- marknaden och stanna där!. Diskussionen berörde funktionshindrades möjligheter att få ett arbete, vilka hinder som kan finnas och hur dessa skulle kunna minskas. Otrygga anställningsförhållanden för ungdomar togs upp, liksom tidsbegränsade anställningar som en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Betydelsen av utbildning lyftes fram, liksom nödvändigheten av att den sociala snedrekryteringen till högsko- lan bryts. Värdet av alternativa utbildningsformer som en möjlighet att öka kompetensen och därmed konkurrenskraften på arbetsmarknaden diskuterades också. Den andra delen av dialogen tog upp konkreta exempel på hur man kan arbeta med kompetensutveckling för ungdomar. Två organisationer med stor erfarenhet av verksamhet för att stärka ungdomars möjlighet på arbetsmarknaden, Urkraft i och Communicare i , pre- senterade sin verksamhet. Urkraft och Communicare beskrev hur de arbetar tillsammans med de ungdomar som deltar i verksamheten för att på olika sätt öka deras möjligheter till en meningsfull sysselsättning och kompetensutveckling. En av ungdomarna som deltagit i Communicares verksamhet berättade avslutningsvis vad deltagandet i verksamheten inneburit för henne. Flera studier visar att ungdomars psykiska hälsa försämrats. styrelsens attityd- och värderingsstudie (2003) visar att en av tio ungdo- mar ofta eller har ont i magen, ont i huvudet eller svårt att somna. Många känner sig stressade och nästan varannan är trött Unga kvinnor mår särskilt dåligt. Hälsa och livskvalitet är viktiga delar i ungdomars liv och därmed i regeringens ungdomspolitik. Hälsa och utsatthet inrymmer många olika områden med delvis skilda problem och förutsättningar. Dialogforumet belyste såväl området i sin helhet som ett antal särskilda frågor. Vid detta dialogforum deltog folkhälsominister och ett tjugotal personer från följande organisationer/myndigheter: för Ungdomsorganisationer (LSU), Ungdom mot rasism, KFUK-KFUM, (), Krist- (MUF), (), Röda Korsets Ung- domsförbund, Unga Allergiker, RFSL Ungdom, Stiftelsen , Forum för Adopterade, (), , Alkoholkonsumtionen bland ungdomar ökar I diskussionen sades att ansvaret för den ökande alkoholkonsumtionen bland unga ligger hos många; regeringen, skolan, vuxna och ungdomarna Ungdomsorganisationerna själva har ett stort ansvar här, menade bland andra . den ökande alkoholkonsumtionen kan vara bristen på alkoholfria mötes- Kunskaperna om alkohol är relativt låg, menade deltagarna. gäller bland annat gränsdragningen mellan bruk och missbruk. är socialt accepterat, till skillnad från narkotika, vilket kan göra att bruket av alkohol anses som något självklart och därför sällan ifrågasätts. Deltagarna var överens om att det handlar mycket om värderingar, livsstil och normer. För att alkoholkonsumtionen skall kunna minska måste attityden till alkohol förändras. Hälsa - en jämställdhetsfråga Att unga vuxna, och särskilt unga kvinnor, i många fall är en bortglömd grupp, lyftes fram som ett problem. Kvinnor är lägre prioriterade, liksom ungdomar, vilket får till följd att unga kvinnor och frågor som rör dem blir osynliga i samhällsdebatten. Hälsa är kopplat till normativa köns- roller och är således en jämställdhetsfråga, menade en av deltagarna. Utseendefixeringen i samhället kan vara förödande, inte minst för unga kvinnor, ansåg deltagarna. Skolan ansågs spela en viktig roll i att förändra både normerna och det praktiska arbetet i sammanhanget. Ungdomars psykiska hälsa försämras Utgångspunkten för seminariet var att pressen på ungdomar ökar, både i skolan och i livet i övrigt, vilket leder till ohälsosam stress. Mobbning och trakasserier kan vara andra orsaker till att ungdomar mår dåligt. Ansvaret för detta är både den enskilde individens och samhällets, bland annat skolans, menade gruppen. Undersökningar visar att vissa ungdoms- grupper mår särskilt dåligt. Hit hör bland annat HBT-gruppen (homo- sexuella, bisexuella och transpersoner) och barn till missbrukare. Hur samhället kan stötta ungdomar som mår dåligt diskuterades. Kritik framfördes på att kommuner och landsting inte prioriterar ungdomar när de söker hjälp. Det är viktigt att vuxna som arbetar med ungdomar har den kompetens som behövs för att kunna vara ett stöd för ungdomarna när de behöver det. Några förslag till hur den negativa utvecklingen kan vändas var att diskutera frågor som rör värdegrund och etik mer och att kartlägga och följa upp orsakerna till att ungdomar mår dåligt. Stress - både symtom och orsak Stress är en viktig orsak till den försämrade psykiska hälsan hos ungdo- mar, menade flera av deltagarna. De lyfte särskilt fram skolan som en stressfaktor och efterfrågade ett ökat samarbete mellan skola, ungdoms- råd och elevråd för att komma fram till konkreta åtgärder för att minska stressen. En annan mer generell orsak till den ökade stressen kan vara att det skett en glidning från kollektivets roll till större eget ansvar för indi- viden. Samhällets normer kan också leda till stress som får negativa effekter för hälsan. Bland annat inom är det vanligt att man inte vågar berätta att man avviker från av rädsla för utstött- het. Förutom samlade insatser i skolan lyftes ökad fysisk aktivitet och idrott fram som exempel på hälsofrämjande åtgärder. Övervikt ökar och fysisk aktivitet minskar Alla på forumet var överens om att det är viktigt för hälsan att röra på sig, men betonade att det måste ske på frivillig grund och genom en rad olika aktiviteter. Det är viktigt att fysisk aktivitet inte bara handlar om tävlingsinriktad idrott utan lika mycket om motion för hälsans skull. Samhället bör stödja organisationer som vill arbeta aktivt för en bättre hälsa. Deltagarna menade att ökad fysisk aktivitet i skolan förvisso kan vara bra, men att idrottslektionerna i sig är en stressfaktor för många elever. Vidare sades att skolan bör sträva efter att finna former för fysisk aktivitet som passar så många elever som möjligt. Skolan kan även vara en arena för bättre kostvanor, både genom att skolmaten är nyttig och genom undervisning om kostvanor. Här lyftes även föräldrarnas ansvar fram som viktigt. Utrikes födda och lågutbildade mår sämre Om man inte har makten över sitt eget liv mår man sämre, menade en av deltagarna. Vissa ungdomar som är födda i andra länder och har låg utbildning hamnar vid sidan av samhället. Detta kan skapa en maktlös- het som får till följd att man mår både fysiskt och psykiskt sämre. Delta- garna menade att en rad faktorer spelar in och att man måste arbeta på samhällsnivå med strukturella insatser. Även ungdomsorganisationerna måste bli bättre på att nå fler ungdomar. Många goda exempel finns, bland annat från scoutrörelsen och idrottsrörelsen, som bör kunna inspi- rera andra. Ungdomars vardag, förutsättningar och intressen är olika. Målet från samhällets sida måste dock vara att alla ungdomar skall ges samma möj- ligheter. Ungdomar måste få makten över sitt eget liv och de måste själva ta den. Ungdomsorganisationerna bör få verka mer aktivt i skolan och ungdomar måste ges mer inflytande genom exempelvis ungdomsråd. Mötesplatser bör skapas mellan ungdomar och beslutsfattare. Fritids- gårdar och andra mötesplatser bör också få mer resurser och de som arbetar med ungdomar måste ha goda kunskaper om ungdomars vardag. Ett flertal studier visar att fritiden blir allt viktigare i unga människors liv. har familj, fast arbete och karriär minskat i betydelse. attityd- och värderingsstudie visar att de flesta uppger att vänner och fritid är viktigare än familj. Sex av tio ungdomar är aktiva i minst en organisation eller förening. Med aktiv menas i detta fall att delta i möten eller verksamheter med någon förening eller organisation. Bland ungdomar är de i åldern de mest föreningsaktiva. Vid detta dialogforum deltog ungefär 15 personer från följande organisa- tioner/myndigheter: för Ungdomsorganisationer (LSU), KFUK-KFUM, i (JUS), För- bundet Unga RBU-are, Svenska Ungdom (SMU), (), roll- och konfliktspelsför- bund (Sverok), , Fritidsforum, Riksidrottsför- bundet (RF), 4H, samt Ungdoms- Dialogforumet behandlade frågor kring förutsättningarna för ungdomars fritid och om hur ungdomar använder sin fritid. Deltagarna diskuterade sitt eget föreningsengagemang och vad det gett dem personligen, vad kommunerna kan göra för att stödja ungdomars engagemang i förenings- livet och hur ungdomsorganisationerna arbetar för att påverka kommu- nerna. Föreningslivets betydelse för deltagarna personligen Ungdomarna menade att de har lärt sig mycket genom sitt engagemang, trots att det inte har varit det huvudsakliga syftet med engagemanget. De flesta har kommit med i föreningen genom sociala kontakter, via kompi- sar eller familjen.