prop · GS035 · 2004-09-24 00:00:00 — Regeringen anser att en sådan markplattform har ett värde för den taktiska, operativa och strategiska nivån. Regeringen bedömer att förslaget främst har inverkan på sammansättningen av funktioner inom ett markstridsförband på taktisk nivå vilket i första hand är en fråga för Försvarsmakten. Försvarshögskolan en översyn (SOU 2004:58) Betänkandet Försvarshögskolan en översyn (SOU 2004:58) över- lämnades av utredningen. Utredningen hade bl.a. till uppgift att utvärdera regeringens och uppdragsgivarnas styrning av Försvarshögskolan, skolans organisation, effektivitet, flexibilitet och Dessutom skulle utredningen redovisa uppdrags- givarnas egen utvärdering av den kompetens och den forskning som Försvarshögskolan tillför dem. Utredaren hade även i uppgift att lämna förslag till förbättringar inom ovan nämnda områden. Utredningen menar att det inte finns skäl att förändra uppgiftsfördel- ningen mellan skolan och andra myndigheter, men att det är nödvändigt att precisera avgränsningen av Försvarshögskolans ansvarsområde. Ansvarsområdet bör på ett tydligt sätt avgränsas till att omfatta totalförsvarets och den fredstida krishanteringens behov. Utredningens slutsats är att avgiftsfinansiering fortsatt bör vara skolans huvudsakliga finansieringsform, då strukturen och beställarkompetensen Det framhålls att beställningarna av utbildning hos Försvarshögskolan har fått en bättre stadga än tidigare och att processen för att beställa forskning är ändamålsenlig. Avseende regeringens styrning av myndigheten konstaterar utredaren att den är relativt vag i övergripande frågor, men tydlig i detaljfrågor och att styrelsens roll sedan den fått fullt ansvar bör klarläggas, så att den inte står vid sidan av de löpande kontakterna mellan regeringen och Försvars- Utredningen föreslår att regeringen bör uppdra åt uppdragsgivande myndigheter att redovisa vilken nytta och användning de har av beställd utbildning och forskning i sin verksamhet. Utredningen bedömer att prissättningen vid i huvudsak är konkurrenskraftiga, men att myndigheten bör minska sina personalkostnader och öka den debiterbara tiden. Vikten av att ta del av andra lärosätens erfarenheter av att effektivisera administrationen understryks också av utredaren. Regeringens bedömning är att flera av utredningens förslag ligger inom myndighetens eget ansvarsområde och att några av dem dessutom ligger i linje med de förslag som myndighetens interna effektiviserings- arbete utmynnat i. Några av åtgärderna har därför redan vidtagits inom ramen för det pågående förändringsarbetet vid myndigheten. I syfte att precisera avgränsningen för Försvarshögskolans ansvars- områden och att tydliggöra regeringens styrning avser regeringen se över myndighetens instruktion och regleringsbrev. att överväga former för att bättre kunna utvärdera och följa uppdrags- givarnas nytta och användning av beställd utbildning och forskning. ytterligare utveckling av regeringens styrning av myndigheten kommer att föras upp till dialog med styrelsen. Försvarshögskolans konsekvensanalys av Försvarsmaktens budget- präglas av stora osäkerheter. Mycket talar för att utbildningsvolymerna inom Försvarshögskolans område totalt sett kommer att minska. Dessutom kan forskningen behöva ändra inriktning för att kunna möta de tekniska och konceptuella behoven. högskolan gör bedömningen att utbudet av exempelvis kortare kurser och civila kurser kan komma att öka. Försvarshögskolan slutsatsen att antalet helårsprestationer kommer att Tillsammans med den generella utbildning som Försvarshögskolan förmedlar krävs såväl ett ledningsorganisatoriskt ramverk som fortsatt övningsverksamhet för att ge blivande beslutsfattare i Försvarsmakten tillräcklig kompetens för att verka som chefer på dessa nivåer. både nationellt och internationellt. fortsätter kommer Försvarshögskolan att behöva söka sig utomlands för att erhålla och utveckla dessa förmågor. Försvarshögskolan kan inte dra några tydliga slutsatser när det gäller Myndigheten vill dock uppmärksamma behovet av och möjligheten till ett förändrat och breddat synsätt när det gäller forsknings- och teknikutvecklingsstrategin. Forskningen bör ändra inrikt- ning för att kunna stödja ett svenskt försvar med förändrade uppgifter. Exempelvis bör man förstärka den militärteoretiska utvecklingen, det krigsvetenskapliga området samt ledningsmetodiken med koppling till Prop. 2004/05:5 utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar. Försvarshögskolan står inför en period som kommer att ställa hårda krav på verksamhetsplanering och kostnadseffektiv administration. Bakgrunden är de förändringar som huvudkunden () står inför. Detta gäller inte minst Försvarsmaktens förändringar av utbildningsbeställningarna. Försvarshögskolan måste därför ställa om sin utbildningsadministration. Myndigheten har dock redan vidtagit vissa åtgärder för att anpassa sig till den allt hårdare ekonomiska situationen. Regeringen bedömer att utbildningsvolymen kommer att minska mot bakgrund av de förslag som Försvarsmakten lämnar i budgetunderlaget . Översynen av (SOU 2004:41) Betänkandet En översyn (SOU 2004:41), överlämnades av utredningen. hade till uppgift att göra en översyn av . I uppdraget ingick att utvärdera nuvarande styrning av myndigheten och hur myndigheten kan komma att påverkas av omvärldsförändringar, myndighetens resursutnyttjande och organisation. I uppdraget har vidare ingått att utvärdera Totalförsvarets forskningsinstituts nuvarande sam- verkan med civila aktörer (myndigheter, universitet och högskolor) liksom samverkan med internationella forskningsorgan. och utnyttjandet av forskningsresultat i samhället i övrigt har även Utredningen konstaterar att för en avgiftsfinansierad myndighet är kundernas uppfattning en nyckelfråga. intryck av Totalförsvarets forskningsinstituts verksamhet och produktion har varit uppdragsgivarnas sammantaget tydligt positiva omdömen. är utredningens uppfattning att övergången från anslags- till avgiftsfinansiering har lett till förbättringar i såväl relevans som produktkvalitet. Vad beträffar överföringen av Total- försvarets forskningsinstituts forskningsresultat till användarna förefaller det enligt utredningen finnas brister. Utredningen konstaterar i samman- hanget att svårigheten att mäta resultat i statlig verksamhet gör att traditionella resultatindikatorer får kompletteras med diskussioner kring effektiviteten i produktionsapparaten. Utredningen anser att det framtida behovet av Totalförsvarets forsk- ningsinstituts tjänster kan komma att ändra karaktär på grund av Förändringarna i vår omvärld motiverar enligt utredningen en översyn av instruktionen där Totalförsvarets forsknings- instituts huvuduppgift, att bedriva forskning, metod- och teknikutveck- ling samt utredningsarbete till stöd för totalförsvaret, förtydligas så att det framgår att uppgiften även inkluderar skydd mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Utredningen anser vidare att det i instruktionen finns uppgifter som inte, eller i begränsad omfattning, kan väntas finansieras Utredningen föreslår därför bl.a. att FOI bör till- Prop. delas utökade anslagsmedel för att exempelvis sprida forskningsresultat på ett sådant sätt att de kan tillgodogöras av civila aktörer i samhället samt för att bättre ta tillvara möjligheter till internationella samarbeten. Regeringens styrning av präglas enligt utredningen av att huvuddelen av finansieringen utgörs av avgifter. Utredningen menar att avgiftsfinansiering även fortsättningsvis bör vara principen för Totalförsvarets forskningsinstituts finansiering. praktiken närmast fullständigt beroende av avgiftsfinansiering är dock enligt utredningen olyckligt, särskilt i en situation med pågående omvärldsförändringar i den säkerhetspolitiska utvecklingen och För- Vidare lämnas förslag till förändringar avseende bl.a. regleringsbrevet och styrelsens sammansättning. Uppdragsstyrningen är den andra delen, vid sidan av regeringens styrning, av den externa styrningen av myndigheten. forskningsinstituts uppdrag kommer främst från Försvarsmakten och och styrs via forsknings- och teknikutvecklings- Utredningens sammanfattande intryck av forsknings- och utvecklingsprocessen är positivt, även om det finns vissa brister. fungerar dialogen mellan beställarna och Totalförsvarets forsknings- Avseende uppdragsstyrningen som rör samhällets kris- beredskap inför svåra påfrestningar på samhället i fred finns enligt utredningen ett behov av en myndighetsgemensam process för syste- matisk samordning och inriktning av FoU (forskning och teknikutveck- ling) för civil krisberedskap. Bakgrunden är den säkerhetspolitiska och tekniska utvecklingen och den vidgning av Totalförsvarets forsknings- instituts ansvarsområde som utredningen anser bör bli följden av Utredningens utvärdering visar att Totalförsvarets forskningsinstituts organisation ur ett styrningsperspektiv överlag fungerat väl, men att det finns ett antal brister som myndigheten föreslås hantera, bl.a. ur samverkans-, styrnings- och marknadssynpunkt. ingen anledning att förändra huvudprincipen för organisationen. Utredningen har funnit att Totalförsvarets forskningsinstituts kostnads- nivå är jämförbar med vad som gäller för motsvarande statlig verksamhet i övrigt, men civila aktörer uppfattar Totalförsvarets forskningsinstituts priser som höga jämfört med de priser som tas ut av universitet och Utredningen drar slutsatsen att detta konkurrensproblem inte beror på att har anmärkningsvärt höga overheadkostnader, utan att det snarare till del kan bero på att frågan om full kostnadstäckning vid universitets och högskolors prissättning av externa uppdrag inte slutgiltigt lösts. Utredningen föreslår bl. regeringen åter bör ta upp frågan om full kostnadstäckning för universitets och högskolors uppdragsforskning. Utredningen konstaterar att har en väl utvecklad samverkan med universitet och högskolor inom landet som ökat mätt i antal samverkansprojekt. nationella bilaterala och multilaterala forskningssamverkansprojekt har Här anser utredningen det viktigt att Totalförsvarets forsknings- institut ges förutsättningar att delta i dessa internationella samverkans- projekt, bl.a. genom utökat anslag. samarbete med försvarsindustrin syftar bl.a. till att överföra kunskap till industrin, men även att ta tillvara industrins kompetens och skapa förut- sättningar för ett ömsesidigt lärande. Inte minst p.g.a. omvärldsföränd- ringar, krympande försvarsanslag och ökande internationellt samarbete framstår det enligt utredningen som betydelsefullt att Totalförsvarets forskningsinstitut utvecklar sin samverkan med industrin och utredningen utvecklar industrisamverkansformerna ytterligare. Betänkandet har remissbehandlats och svaren sammanställts (Fö2004/804 /MIL). Regeringen bedömer att förslagen som utredningen resulterat i är Flera av dessa förslag ligger inom myndighetens eget ansvarsområde och några av åtgärderna är redan vidtagna inom ramen för utvecklingsarbetet inom myndigheten. Flera av förslagen kan även komma att innebära åtgärder från regeringen. Totalförsvarets forskningsinstituts konsekvensanalys av Försvars- I Försvarsmaktens planering har den ekonomiska omfattningen av forskning och teknikutveckling (FoT) reducerats från 1 030 miljoner kronor 2005 (varav är forskning), till 865 miljoner kronor 2008 (varav är forskning). den totala FoT reduktionen således planeras till och kommer som följd härav att beröras av en omfattande, relativt snabb och profilerad reduktion som i sig innebär att kapacitet och kompetens att stödja Försvarsmakten och går ned påtagligt, särskilt inom den tekniska De reducerade beställningarna från Försvarsmakten och bedöms främst beröra teknikavdelningarna i Osäkerheterna är stora bl.a. avseende hur beställningar kommer att påverkas (t.ex. Flyg FoT). Extra löne- och pensionskostnader för avvecklad personal kommer att uppstå och vidare kommer troligen kostnader uppstå för direktavskriv- ning av anläggningar och tyngre investeringar som ej längre behövs i den Omställningskostnaderna för myndigheten blir således relativt omfattande. det angeläget att hantera dessa kostnader på ett sätt så att forskningen inte drabbas utöver vad reduktionen i beställningsvolymen i sig innebär. Enligt myndigheten behövs bl.a. åtgärder för att skapa flexibilitet, ett utökat anslag och överläggningar med Försvarsmakten för att finna bästa sättet att genomföra produktionen . heten framhåller som väsentligt att det vidtas åtgärder för att underlätta omställning av forskning mot nya typer av uppdrag och uppdragsgivare, exempelvis gentemot kunder utanför det militära försvaret. anser att det kan komma att ske ett väsentligt kompetensbortfall vid industrin, vilket behöver kompenseras med åtgärder vid bl.a. och Försvarets Myndigheten betonar vidare betydelsen av profilerade nedskärningar inom ett antal forsknings- och teknikutvecklingsområden i Prop. 2004/05:5 kombination med en viss strävan att bibehålla bredd . Forsknings- och teknikutvecklingsprocessen bör anpassas för att ta till- vara nya prioriteringsgrunder som bl.a. starka nationella nischer och anser att det är av stor vikt att forsknings- och teknikutvecklingsprocessen även framgent sammanhålls som en samlad process. Det bedöms vara en viktig förutsättning för att Försvarsmakten skall kunna ta ett samlat strategiskt ansvar för försvars- forskningen. Regeringen bedömer att myndighetens verksamhet kommer att på- verkas betydligt genom minskad omfattning av forskningsbeställningar från huvudkunderna. Det är väsentligt att myndigheten vidtar åtgärder i syfte att skapa förutsättningar för att neddragningarna inte skall behöva innebära ett kompetensbortfall som försämrar myndighetens möjligheter att bidra till underlag för utveckling av det nya försvaret och samhällets krishantering. Exempelvis beslutsunderlag vad gäller försvarets operativa förmåga, materielförsörjningsprocessen och utvecklingen av starka nationella nischer men även avseende meranvändning av Totalförsvarets forskningsinstituts kompetens och resultat för forskningsbehoven utanför det militära försvaret. Från klassificering till urval en översyn av (SOU 2004:5) Betänkandet Från klassificering till urval en översyn av (SOU 2004:5) överlämnades av utredningen om översyn av . Utredningen hade bl.a. till uppgift att genomföra en översyn av i syfte att utvärdera myndighetens verksamhet och resursutnyttjande samt lämna förslag till eventuella förändringar. har utbildningsvolymen av totalförsvarspliktiga minskat från ca 35 000 till ca 17 000 . Med utgångspunkt från senare års utveckling finns det inte skäl att tro att utbildningsvolymerna kommer att öka den närmaste framtiden. ökar årskullarna av 17-åriga män. ökar åldersklasserna stadigt från dagens nivå på ca 45 000 män till drygt 60 000 män. sjunker sedan åldersklasserna igen för att 2014 vara under 50 000 män. Intresset bland unga kvinnor att antagningspröva och fullgöra plikttjänstgöring har också ökat och det finns skäl att tro att det fortsätter. En av slutsatserna från utredningen är att den framtida mönstrings- och uttagningsprocessen måste vara mer flexibel än dagens förfarande för att kunna hantera volymförändringar både på behovs- och urvalssidan. Utredningen föreslår ett reformerat mönstringsförfarande där Total- , genom ett ökat intygshanterande, bättre och tidigare kan sålla ut de totalförsvarspliktiga som av medicinska, psykologiska eller sociala skäl inte bör kallas till mönstring. bör även, anser utredningen, begära att de mönstrande skickar in en hälsodeklaration i förväg för att möjliggöra en mer effektiv hantering. förutsättning för att en ökad intygshantering skall kunna tillämpas i större omfattning är att det finns en grundläggande kravprofil för uttagning till I detta har Försvarsmakten ett stort ansvar enligt utred- bedöms alla totalförsvarspliktiga män som har förutsättningar att Utredaren anser att det ter sig allt mindre viktigt att vidmakthålla nuvarande system där varje individ klassificeras. Mönstringen bör därför ändra karaktär från klassificering till urval och inskrivningsprovet bör utformas så att förutsättningar för en diffe- rentierad mönstringsprocess skapas. Den differentierade mönstringen bör utformas så att endast de mätvärden som är nödvändiga för att skapa ett tillräckligt beslutsunderlag för inskrivningen tas fram. får i uppdrag att i samråd med berörda parter utreda möjligheten att genomföra en form av inskrivningsprov i gymnasieskolor eller i andra lokaler i syfte att ytterligare öka möjlig- heterna att minska antalet som behöver inställa sig vid regionkontoren för mönstring. Slutligen föreslår utredningen att verksamheten Stöd under grund- utbildning, dvs. den verksamhet då stöder utbildningsanordnarna med psykologer m.m. för att minska antalet avhopp från grundutbildningen, fortsättningsvis finansieras via anslag. Betänkandet har remissbehandlats och en sammanställning av svaren har upprättats (Fö2004/188/MIL). Regeringen bedömer att förslagen som översynen resulterat i är Flera av förslagen rör interna arbete, och sådana förändringar kan genomföras utan regeringens med- fick i samband med remitteringen i uppdrag av utredningen att återkomma med beräkningar av de förslag som utredningen lämnat. Regeringen avser återkomma till vad avser de av översynens förslag som kräver lagändring. Totalförsvarets pliktverks konsekvensanalys av Försvarsmaktens Enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt skall Totalförsvarets pliktverk mönstra alla 18-åriga män oavsett Försvarsmaktens behov av Demografin, dvs. årsklassens storlek, är avgörande för Total- , inte de utbildningsansvariga myndigheternas behov av civil- eller värnpliktiga. Detta innebär att Totalförsvarets pliktverks kostnader inte direkt påverkas av Försvarsmaktens minskade behov av En förändring av mönstringen så att den omfattar även kvinnor skulle ge en årlig kostnadsökning om ca . det större antalet prövande bedömer att man behöver 3 efter beslut om kvinnlig mönstringsplikt för att rekrytera personal och anskaffa nya lokaler. mönstringsplikt även för kvinnor är orimlig om den inte följs av Att Försvarsmaktens behov av inryckande minskar som antalet prövande dubbleras kan leda till att färre kvinnor skrivs in för tjänstgöring eftersom särbehandlingen av kvinnor avskaffas och de fysiska prestationskraven består. Om antalet befattningar inom främst Försvarsmakten består kan det Prop. 2004/05:5 knappast leda till personalminskning inom eftersom inskrivningsprocessen ändå tar lika . Motivationen för tjänstgöring kan sjunka om utbildningsvolymerna minskas. Total- anför att det är problematiskt att låta intresset för internationell tjänstgöring var mer styrande för inskrivningen än vad som sker . Myndigheten menar att det dels kan verka menligt för urvalet av individer, dels kan individer som bedöms vara bäst lämpade för tjänst nekas inskrivning därför att de inte vill tjänstgöra internationellt. En ökning av januariinryckningen bedöms leda till en ökning av antalet inskrivna för att kompensera det större bortfallet vid inryckning . Detta, bedömer , kommer att resultera i en ökning av antalet personärenden. Regeringen delar bedömningen att minskade behov av inryckande inom framförallt Försvarsmakten inte innebär lägre kostnader för Total- inom ramen för nuvarande system för mönstring. 8Fortsatt utveckling av den samlade krisberedskapen 8.1 Utgångspunkter för planeringen Civil verksamhet inom totalförsvaret (civilt försvar) utgör en del av samhällets samlade krishanteringsförmåga. När hot och risker inte är förknippade med militära väpnade angrepp utan det i stället är fråga om andra hot och risker mot samhället i fred förändras också behoven av I denna proposition beskriver regeringen konsekvenser av detta för det civila försvaret. Regeringen avser att återkomma till vilka åtgärder i fred som det finns behov av för att kunna möta en förändrad hotbild i den proposition som regeringen avser att lägga fram hösten Krishanteringsförmågan i samhället skapas med utgångspunkt i de åtgärder som vidtas i den normala fredsverksamheten. åtgärder vidtas därutöver för beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred samt för att kunna motstå krig. ring, med ansvarsprincipen som grund, bygger på ett tydligt myndighets- En ny planeringsstruktur för svåra påfrestningar på samhället i fred och för höjd beredskap infördes . en förändring motiverades med det nya säkerhetspolitiska läget och en förändrad hot- och riskbild. Gemensam planering inom avgränsade sam- verkansområden ersatte den funktionsindelning som tidigare hade gällt. I samverkansområdena planeras och samordnas verksamheter som anses särskilt viktiga för samhällets förmåga att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred och höjd beredskap. samverkansområde finns det inbördes samband mellan myndigheters verksamheter och ansvar som är väsentliga att beakta. samordningen av vidtagna beredskapsåtgärder utökades användningen av anslaget för det civila försvaret 2003 till att även omfatta insatser som stärker samhällets förmåga mot svåra påfrestningar på samhället i fred under förutsättning att åtgärderna på ett väsentligt sätt även ökar förmågan under höjd beredskap. Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska utvecklingen anser regeringen att reformeringen av den civila beredskapen skall fortsätta. Försvars- beredningen har i sina senaste rapporter konstaterat att ett militärt väpnat angrepp i alla dess former från annan stat direkt mot är osanno- likt . Kränkningar mot den territoriella integriteten och incidenter kan dock inte uteslutas. har terroristattackerna i och samt själv- mordsbombarna i visat hur sårbart samhället är. kan inget land dra sig undan och undgå att påverkas av världsutvecklingen. Den tekniska infrastrukturen, som det öppna och moderna samhället är beroende av, är i ökad grad transnationell och därmed en del av den gemensamma sårbarheten. Bedömningen att ett väpnat angrepp i alla dess former från en annan stat direkt mot är osannolikt får kon- sekvenser för kraven på förmåga för det civila försvaret. har kraven på förmåga att kunna hantera svåra påfrestningar på samhället i fred inte på något sätt minskat. Tyngdpunktsförskjutningen mot fredstida händelser har medfört att den önskvärda förmågan alltmer går utanför vad som i traditionell mening varit försvarspolitik. De nu aktuella riskerna och hotens art gör att åtgärder för att få bästa effekt snarare behöver vidtas inom det politikområde till vilket en verksamhet normalt hör och inom ramen för svåra påfrestningar på samhället i fred än inom ramen för totalförsvaret. Den övervägande delen av samhällets samlade säkerhet och beredskap skapas inom ramen för det löpande arbete som utförs av myndigheter, kommuner, landsting, företag och olika organisationer i deras vardagliga gärning. Den robusthet och förmåga att agera om något händer som på detta sätt byggs in i samhället utgör grunden för samhällets samlade säkerhet. Vissa katastrofer och andra mycket extrema situationer kan få kon- sekvenser av en sådan dignitet att de utgör hot mot grundläggande värden i samhället, hotar befolkningens liv eller hälsa samt kan få miljömässiga eller ekonomiska konsekvenser. I propositionen Samhällets säkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158) s. 72 angavs att en svår påfrestning inte utgör en enskild händelse i sig, exempelvis en olycka, ett sabotage osv., utan är ett tillstånd som kan uppstå när en eller flera händelser utvecklar sig eller trappas upp till att omfatta flera delar av samhället. Tillståndet är av sådan omfattning att det uppstår allvarliga störningar i viktigare samhällsfunktioner eller att det hotar grundläggande värden av olika slag i samhället och kräver att insatser från flera olika myndigheter och organ samordnas för att hantera situationen och därmed begränsa kon- sekvenserna. Grundprincipen är att denna typ av händelser även i fortsättningen skall inom ramen för respektive verksamhets ordinarie ansvar.