prop · GR03100d6 · 2004-04-15 00:00:00 — Åren 20032006 beräknas skatterna i genomsnitt öka medan den underliggande ökningen, dvs. justerat för effekter av regeländringar, beräknas uppgå till . Skatt på arbete och konsumtion ökar med i genomsnitt medan skatt på kapital beräknas öka med i genomsnitt . Skattekvoten, dvs. skatteintäkterna som andel av BNP, beräknas minska . Redovisningen av skatteintäkterna följer numera nationalräkenskapernas principer, både vad gäller definitionen av skatter och periodiseringar. För att få jämförbarhet med prognosen som den redovisades i budgetpropositionen har en proformaredovisning gjorts av den i budgetpropositionen redovisade prognosen. I avsnitt 5.4.1 ges en mer utförlig redovisning av metodförändringen. I denna proposition aviserar regeringen ett antal åtgärder med syfte att stimulera sysselsättningen. Bland annat föreslås att en skattereduktion för reparation och ombyggnad införs för arbeten som görs till och med . Ytterligare två tidsbegränsade skattestimulanser aviseras med ikraftträdande . De föreslagna ändringarna på skatteområdet finns redovisade i avsnitt 5.3.2. Ytterligare åtgärder som påverkar statsbudgetens inkomstsida finns redovisade i avsnitt 4.3. beräknas skatterna ha ökat , med en underliggande ökning om . Den stora skillnaden mellan den faktiska och underliggande utvecklingen förklaras främst av att det särskilda grundavdraget för pensionärer har slopats och ersatts med en skattepliktig garantipension. Omläggningen beräknas ha ökat skatteintäkterna med . Dessa intäkter medför dock ingen budgetförstärkning eftersom de motsvaras av ökade pensionsutbetalningar på budgetens utgiftssida. Tabell 5.1 Totala skatteintäkter och statsbudgetens inkomster 20012006 Miljarder kronor och procent -0,5 -3,7 -7,7 Förändring, övr. -44,5 -25,1 -2,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . En ytterligare förklaring är höjda kommunala utdebiteringar, vilka ökar intäkterna med . Den låga underliggande ökningstakten förklaras av en fortsatt låg ökningstakt av skatt på arbete, främst till följd av en minskning av antalet arbetade timmar. De utbetalda lönerna ökade preliminärt , men utvecklingen skiljer sig mellan olika sektorer. I den privata sektorn ökade utbetalda löner medan de i offentlig sektor ökade . Den svaga utvecklingen av i privat sektor förklaras av att antalet arbetade timmar i lönesumman minskade . beräknas skatteintäkterna öka , med en underliggande utveckling om . För skatt på arbete beräknas den underliggande ökningen uppgå till jämfört . Den enskilt största förklaringen är att timlönen beräknas öka . Den snabbare utvecklingen av intäkterna som beräknas ske 2005 och 2006 förklaras till stor del av en starkare arbetsmarknad och därigenom en starkare ökning av antalet arbetade timmar, framför allt inom privat sektor. Statsbudgetens skatteinkomster beräknas öka med i genomsnitt eller med totalt . Övriga inkomster på statsbudgeten beräknas öka med . Uppgången förklaras av att inkomster av försåld egendom antas öka med . Sammanlagt beräknas de övriga inkomsterna uppgå till 2006. Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen blev skatteintäkterna lägre 2002. Större delen av minskningen avser bolagens inkomstskatt. Den lägre bolagsskattebasen påverkar även prognosen över bolagens inkomstskatt 2003 och framåt. I tabell 5.2 framgår förändringarna jämfört med budgetpropositionen fördelade på skatteslag och sektorer. Skatt på arbete har reviderats ned , främst beroende på att antalet arbetade timmar och timlöneökningen nu beräknas bli lägre. Revideringen av konsumtionsskatter förklaras främst av lägre momsintäkter och lägre skatt på energi. Den reviderade prognosen påverkar framför allt statens intäkter. Kommunsektorns skatteintäkter beräknas bli mellan 1,4 och lägre. underliggande nedrevideringen är emellertid något högre, eftersom den kommunala utdebiteringen blev högre jämfört med vad som antogs i beräkningen till budgetpropositionen. I de separata avsnitten om skatt på arbete m.fl. finns utförligare förklaringar till förändringarna. Tabell 5.2 Totala skatter och statsbudgetens inkomster differenser jämfört med budgetpropositionen -9,6 -9,1 -16,7 -23,5 -27,2 -1,3 -3,8 -5,9 -9,7 -10,6 -8,0 -7,2 -7,3 -9,3 -10,8 -0,3 -1,5 -3,2 -4,8 -6,0 -0,3 -0,7 -0,5 -9,9 -10,1 -17,2 -22,7 -26,7 -9,6 -7,7 -15,5 -18,2 -20,3 -0,2 -2,7 -1,4 -3,2 -4,5 -0,1 -0,4 -1,4 -1,8 -9,1 -17,6 -14,0 -14,2 -9,1 -21,1 -17,5 -16,6 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . 5.2Skatterna i finansiellt sparande enligt nationalräkenskaperna Offentliga sektorns skatteintäkter som de redovisas i avsnitt 5.4 överensstämmer med skatterna som de redovisas i nationalräkenskaperna (NR). Skatterna enligt NR redovisas löpande kvartalsvis i form av preliminärt debiterade skatter och prognoser för bl.a. slutreglering och fastighetsskatter. Vid helårsberäkningarna ersätts prognoserna av utfall. Skatterna i avsnitt 5.4 redovisas fördelat på skatteslag, exempelvis statlig inkomstskatt, fastighetsskatt osv. NR publicerade skatterna för inkomståren 19932002 periodiserat. Skillnaden gentemot den tidigare redovisningen består i att slutregleringen, dvs. skillnaden mellan slutlig och preliminär skatt (både för hushåll och företag), redovisas det år till vilket slutregleringen är hänförlig istället då slutregleringen fastställs. Den tidigare använda metoden innebar att skatteintäkterna avseende ett visst år bestod av preliminärskatter och slutregleringar avseende ett , dvs. redovisningsprincip som gäller för vissa inkomsttitlar på statsbudgeten. Övergången till en periodiserad redovisning innebär att både preliminärskatter och slutreglering redovisas det år då skattskyldigheten uppstår, dvs. Metodändringen innebär att det utfall som NR presenterar i mars året efter inkomståret delvis baseras på prognoser, vilket beror på att slutregleringen blir känd först när den årliga inkomsttaxeringen är avslutad i november året efter inkomståret. I samband med övergången till en periodiserad redovisning har NR även reviderat de tidigare redovisade utfallen. De nya utfallen för åren 20002002 finns redovisade i tabell 5.3 Tabell 5.3 Offentliga sektorns skatter enligt NR NR-utfall enl. tidigare principer Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Övergången till periodiserad redovisning och övriga revideringar innebär att skatteintäkterna är högre 2000, lägre 2001 och lägre 2002. Den ändrade redovisningen påverkar även det finansiella sparandet dessa år. I tabell 5.4 redovisas utfall och prognoser över skatteintäkterna fördelat på olika sektorer. Sektorsredovisningen av skatterna i tabell 5.4 skiljer sig åt från den sektorsfördelning som finns redovisad i avsnitt 5.4. Skillnaden förklaras av att i avsnitt 5.4 redovisas avgifterna till premiepensionssystemet i ålderspensionssystemet, medan NR redovisar dessa avgifter i statlig sektor. När pensionsrätterna fastställs redovisar NR dessa som en transferering från statlig sektor till ålderspensionssystemet. Metodskillnaden påverkar inte det finansiella sparandet i respektive sektor men däremot skatteandelen. De totala NR-inkomsterna och total skatteintäkterna inklusive EU-skatter beräknas öka med i genomsnitt . Statens och kommunsektorns intäkter antas öka medan motsvarande ökning för pensionssystemet antas bli . Det finansiella sparandet beräknas uppgå till av BNP 2004 och beräknas öka till av BNP 2006. avsnitt 5.4 redovisas hur de olika skatteslagen utvecklas. I bilaga 1, Svensk ekonomi, avsnitt 11 finns en utförlig redovisning av det finansiella sparandet. Tabell 5.4 Totala skatter, offentliga sektorns inkomster och utgifter samt finansiellt sparande 20012006 Miljarder kronor, procent -0,3 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . 2003 avviker totala skatter enligt NR från totala skatter som de redovisas i avsnitt 5.4. Förklaring till avvikelsen finns redovisad i tabell 5.5. NR kommer att göra ytterligare revideringar av utfallen för 20002002. Den kommande revideringen beror på att NR fått tillgång till en mer detaljerad redovisning av preliminärskatter. I den redovisning av skatteintäkterna som finns i avsnitt 5.4 har denna information beaktats och i tabell 5.5 finns en beräkning av hur den tillkommande informationen beräknas påverka det reviderade utfall som NR kommer att redovisa . Den kommande revideringen beräknas minska skatteintäkterna, framförallt 2001 då regeringens bedömning är att de blir lägre jämfört med det utfall som publicerades . Tabell 5.5 Offentliga sektorns skatter enligt NR med ytterligare periodiseringar Utfall med ytterligare periodi- Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . NR-utfallet är preliminärt och grundas delvis på prognoser. Utfallet som publicerades baseras på en prognos för de skatter som fastställs vid den årliga inkomsttaxeringen. Regeringens bedömning är att utfallet avseende blir lägre än det preliminära NR-utfallet. ökade med sammanlagt jämfört med . Förändringen av konsumentprisindex (KPI) junijuni beräknas bli lägre jämfört med budgetpropositionen. Även har prognosen justerats ned. Därmed har bl.a. prisbasbeloppet och skikt- 5.3.1Makroekonomiska förutsättningar gränserna i den statliga inkomstbeskattningen Prognosen över skatteintäkterna baseras på de makroekonomiska förutsättningar som finns redovisade i bilaga 1, Svensk ekonomi. I tabell 5.6 redovisas de antaganden som har störst inverkan på skatterna samt förändringar i förhållande till budgetpropositionen . Tabell 5.6 Antaganden och förändringar jämfört med budgetpropositionen Arbetade timmar, utbetald lönesumma, hushållens konsumtionsutgifter och KPI : årlig procentuell förändring. medelutdebitering och statslåneränta: procent. Prisbasbelopp, inkomstbasbelopp och skiktgränser: kronor -0,9 -0,9 -0,4 -0,3 -0,4 -0,2 -0,1 -0,1 -0,3 -0,3 -0,7 -0,7 -0,6 -0,1 -0,1 -0,7 -0,6 -0,1 utgifter i löpande priser -0,1 -0,7 -0,3 -0,5 -0,6 -0,5 -0,1 -0,8 -0,9 -0,1 I beräkningen till budgetpropositionen antogs att medelutdebiteringen avseende 2004 för kommuner och landsting skulle öka med . De kommunala utdebiteringarna blev emellertid högre, vilket innebar att medelutdebiteringen justerats ned jämfört med budgetpropositionen. Enligt det preliminära utfallet från nationalräkenskaperna (NR) ökade lönesumman 2003. Sammanställningar från de månatliga skattedeklarationerna indikerar dock att lönesumman ökade . Denna ökningstakt stämmer även bättre överens med de bokförda skatterna . I absoluta tal motsvarar skillnaden mellan lönesumman enligt NR och skatteunderlagets lönesumma ungefär 2 Jämfört med beräkningen till budgetpropositionen antas lönesumman öka långsammare under samtliga prognosår. I detta avsnitt redogörs för de skatteåtgärder som regeringen aviserar i denna proposition. En sammanfattning av periodiserade bruttoeffekterna ges i tabell 5.7. Tabell 5.7 Periodiserade effekter brutto och indirekta effekter för offentlig sektor 20042006 -1,40 -1,00 -0,27 -0,13 Skattestimulans, offentliga lokaler -1,33 -0,67 Nedsatt elskatt energiintensiv industri -0,09 -0,18 -0,18 -1,47 -2,74 -0,94 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Regeringens bedömning: Ett tillfälligt ROT-av- drag i form av en skattereduktion för utgifter för byggnadsarbeten införs till och med . De nya reglerna skall ges retroaktiv tillämpning, vilket innebär att byggnadsarbeten som utförs kan ge rätt till skattereduktion. Skälen för regeringens bedömning: Den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden som i frånvaro av särskilda åtgärder kan förutses och motiverar en sysselsättningsstimulans . För att tidigarelägga byggande och minska risken för senare överhettning kommer regeringen återkomma med ett förslag om ett tillfälligt ROT-avdrag i form av en skattereduktion för utgifter för byggnadsarbeten till och med . Enligt de bedömningar som kan göras saknas skäl att låta stimulansen verka . Detta motiverar att den bortre tidsgränsen sätts till . Rätten till ROT-avdrag bör gälla åtgärder som vidtagits tidigast dagen efter , dvs. den dag då förslaget blir offentligt. En senare starttidpunkt skulle kunna verka hämmande på byggnadsverksamhet fram till denna tidpunkt. Ett förslag bereds i och en proposition skall överlämnas till . Systemet skall i allt väsentligt utformas enligt de regler av motsvarande slag som gällde till (prop. 1995/96:229, SFS 1996:725). Det innebär att det kommande förslaget skall utformas på följande sätt. Skattereduktionen medges ägare till bostadshus eller innehavare av privatbostadsrätt som haft utgifter för byggnadsarbete dvs. för reparation, underhåll och om- och tillbyggnad av bostadshus. Som byggnadsarbete räknas inte åtgärder som enbart avser service på maskiner och andra inventarier, installationer eller rengöring. Liksom tidigare medges inte skattereduktion för utgifter för material och utrustning och inte heller för värdet av det egna byggnadsarbete som ägaren eller innehavaren lagt ner. En förutsättning är också att den som utför arbetet innehar F-skattsedel. Utgifter för åtgärder där försäkringsersättning lämnats, där annan skattereduktion medgivits eller där bidrag beviljats räknas inte in i underlaget för skattereduktion. Skattereduktion kommer att medges för utgifter för byggnadsarbete som utförts till och med och som är betalda vid tiden för ansökan. Skattereduktionen tillgodoräknas av utgiften för byggnadsarbetet. medges inte någon skattereduktion. Skattereduktion kommer att medges med högst för småhus som utgör en taxeringsenhet, med högst för innehav av en privatbostadsrätt och för hyreshus som utgör en taxeringsenhet med det högsta av och ett belopp motsvarande fastighetsskatten för bostadsdelen för hela . Ansökan om skattereduktion skall göras hos . uppskattar att administrationen av ROT-avdraget kommer att ge upphov till merkostnader på . Regeringen kommer i den kommande propositionen att föreslå att de nya reglerna skall ges retroaktiv tillämpning och omfatta åtgärder som företas . Det samlade skattebortfallet bedöms, utifrån erfarenheterna av den tidigare stimulansen, uppgå till . I periodiserade termer beräknas belasta 2004 medan resterande faller på 2005. Regeringens bedömning: En särskild skattestimulans för investeringar i källsorteringslokaler i flerbostadshus bör införas till och med . Skälen för regeringens bedömning: I syfte att skapa bättre förutsättningar för sopsortering i hushållssektorn bör inrättande av källsorteringslokaler i flerbostadshus stimuleras. Ett arbete inleds därför inom för att ta fram ett förslag till en särskild skattestimulans för investeringar i källsorteringsutrymmen i flerfamiljshus. En departementsskrivelse skall skyndsamt tas fram och remissbehandlas. Förslaget skall kunna träda i kraft och gälla fram till och med . Det totala skattebortfallet beräknas till . Särskilt skattestimulans för miljöinvesteringar i offentliga lokaler Regeringens bedömning: En särskild skattestimulans för miljöinvesteringar i offentliga lokaler bör införas för perioden till och med . Skälen för regeringens bedömning: Med hänvisning till de energi- och miljöpolitiska målen anser regeringen att en särskild skattestimulans bör införas för att främja vissa typer av miljöinvesteringar i offentligt ägda lokaler. En departementsskrivelse ska därför skyndsamt tas fram och remissbehandlas. Stimulansen skall riktas till vissa specificerade energibesparande åtgärder och konvertering till förnyelsebar energi i offentligt ägda lokaler. Den skall uppgå till av de totala kostnaderna upp till ett visst belopp. För installation av solceller skall stimulansen uppgå till av den totala kostnaden upp till ett visst belopp. Stimulansen skall kunna tillämpas på åtgärder som utförs till och med . Det totala skattebortfallet beräknas till . Den förhöjda stimulansen för installation av solceller beräknas svara för av detta belopp. Ändrade regler för energiskatt på el i vissa industrier Regeringens bedömning: Reglerna om skattefrihet för el som förbrukas i vissa industriella processer bör anpassas till gällande energiskattedirektiv. Vidare bör regler om nedsättning av elskatt för företag som deltar i program för energieffektivisering införas. De nya reglerna bör träda i kraft , dvs. som nollskattesatsen på el för hela industrin ersätts med en skattesats på per kWh. Skälen för regeringens bedömning: Efter förslag i budgetpropositionen har beslutat att nuvarande nollskattesats på el för hela industrin skall ersättas med en skattesats på per kWh . De befintliga avdragsbestämmelserna i lagen (1994:1776) om skatt på energi innebär att el som förbrukas i vissa industriprocesser blir skattefri. Det gäller t.ex. tillverkning av råaluminium, klor-alkali och klorat. Även el som förbrukas vid tillverkning av mineraloljor undantas. Det nya energiskattedirektivet ger dock möjligheter att undanta ytterligare industriella processer. Regeringen planerar därför att lägga fram en proposition med förslag till justering av reglerna om skattefrihet för el som förbrukas i vissa industriella processer. Förslaget är utformat i enlighet med gällande energiskattedirektiv. Avsikten är att förändringen skall träda i kraft . Det skattebortfall som följer av dessa justeringar har redan beaktats i beräkningen av den intäktsförstärkning som införandet av en skattesats på per kWh medför. Det nya energiskattedirektivet ger även möjlighet till nedsättning av elskatten under minimiskattenivån under vissa förutsättningar. Det gäller t.ex. för företag som gör ett åtagande genom avtal om att främja energieffektivisering och minska koldioxidutsläppen. Regeringen bereder nu ett förslag till program för energieffektivisering för energiintensiva företag, som avses överlämnas till för beslut . Förslaget ger företag möjlighet att deltaga i femåriga program för energieffektivisering i utbyte mot nedsättning av energiskatten på el. Förslaget skall träda i kraft . Det beräknas medföra minskade elskatteintäkter med . Den periodiserade nettoeffekten beräknas uppgå till . Den fulla årseffekten uppträder först och beräknas då uppgå till netto. 5.3.3Sammanfattning av ändrade skatteregler 19992004 Utvecklingen för de olika skatteslagen beror dels på de underliggande skattebasernas förändring, dels på beslutade eller föreslagna regeländringar. För en sammanställning av bruttoeffekterna av de viktigaste regeländringarna 19992004, se tabell 5.8. För att kunna följa den underliggande utvecklingen av de olika skatteslagen redovisas bruttoeffekterna av de viktigaste regeländringarna under 19992004. Tabell 5.8 Regeländringar 19992004, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -8,7 -11,4 -15,7 -21,8 -0,7 -1,7 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift -2,0 -1,8 -7,3 -0,3 -0,1 -0,2 -5,7 -0,8 -2,4 -1,3 Sänkt skatt från på inkomster upp till övre skiktgräns -4,2 -1,3 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift -2,2 -3,3 -2,4 -0,4 -0,2 -0,2 -0,1 Höjt tak för allmän pensionsavgift från 7,5 till 8,06 basbelopp Höjd allmän pensionsavgift från 6,95 till -3,2 -15,8 -16,9 -22,4 -2,0 Skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare () -3,2 -0,3 -1,6 Skattereduktion för allmän pensionsavgift -15,8 -16,6 -17,3 Skattereduktion för fackföreningsavgift, (2004) -3,5 -0,6 Skattereduktion 200 kronan, skatteväxling -1,4 -1,2 -1,1 -1,5 -1,2 Sänkta socialavgifter från 33,06 till 32,92 till 32,82 och till -1,2 -0,9 -1,2 -0,4 -0,2 -1,1 -4,5 -7,1 -1,8 -0,4 -1,4 -2,5 -3,1 -0,8 Återföring från skatteutjämningsreserv upphör -2,1 Periodiseringsfond från 5 till (1999), avsättning (2001) -2,5 -2,5 Skattereduktion för reparation och ombyggnad, -0,8 Återköp aktier, sänkt skatt investmentbolag, ändrade 3:12-regler -0,5 -2,0 -0,6 -3,3 -0,4 -0,3 Sänkt skattesats för hyreshus, bostadsdel 1989/90 från 1,2 till -0,2 Återinförd omräkning för hyreshus, bostadsdel och småhus Hyreshus, bostadsdel, sänkt skattesats från 1,5 till 1,3 till 1,2 till -0,8 -0,4 -4,0 Småhus, sänkt skattesats från 1,5 till -5,8 Begränsningsregel fastighetsskatt, nytt taxeringsförfarande -0,2 -0,4 -0,3 Sänkt skattesats, markvärde för vattenkraft från 2,21 till -1,2 Övriga skatter på kapital -0,7 -1,8 -0,3 Höjd kapitalvinstskatt för privatbostäder från Höjda fribelopp för förmögenhetsskatt -2,2 -1,8 Slopad arvsskatt mellan makar -0,3 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,1 Förändrad skatt på diesel -1,0 Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror -1,1 -1,9 -1,2 Sänkt skatt på vissa byggtjänster -0,1 -1,2 Sänkt mervärdesskattesats för personbefordran från -1,0 Sänkt mervärdesskattesats på böcker och tidskrifter från -1,3 Förändrad vägtrafikskatt samt slopad försäljningsskatt på lätta lastbilar m.m. -0,1 -0,1 Tobaksskatt, höjd skatt på lågpriscigaretter Sänkt skatt på vin -0,6 -13,2 -7,2 -20,6 -23,7 -13,2 -7,2 -20,6 -23,7 Beloppen visar den årligt tillkommande intäktsförändringen till följd av ändrade skatteregler. Det är viktigt att understryka att de redovisade beloppen avser periodiserade bruttoeffekter, dvs. storleken på den initiala skatteändringen. Nettoeffekter beaktar även indirekta effekter på offentliga utgifter och andra skattebaser via förändringar i löner, priser och bolagsvinster. Effekterna på de kassamässiga inkomsterna är i regel mindre införandeåret eftersom bl.a. uppbördsförskjutningar och jämkningar då måste beaktas. I budgetpropositionen föreslog regeringen en skatteväxling med en höjning av energiskatten och en motsvarande sänkning av skatt på arbete. Enligt överenskommelse mellan regeringen och samarbetspartierna skall den gröna skatteväxlingen utökas och 2006 med 4 respektive . Någon överenskommelse om hur den utökade skatteväxlingen skall utformas finns ännu inte. har växlingen därför beräkningstekniskt lagts in med samma profil som skatteväxlingen 2004. 5.3.4Osäkerhetskällor som påverkar skatteprognoserna Den osäkerhet som finns i alla prognoser kan specifikt för skatteprognoser hänföras till två faktorer, dels bedömningen av den underliggande skattebasens storlek, dels bedömningen av dess utvecklingstakt. Till följd av avdrag, gränsvärden, etc. skiljer sig skattebaser ofta från det i ekonomisk mening relevanta underlaget. Förmögenhetsskattepliktiga tillgångar tas exempelvis upp till olika andelar av marknadsvärdet. Skatternas utvecklingstakt skall bl.a. bedömas i förhållande till den ekonomiska utvecklingen. Således kommer tillförlitligheten i skatteprognosen att påverkas både av noggrannheten i utgångsläget och möjligheten att bedöma skatternas samvariation med makroekonomin. På kort sikt ligger osäkerheten i prognosen främst i bedömningen av bolagsskatter och av hushållens skatt på kapitalvinster. På är det däremot främst prognosen avseende skatt på arbete som svarar för osäkerheten, vilket förklaras av dess stora andel av de totala skatterna. När det gäller prognosen för skatt på arbete är utvecklingen av antal arbetade timmar och timlön en osäkerhetskälla. En ökning av lönesumman ökar skatteunderlaget med ca och skatterna på arbete (inkomstskatt och arbetsgivaravgifter) med . För konsumtionsbaserade skatter gäller som tumregel att om hushållens konsumtionsutgifter förändras leder det till förändrade momsintäkter med ca . Därutöver påverkas skatteintäkterna av konsumtionens sammansättning eftersom uttaget av indirekta skatter på konsumtion skiljer sig åt för olika varugrupper. I tabell 5.9 redovisas de totala skatteintäkterna för perioden 19992006. Skatteintäkterna har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och makroekonomiska förutsättningar i form av timlön, sysselsättning, inflation m.m. överensstämmer denna redovisning med hur NR redovisar skatterna. De skatter som NR redovisar i offentlig sektor är något lägre än de totala skatterna. I NR redovisas nämligen inte den del av mervärdesskatten och tullinkomsterna som ingår i avgiften till EU som transaktioner i den offentliga sektorn utan som en skatt till EU. I samband med att NR övergick till att redovisa skatterna periodiserat (se avsnitt 5.2) beslutades även att anstånd som medges för omprövningar av slutlig skatt skall påverka redovisningen av skatterna.