prop · GR031d25 · 2004-01-01 00:00:00 — När det gäller bidrag i regionala planer bedömer regeringen att nivån kan sänkas med jämfört med föregående år med hänvisning till preliminära bedömningar av läns- Bidrag i regionala planer innehåller bidrag till kommuner för investering för bättre miljö och trafiksäkerhetssatsningar inom det kommunala vägnätet liksom bl.a. bidrag till gång- och cykelbanor. En ny anslagspost inrättas för Verket för innovationssystem. Medelstilldelningen är i enlighet med det samverkansprogram som det beslutades om med anledning av budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1). Samverkansprogrammet avser utveckling av mer miljöanpassade fordon. I enlighet med budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) skall insatserna finansieras med sammanlagt från anslag 20032005. Förslag och beräkningar 20042006 Mot bakgrund av de överväganden som redovisats ovan föreslår regeringen att anvisar ett anslag för väghållning och statsbidrag på . Det beräknade anslaget är och . Nivåerna är indexberäknade utifrån nivå utan besparingen på . De slutliga anslagsnivåerna återkommer regeringen till vårproposition och allra senast i budgetpropositionen . Fördelningen på anslagspost- och delpostnivå är en bedömning utifrån de förutsättningar som är tillgängliga. Av tabell 5.15 framgår en preliminär fördelning på olika anslagsposter för 20042006. Det ankommer dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. beräknar regeringen följande fördelning på anslagsposter. Beräkningarna är i jämförelse med föregående års nivåer. För sektorsuppgiften beräknas en sänkt anslagsnivå till . För myndighetsutövning beräknas en oförändrad anslagsnivå vilket motsvarar . statlig väghållning innefattar investeringar (inklusive tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion), drift och underhåll, räntor och amorteringar. Posten beräknas till för att finansiera de behov som uppstår för drift och underhåll samt investeringar. investeringar i nationell plan beräknas sänkas till . investeringar i regional plan beräknas av regeringen till efter att anslaget för miljöåtgär- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 der förts över till nationell plan samt att tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion har omfördelats och bildat en egen delpost. Nivån är högre än föregående år. För investeringar i fysiska trafiksäkerhetsåtgärder bedömer regeringen att satsningen skall fortsätta som planerat för perioden 20022004. beräknas till vilket är en oförändrad nivå. drift och underhåll beräknar regeringen höja till . För räntor och amorteringar beräknas behovet till med hänvisning till förslaget om senareläggning av amorteringar. Nivån är högre än föregående år. Posten bidrag innefattar drift och underhåll av enskilda vägar, storstadsöverenskommelsen samt bidrag i regionala planer. Det totala anslaget för bidrag beräknas till . drift och byggande av enskilda vägar beräknas bli oförändrad och motsvarar . Det särskilda bidraget till storstädernas trafiksystem beräknas minskas till . bidrag i regionala planer omfattar statsbidrag till kollektivtrafikanläggningar, bidrag till förbättring av miljö och säkerhet samt bidrag till ökad tillgänglighet till kollektivtrafik. Regeringen bedömer ett minskat behov av medel med utgångspunkt i föreslagna länstransportplaner för 20042015 till . till disposition beräknas till . till Verket för innovationssystem beräknas till . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.13 Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag Investeringar i nationell plan Investeringar i regionala planer Bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion Investeringar i fysiska trafiksäkerhetsåtgärder Räntor och återbetalning av lån för vägar Drift och byggande av enskilda vägar Bidrag i regionala planer Till Verket för innovationssystem Anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag har beräknats enligt nedanstående tabell. Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 för 36:2 Väghållning och statsbidrag Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Lån som tas upp av har tagit upp lån för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor och vissa specifika vägprojekt. När det gäller anläggningstillgångar skall dessa enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten finansieras med lån eller krediter i . omsättningstillgångar finansieras med verkets Vid utgången av 2002 var skuld för anläggningstillgångar , för broar , för specifika vägobjekt , kapitaltäckningsgaranti för och för de s.k. storstadspaketen . Regeringen bedömer att lånen för anläggningstillgångar kommer att öka något 2004 på grund av nyinvestering i färjor. får ta upp lån i för byggande av broar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. För att betala lånekostnaderna för sådana objekt får använda inbesparade driftmedel från färjetrafiken. Regeringen bedömer att skuld för broar som har ersatt färjor kommer att vara ca vid utgången av 2011. beslutade att utbyggnaden av motorvägen mellan och på skulle finansieras med lån i . Skulden uppgick vid utgången av 2002 till . Objektet har öppnats för trafik och skulden beräknas komma att minska med ca , vilket gör att den beräknas till . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 beslutade att fyra vägobjekt fick tidigareläggas genom att fick ta upp lån i och sedan återbetala dessa när anslagsmedel finns tillgängliga i ordinarie väghållningsplan. De fyra vägobjekten är E18/20 delen ÖrebroArboga, E4 delen Stora ÅbyVäderstad, E22 SöderåkraHossmo samt E4 trafikplats . Vid utgången av 2002 var skulden för dessa projekt . beslutade att de planerade amorteringarna gällande dessa lån 2002 och 2003 förskjuts till 20042005 för att därigenom skapa ett större anslagsutrymme och 2003 för en satsning på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion. Lånen beräknas vara återbetalda 2006. är det mycket angeläget att övriga investeringsinsatser inom gällande planer, eller som regering eller riksdag beslutat om på annat sätt, kan slutföras. För att möjliggöra sådana investeringsinsatser samt en ökad satsning för bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion föreslår regeringen att lån motsvarande tas upp i . Förslaget är i enlighet med närtidssatsningen i den av beslutade infrastrukturpropositionen (prop. 2001/02:20). Regeringen har 2002 undertecknat ett avtal med den norska regeringen om byggandet av . Ambitionen är att bron skall vara klar och öppnad för trafik 2005. byggtiden kommer att ta upp lån i . Lånet kommer att återbetalas med de vägavgifter som trafikanterna kommer att betala för att passera såväl den nya som den gamla bron. Lånen kommer att återbetalas under , i första hand med framtida vägavgifter och i andra hand med medel från anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. Den totala låneramen för beräknas till . Nettoupplåningen beräknas minska först . avser en delfinansiering av väg E6 på etappen Hogdal . Inom ramen för de s.k. storstadspaketen har vissa väginvesteringar i och lånefinansierats. Vid utgången av 2002 var upplånade för , för övriga vägprojekt i samt för Göteborgspaketet. Många investeringsprojekt har inte kunnat genomföras i takt med gällande planer. Regeringen föreslår därför att ett antal investeringsprojekt får finansieras med lån i . Satsningen är i enlighet med avsnittet om närtidssatsningen i infrastrukturpropositionen. I tabellen nedan redovisas nettoupplåningen med utgångspunkt från nu fattade beslut och förslag om anslag för amortering. Tabell 4.15 Beräknad nettoupplåning för vägar 2003-2011 Fyra vägobjekt (E4, E18/20, (inkl. HogdalNordby) 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Av tabellen nedan redovisas ackumulerade skuld 20022011, vilken är en konsekvens av den nettoupplåning som anges ovan. Tabell 4.16 Beräknad låneskuld för vägar 20022011 Fyra vägobjekt (E4, E18/E20, E22) E6 Svinesundsförbindelsen (inkl. De lån som har i samt övriga lån skall återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och amorteringar. Det enda undantaget utgörs av lånen för nya Svinesundsförbindelsen som återbetalas med avgifter. I nedanstående tabell redovisas det årliga anslagsbehovet 20022011 för räntor och amortering av dessa lån. Byggandet av finansierades med statligt garanterade lån. Den nya modellen för hantering av statliga garantier innebär att alla garantier som staten ställer ut skall prissättas utifrån statens ekonomiska risk och övriga kostnader för åtagandet. () är den myndighet som hanterar dessa garantiavgifter. har RGK gjort en preliminär beräkning av garantiavgiften för . Den preliminära garantiavgiften, inklusive en administrativ avgift, uppgår till . RGK har genomfört nya beräkningar och föreslår mot den bakgrunden att avgiften sätts till . Eftersom avgifterna som tagits ut har varit för höga, föreslås en reducering av avgiften med . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att garantiavgiften skall vara Avgiften finansieras med hälften vardera från anslaget 36:2 : Väghållning och statsbidrag respektive 36:3 : Banhållning och sektorsuppgifter. För , övriga Stockholmsprojekt och Göteborgspaketet redovisas den anslagsbelastning som krävs för att ränta och amortering i form av annuitet för projekten skall vara återbetalda efter det att de tas i bruk. Återbetalningstiden är i enlighet med beslut (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:TU1, rskr. 2000/01:80). För Övriga lån i tabellen nedan redovisade regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) sin avsikt att beträffande anslagen 36:2 Väghållning och statsbidrag samt 36:4 Banhållning inom utgiftsområde 22 redovisa i vilken utsträckning som framtida anslagsutrymme intecknas av redan fattade beslut. För verksamhet görs det i tabellen nedan. beräknas användas för räntor och amorteringar vilket motsvarar av anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. är motsvarande procentandel beräknad till 13 respektive 11. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.17 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för vägar 2002-2011 Förutom ovanstående lån får tidigarelägga byggandet av allmänna vägar där förskottering (lån) sker från kommuner eller enskilda. Den bokförda förskotteringsskulden var 2002 ca . Budget för avgiftsbelagd verksamhet bedriver uppdrags-, uthyrnings- och försäljningsverksamhet som är förenlig med verkets uppgifter i övrigt. Utgångspunkten för uppdrags- och försäljningsverksamheten är att den bedrivs på företagsekonomisk grund, skild från övriga delar och utan subventioner från dessa. I uppdragsverksamheten ingår att administrera stödsystem för andra aktörer inom sektorn. Huvudregeln för denna verksamhet är att full kostnadstäckning skall uppnås i uppdragsverksamheten. beslutar själv efter samråd med ESV om prissättningen för uppdragsverksamheten. uppdragsverksamhet omfattar följande tjänster. -Försäljning av informationsuttag ur vägtrafikregistret. -Administration av felparkeringsavgifter. -Försäljning av personliga skyltar. -Försäljning av informationsuttag ur den nationella vägdatabasen. -Försäljning av bygg- och anläggningsarbeten (). -Försäljning av konsulttjänster (). -Försäljning av vägfärjetjänster (Färjerederiet). -Tillhandahållande av fordon vid förarprov. -Försäljning av utbildning (Vägsektorns utbildningscentrum VUC). -Försäljning av trafikdata. I tabellen nedan framgår kostnader och intäkter för den avgiftsbelagda verksamheten i . Tabell 4.18 Intäkter som disponerar Tusental kronor (löpande priser) Stora delar av myndighetsutövningen finansieras via avgifter: registerhållning, registreringsskyltar, körkortstillverkning och prov inom yrkestrafik- och körkortsområdet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 De offentligrättsliga avgifter som inte disponerar är ansökningsavgifter för främst transportdispenser. De redovisas nedan. Tabell 4.19 Intäkter som inte disponerar Tusental kronor (löpande priser) investeringsvolym bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp och de till- skott som erhålls via externa bidrag. Investeringarna omfattar i princip de investeringar som fastställts av regeringen i nationell väghållningsplan och av länsstyrelserna i de regionala planerna. Därutöver omfattar investeringar broar som ersätter färjor, tidigarelagda vägprojekt och andra särskilt godkända vägprojekt som helt eller delvis finansieras med lån och/eller externa bidrag. beräknar att genomföra investeringar för . Investering i nationell plan Investering i regional plan Tjälsäkring, bärighet, re- Externa bidrag och för- Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser Den verksamhet som bedriver innebär ofta att ingår långsiktiga avtal med externa parter om ekonomiska förpliktelser . Det gäller såväl avtal om investeringar som avtal gällande drift och underhåll av vägnätet. Drift- och underhållsverksamheten har till följd av statsmakternas önskemål om konkurrensutsättning kommit att bli reglerad i fleråriga entreprenörsavtal. även regeringens uppdrag att lämna bidrag till olika ändamål. sluter även fleråriga . Med hänsyn till det anförda bör regeringen ges bemyndigande att ingå sådana ekonomiska förpliktelser. Detta bemyndigande bör avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 13 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. Regeringen föreslår att bemyndigandet avser det totalbelopp som 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. Beräkningarna omfattar dock inte framtida räntekostnader på upptagna lån. Den föreslagna omfattningen för bemyndigandet framgår av tabellen nedan. Tabell 4.21 Beställningsbemyndiganden om ekonomiska åtaganden Utestående förpliktelser vid årets början * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamhetsområdet omfattar järnvägsinfrastruktur och järnvägstrafik. Verksamheten syftar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. är central förvaltningsmyndighet med ett samlat ansvar, sektorsansvar, för hela järnvägstransportsystemet i . Sektorsansvaret omfattar även tunnelbane- och spårvägssystem. skall inom ramen för sitt sektorsansvar vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. ansvarar för banhållningen, vilket innefattar att driva, underhålla och utveckla statens spåranläggningar samt att svara för den operativa trafikledningen. ansvar innebär också att handha säkerhetsfrågor för spårtrafik, leda och följa utvecklingen inom järnvägssektorn samt ansvara för tillsyn och fördelning av bidrag till trafikhuvudmän. Verket skall också främja en miljöanpassad järnvägstrafik samt initiera, planera och stödja samhällsmotiverad forskning och utveckling inom sitt område. får bedriva uppdragsverksamhet. beslutar om säkerhetsnormer, utövar tillsyn, utfärdar tillstånd enligt järnvägssäkerhetslagen (1990:1157) samt undersöker vissa olyckor. Tågtrafikledningen beslutar i frågor om trafikeringsrätt, banfördelning och tilldelning av tåglägen m.m. är en om banfördelning och trafikledning. Rådet är rådgivande åt direktören för Tågtrafikledningen. förvaltar egendom och ansvarar för verksamhet som ingick i Statens järnvägars verksamhet vid ut- gången av 2000, men som inte fördes över till aktiebolag då. Denna verksamhet beskrivs i avsnitt 5.7. Den sammanlagda verksamhetsvolymen inklusive externa intäkter och lånefinansierad verksamhet uppgick till ca för . Kopplat till verksamhetsområdet är tre av staten helägda aktiebolag (), (A-Banan) och Tunnelpersonalen i . förvaltar själv eller tillsammans med andra intressenter aktier i dessa bolag. Aktierna i () förvaltas av och vardera. Bolagets uppgift är att förvalta de svenska intressena i det hälftenägda Konsortiet som svarar för kusttill kustförbindelsen samt att förvalta väg- och järnvägsanslutningarna på den svenska sidan av Öresundsförbindelsen. Finansieringen av kusttill kustförbindelsen sker med lån som garanteras av både den svenska och danska staten. För byggande av i svarar , som också äger samtliga aktier i i . Statens del av finansieringen inryms i planeringsramen för järnvägsinvesteringar (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126). planeras att vara klar . är ett helstatligt bolag vars aktier till lika delar förvaltas av och . Bolaget har till uppgift att bevaka statens rättigheter och skyldigheter enligt de s.k. Arlandabaneavtalen som reglerar byggande och drift av järnvägen från till . skall vidare övervaka driften av Arlanda- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 banan och den del av anläggningen som byggts för intercitytrafik samt följa återbetalningen av det statliga villkorslånet. har anlagts av ett konsortium bestående av Alstom, Construction och NCC. Konsortiet har bildat ett särskilt bolag, , för att genomföra och driva anläggningen. färdigställandet överlämnades anläggningen till som i sin tur hyr ut den till . har som ersättning fått ensamrätt att bedriva flygpendeltrafik mellan och . bedriver trafiken under namnet Express. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom verksamhetsområdet 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Ersättning till affärsverket i samband med utdelning från AB Swedcarrier 1inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Avser den del av anslaget som finansierar järnvägar. Vid utgången av 2002 var anslagsförbrukningen för hela verksamhetsområdet . Anslagen uppgick till . Det innebär att anslagen överskreds med . Det fanns vid detta års ingång ett anslagssparande om . Sammantaget underskred alltså anslagsförbrukningen de totalt tillgängliga medlen med . Underskridandet härrör sig främst till 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk samt till Ersättning till affärsverket i samband med utdelning från AB Swedcarrier m.m. Utgiftsprognosen är ca vilket är ca lägre än tillgängliga anslag. Med anledning av förslagen ekonomiska vårproposition (prop. 2002/03:100) beslutade om besparingar inom anslaget 36:3 : Banhållning och sektorsuppgifter med . Dessa har fördelats med och 2004. Sammanfattningsvis innebär det att anslaget ligger på en högre nivå än 2003, men når inte upp till den nivå som angavs i infrastrukturpropositionen (prop. 2001/02:20). för avsikt att ge området infrastruktur särskilt hög prioritet och de slutliga anslagsnivåerna återkommer regeringen till ekonomiska vårproposition eller allra senast i budgetpropositionen . Väl fungerande järnvägstransporter är en viktig förutsättning för att tillgodose näringslivets behov av långväga transporter och för effektiv och konkurrenskraftig kollektivtrafik i hela landet. Ett välutvecklat järnvägssystem innebär snabba, säkra och miljövänliga transporter med hög kapacitet och tillförlitlighet. De senaste femton årens järnvägspolitik har inneburit att flera viktiga steg tagits mot en konkurrensutsatt järnvägsmarknad. Marknaden för inrikes godstrafik är nästan helt öppnad. För att ha rätt att bedriva godstrafik i måste järnvägsföretagen ha sitt säte i , men även utländska företag har visst tillträde till marknaden. Det gäller järnvägsföretag som bedriver internationell kombitrafik eller som ingår i internationella sammanslutningar av järnvägsföretag. statens spåranläggningar organiseras av ett antal olika verksamhetsutövare. bedriver persontrafik med ensamrätt på interregionala linjer. väljer att inte trafikera en olönsam linje kan regeringen göra bedömningen att det finns transportpolitiskt motiverade skäl att upprätthålla trafiken. I sådant fall upphandlas trafiken i konkurrens av den statliga myndigheten . För den regionala persontrafiken ansvarar länstrafikansvariga genom trafikhuvudmännen i länen, som antingen bedriver trafiken i egen regi eller upphandlar den i konkurrens. Person- och godsmarknaderna domineras av respektive , som båda bildades vid bolagiseringen av affärsverket , men det finns också flera nya aktörer. Vid bolagiseringen av affärsverket bildades dessutom flera statligt ägda bolag som tillhandahåller järnvägsrelaterade tjänster, exempelvis som utför underhåll av vagnmateriel och som förvaltar en stor del av stationerna. Att marknaden utvecklas mot mer konkurrens är en önskvärd utveckling som förväntas leda till en effektivare produktion av järnvägstjänster och en bättre kundorientering. Regeringen bedömer att järnvägsmarknaden har en stor potential att fortsätta utvecklas, både vad gäller innehållet i och kvaliteten på de tjänster som produceras. Flera av trafikhuvudmännen samarbetar i nya storregionala trafikupplägg som delvis konkurrerar med den interregionala trafik som bedriver. Satsningar på regionaltågstrafik bidrar till att förbättra samverkan mellan olika arbetsmarknadsregioner. För individen innebär det valmöj ligheter när det gäller arbete och boende. För arbetsgivarna innebär det förbättrade möjligheter att rekrytera arbetskraft. Den utveckling vi ser i stöds även av den politik som drivs på den Europeiska gemenskapens nivå. Regeringens arbete med att genomföra EG-direktiven i det s.k. första järnvägspaketet pågår. Inriktningen är att lägga fram ett förslag på en ny samlad lag för järnvägssektorns funktioner . Regeringen planerar att inrätta en ny myndighet, vars uppgift skall vara att utöva tillsyn över både säkerhetsfrågor och konkurrensfrågor. Kommissionen har lagt fram det s.k. andra järnvägspaketet som innehåller förslag till ett nytt säkerhetsdirektiv och åtgärder som syftar till att vidga marknadstillträdet i trafikutövarledet m.m. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Rådet antog en gemensam ståndpunkt. Den andra läsningen återstår vilket kan leda till förlikning . Kommissionen har även sänt ut signaler om ett tredje järnvägspaket som skall syfta till bättre transportkvalitet för gods och internationella passagerartransporter. hållning är att aktivt stödja dessa förslag som syftar till harmonisering och öppning av järnvägsmarknaden. Parallellt med utvecklingen av järnvägssektorn har den svenska järnvägsinfrastrukturen moderniserats och upprustats i syfte att tillgodose medborgarnas behov av kollektivtrafik och näringslivets behov av långväga transporter. En viktig uppgift för regeringen är att granska och fastställa de förslag till långsiktiga infrastrukturplaner som , och länen redovisat till regeringen . Den totala planeringsramen för järnvägsinvesteringar åren 20042015 är . Ramen för drift och underhåll är och ramen för sektorsuppgifter är . Den ambitionsnivå som beslutades med anledning av infrastrukturpropositionen (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126) ligger fast. inriktades arbetet på att öka det förebyggande underhållet i syfte att förbättra punktligheten och att minska förseningarna. Järnvägstrafiken ökar, men tack vare ett omfattande och fortlöpande säkerhetsarbete är trafiksäkerheten god. I miljöarbetet har bullerskyddsåtgärder varit prioriterade . Efter de stora förseningar i tågtrafiken som uppstod /2002 utarbetade och sektorns övriga aktörer ett åtgärdsprogram, den s.k. , för att komma till rätta med kvalitetsbristerna i verksamheten. har, i samråd med övriga aktörer, redovisat hur åtgärdsprogrammet genomförts och åtagandena uppfyllts. I syfte att förbättra punktligheten har satsat på förebyggande underhåll i form av åt- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 gärder på växlar, signalsystem, kontaktledningar och spår. Snöröjningen har tilldelats mer resurser. Styrning och prioritering av snöröjningsåtgärder har förbättrats. drift- och underhållsverksamhet har omfattat drift, avhjälpande underhåll, förebyggande underhåll och reinvesteringar. uppgick kostnaderna för drift och underhåll till totalt vilket är en höjning med ca jämfört med , vilket motsvarar en ökning .