prop · GR031d21 · 2004-01-01 00:00:00 — I rapporten av bostadsbidrag (dnr S2003/3579/SF) framkommer det att det främst är barnfamiljer som får bostadsbidrag, särskilt ensamstående med barn. För ensamstående med barn utgör bostadsbidraget i genomsnitt av den bidragsgrundande inkomsten. Motsvarande siffra för samboende med barn är . Detta innebär att trots att få av barnfamiljerna med bostadsbidrag är samboende med barn, är bostadsbidraget minst lika betydelsefullt för dessa som för ensamstående med barn. I rapporten framkommer även att bostadsbidragshushåll i stor utsträckning är mottagare av ekonomiskt bistånd. av de ensamstående med barn mottog, utöver bostadsbidraget, även ekonomiskt bistånd. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 siffra för samboende med barn var . En majoritet av de barnfamiljer som fick såväl bostadsbidrag som ekonomiskt bistånd hade ekonomiskt bistånd med ett större belopp än . De relativt höga beloppen visar att det ekonomiska biståndet för merparten av de berörda barnfamiljerna har stor betydelse för familjens försörjning och sannolikt ersätter det i många fall förvärvsinkomster. I rapporten konstateras även att arbetslöshet är relativt vanligt förekommande bland hushåll med bostadsbidrag. Särskilt gäller detta de samboende med barn. I av dessa hushåll förekom det någon typ av arbetslöshetsersättning. Motsvarande siffra för ensamstående med barn var . Sammantaget framgår att samboende med barn med bostadsbidrag har en svagare anknytning till arbetsmarknaden och oftare har ekonomiskt bistånd jämfört med ensamstående med barn med bostadsbidrag. I rapporten framkommer även att bostadsbidragssystemets utformning med preliminära utbetalningar som slutligt stäms av mot den taxerade inkomsten ställer krav på bidragsmottagaren att anmäla inkomstförändringar för att rätt bidrag skall ges under bidragsåret. Vid tillfälliga inkomstförändringar, t.ex. från sjukdom eller arbetslöshet till förvärvsarbete, kan anmälningsskyldigheten vara svårare att uppfylla jämfört med om bidragsmottagarens inkomster är oförändrade . Av de hushåll som mottog bostadsbidrag hade antingen haft ekonomiskt bistånd, arbetslöshetsersättning och/eller varit sjuka . Mot bakgrund av den relativt höga andelen bidragsmottagare med arbetslöshetsstöd och/eller ekonomiskt bistånd har i rapporten analyserats hur systemet med preliminära och slutliga bostadsbidrag fungerar för dessa grupper. Av diagrammen 6.2 och 6.3 framgår att andelen bidragsmottagare som under fått för högt bostadsbidrag och därför vid avstämningen blivit återbetalningsskyldiga är högre bland dem som har varit arbetslösa, jämfört med dem som inte har varit arbetslösa under bidragsåret. Även bidragsmottagare som varit sjukskrivna och fått sjukpenning under bidragsåret hade en något högre grad av återbetalningsskyldighet av bostadsbidrag, jämfört med dem som inte har erhållit sjukpenning under bidragsåret. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Diagram 6.2 Andel återbetalningsskyldiga bland arbetslösa och icke arbetslösa Diagram 6.3 Andel återbetalningsskyldiga bland mottagare av ekonomiskt bistånd och icke mottagare av ekonomiskt Förhållandet är det motsatta bland dem som både har bostadsbidrag och ekonomiskt bistånd. Dessa hushåll har i mindre omfattning återbetalningskrav av bostadsbidrag, jämfört med hushåll utan ekonomiskt bistånd. En möjlig förklaring är att hushåll med ekonomiskt bistånd sällan kommer upp i de inkomstgränser för när bostadsbidraget börjar reduceras, d.v.s. för ensamstående respektive för samboende. Inkomstökningar under dessa nivåer påverkar inte bostadsbidraget och leder således inte heller till återbetalningskrav. I rapporten konstateras att det slutliga bostadsbidraget i många fall korrigeras även då bidragsmottagaren uppgivit korrekta inkomstuppgifter. Detta förhållande är en följd av att det preliminära bidraget avrundas nedåt till närmaste hundratal kronor. Detta kan anses som både onödigt och administrativt kostsamt. Av rapporten framgår att ju högre s.k. förlåtandeintervall desto färre åter- eller tilläggsutbetalningar. Med nuvarande förlåtandeintervall om uppgår andelen med återbetalningskrav till av samtliga bidrag. Motsvarande andel för tilläggsbetalningar uppgår till . av bidragen är rätt från början. Höjs förlåtandeintervallet till skulle andelen rätt utbetalda bidrag som inte korrigeras vid den slutliga avstämningen öka till . Andelen återbetalningskrav med sådant förlåtandeintervall skulle då uppgå till och andelen tilläggsbetalningar till . Tabell 6.4 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 21:1 Bostadsbidrag Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 3 anvisas för anslaget 21:1 Bostadsbidrag . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 7 Politikområde Miljöpolitik under utgiftsområde 20 7.1.134:2 ökar i omfattning ju fler program som Tabell 7.1 Anslagsutveckling för 34:2 Anslaget disponeras för att finansiera verksamheten vid (). Myndighetens huvuduppgift är att förmedla kunskaper, forskningsresultat, idéer och erfarenheter om ekologisk hållbarhet och därigenom verka för att ekologiskt hållbara lösningar tillämpas i samhällsplaneringen. Totalt har 161 kommuner och 2 kommunalförbund beviljats bidrag till 1 814 investeringsåtgärder inom ramen för de lokala investeringsprogrammen. 181 kommunala program kommer att slutrapportera ca 1 600 projekt från LIP vilket kommer att öka IEH:s slutförs och ju fler resultat som finns att tillgå. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 34:2 . Regeringens bedömning är att IEH:s verksamhet och finansiering bör omprövas mot bakgrund av att anslaget för lokala investeringsprogram upphör 2003. Regeringen avser att återkomma i den ekonomiska vårpropositionen 2004. Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 7.2 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 för 34:2 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning.