prop · GR031d20 · 2004-01-01 00:00:00 — Ett övergripande syfte med utredningsarbetet var att föreslå åtgärder som underlättar för nya grupper i samhället att använda arkiven och som förbättrar arkivens tillgänglighet. Betänkandet har remissbehandlats och regeringen avser att återkomma till i de aktuella frågorna. Samverkan mellan arkiv, bibliotek och museer har samverkan mellan arkiv, bibliotek och museer (ABM-samverkan) ökat. Det rör sig om samverkan i övergripande frågor av principiell betydelse, i första hand på central nivå, samt samverkan genom konkreta projekt på framför allt regional och lokal nivå. , och Kungl. gjorde 2002 på regeringens uppdrag en kartläggning och utvärdering av vidtagna åtgärder inom ABM-området. Rapporten har remissbehandlats. Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. Det vetenskapliga arbetet utgör grunden för Språk- och folkminnesinstitutets verksamhet. Merparten av arbetet sker i projektform, där flera av projekten är långsiktiga och resurskrävande. För att vidmakthålla kompetensen vid bearbetning och bevarande av den värdefulla dokumentationen i myndighetens omfattande samlingar samt att möjliggöra tolkning och förmedling av innehållet föreslås att myndighetens anslag förstärks med . Samhällsutvecklingen medför att svenska språkets ställning förändras och därmed behoven av språkvårdsverksamhet. Engelskan har fått en allt vidare användning, har blivit ett mångspråkigt samhälle och kraven på en god förmåga att använda språket i såväl tal som skrift har ökat, bl.a. på grund av IT-utvecklingen. Kraven på språkvården har därmed ökat och förändrats. En parlamentarisk kommitté lämnade sitt betänkande Mål i mun Förslag till handlingsprogram för svenska språket (SOU 2002:27). Betänkandet har remissbehandlats och regeringen avser att återkomma till i denna fråga. Biblioteksersättning lämnas till upphovsmän av litterära verk författare, översättare, tecknare och fotografer för användningen av deras böcker genom landets alla folk- och skolbibliotek. Ersättningen utgår dels som individuella, statistiskt beräknade ersättningar, direkt till författare m.fl. för den utlåning som skett, dels i form av stipendier och bidrag. Ersättningarna, som fördelas av styrelsen för , har stor betydelse för många upphovsmäns försörjning under sammanhängande arbetsperioder. Regeringen godkände en överenskommelse med m.fl. om biblioteksersättningen . Enligt överenskommelsen skall grundbeloppet för hemlån av originalverk vara 2004. Detta innebär en höjning med totalt jämfört med nivån . Medelsberäkningen utgår från den senaste slutgiltigt fastställda biblioteksstatistiken . Den totala biblioteksersättningen beräknas till . Överenskommelsen innebär även att en kartläggning av det faktiska läsandet på plats i biblioteken inleds . Pensionsvillkor vid vissa teater-, dans- och musikinstitutioner Arbetstagarna vid de 63 statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutionerna, har statlig pensionsrätt enligt förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning. För den konstnärliga personalen gäller särskilda villkor om låg pensionsålder. denna ålder kan de få en pension som löper fram till den lagstadgade pensionsåldern. Det är en etablerad ordning som bygger på de fysiska och konstnärliga förutsättningar som gäller för t.ex. dansare och sångare. Möjligheten att upprätthålla den konstnärliga kvalitén minskar avsevärt med åldern. De förändrade pensionsvillkor som trätt i kraft /03 har även påverkat pensionsvillkoren vid kulturinstitutionerna. Det gäller särskilt för den konstnärliga personalen med låg pensionsålder (prop. 2000/01:78, bet. 2000/01:AU10, rskr. 2000/01:211). Även om det inte skett några förändringar avseende pensionen som gäller för tiden , så medför de förändrade bestämmelserna att pensionen efter blir sämre om man inte kan arbeta och ha förvärvsinkomster ända fram till dess. En arbetsgrupp i , där även företrädare för arbetsmarknadens parter ingått, har arbetat med frågan utan att någon lösning kunnat nås. Regeringen anser att det finns anledning att fördjupa arbetet vad avser tänkbara pensionslösningar, och även diskutera möjligheterna till utbildning och karriärbreddning som syftar till fortsatt arbete, särskilt för de konstnärliga arbetstagarna med låg pensionsålder. Mot denna bakgrund är det regeringens avsikt att bjuda in arbetsmarknadens parter till ett förutsättningslöst arbete för att hitta en skyndsam och hållbar lösning av pensionsfrågan för personalen vid de statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutionerna. Teater, dans och musik De statliga insatserna syftar till att öka tillgängligheten till teater, dans och musik, såväl geografiskt som socialt, som förutsättningar ges för fortsatt hög kvalitet i det konstnärliga utövandet. En viktig del av de kulturpolitiska insatserna är den infrastruktur av konstnärliga institutioner som med statligt stöd byggts upp på nationell, regional och lokal nivå. Operan och är nationalscener för musikdramatik och talteater och har tillsammans med , Svenska rikskonserter och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 initierande, främjande och producerande uppgifter av nationell betydelse. Regionala och lokala teater- och orkesterinstitutioner ger tillgång till professionell scenkonst och musik av hög kvalitet över hela landet. Genom länsmusiken samverkar staten och landstingen om att göra musik inom olika genrer tillgänglig för alla. Staten lämnar även ett betydande stöd till det fria teater-, dans- och musiklivet genom bidrag till bl.a. fria grupper, arrangörsföreningar och fonogramproduktion. Teater, dans och musik är det största insatsområdet inom den statliga kulturpolitiken. Insatserna uppgår 2003 till . Härtill kommer konstnärspolitiska åtgärder med inriktning på musik eller scenkonst. Stor betydelse har, förutom de bidrag och ersättningar som fördelar, stödet till på och den lagstadgade kassettersättningen som gav ca till dramatiker, skådespelare, musiker m.fl. Vidare får teatern, dansen och musiken del av konstområdesövergripande insatser i betydande omfattning. Dit hör bl.a. vissa nationella uppdrag, stödet till samisk kultur, stödet till centrumbildningar, stödet till centrala amatörorganisationer, verksamheten med länskonstnärer och insatserna på det mångkulturella området. har ca satsats på långsiktiga åtgärder och reformer inom teater-, dans- och musikområdet. Härtill kommer engångsinsatser på totalt ca . Reformverksamheten 2003 omfattar bl.a. följande åtgärder inom området. Dansen har tillförts medel för regional verksamhet, för utökad verksamhet vid bl.a. , för inrättandet av ett arrangörs- och turné- stöd samt för ett nationellt uppdrag på området samtida dans. Stödet till fria teater-, dans- och musikgrupper och bidragen till musiklivets arrangörsorganisationer har i det närmaste fördubblats. En ny regional musikteaterinstitution (Musik- och Dansteater), två dansinstitutioner (och Norrdans) samt tre musikinstitutioner (Göteborgsmusiken, Musica Vitae i och kammarorkester) har införlivats i det regionala stödsystemet. Stöden till länsteaterverksamheterna i och i har, med det 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 förslag som lämnas i denna proposition, permanentats. Särskilda insatser har gjorts för att förstärka folkmusikens och folkdansens ställning i landet. i , har tilldelats ett årligt verksamhetsstöd och Rikskonserter har fått möjlighet att inrätta en scen för folk- och världsmusik och dans i det s.k. Stallet på 11 i . avsattes en viss del av de regionala institutionernas årliga verksamhetsstöd till riktade utvecklingsinsatser i syfte att öka tillgängligheten. har denna avsättning permanentats. får de regionala institutionerna också ett särskilt stöd för projektsamverkan med tonsättare. Tillfälliga stöd har lämnats till både centrala och regionala kulturinstitutioner med akuta ekonomiska problem, däribland . Särskilda insatser har vidare gjorts för vissa mindre teatrar eller liknande av nationellt intresse, såsom , och . Teater-, dans- och musikinstitutioner som omfattas av det statliga pensionssystemet har haft starkt subventionerade . synliggörs statens verkliga kostnad för de anställdas pensioner genom att institutionerna tillförts i kompensation för höjda pensionspremier. Nationalscenerna har varit föremål för vissa insatser av såväl tillfällig som permanent karaktär. Både Operan och hyr s.k. ändamålsfastigheter som 2002 gick från marknadsbaserade till kostnadsbaserade hyror. Operan har bl.a. beretts möjlighet att förvärva som andrascen och har även fått en förstärkning av sitt allmänna driftsstöd. , som utökat sin verksamhet till , har också fått ett ökat driftsstöd samt vissa engångsmedel med anledning av bl.a. ombyggnad. och Operan har även fått särskilt stöd för att nå publik utanför . Litteraturen, läsandet och språket Statens insatser på litteraturområdet koncentreras på att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur samt på att öka tillgången till och intresset för litteratur i hela landet. Folk- och skolbibliotek, förlag och bokhandel får därför del av statsbidrag i olika former. bibliotek utgår verksamhetsbidrag för att stödja folkbiblioteken med kompletterande medieförsörjning och utvecklingsverksamhet. Lånecentraler och depåbibliotek finansieras helt av staten. Kommuner har möjlighet att ansöka om statsbidrag för inköp av litteratur till barn och unga samt för sina biblioteks prenumerationer på kulturtidskrifter. För att främja tillgången till biblioteksservice vid folkbiblioteken för de vuxenstuderande finns även särskilda statliga medel avsatta . har regeringens uppdrag att stödja och stimulera arbetet med språkutveckling med inriktning på att förbättra läs- och skrivmiljöerna i skolan. träffade och en överenskommelse om ett långsiktigt samarbete i frågor som rör roll i utbildningen i syfte att bl.a. förbättra det lokala, regionala och nationella samarbetet mellan bibliotek och utbildning. Utgivningsstöd utgår till förlag och de enskilda titlar som beviljas stöd, ca 800 titlar , distribueras av staten till samtliga huvudbibliotek. Till bokhandeln utgår bidrag för att bredda den enskilda bokhandelns sortiment. Särskilda medel för läsfrämjande insatser utgår till skolor, bibliotek och ideella organisationer. Statligt stöd utgår vidare till verksamheten med En bok för alla. beslutade regering och riksdag även om att instifta ett årligt internationellt litteraturpris till minne. Produktions- och utvecklingsstöd utgår också till kulturtidskrifter. Ett betydande statligt stöd går till Talboks- och och , vilket gör det möjligt för funktionshindrade att ta del av litteratur, tidskrifter och nyheter. och erhåller bidrag för framför allt språkvårdande verksamhet. Insatser för språket görs dock inom flera politikområden. uppgick insatserna på området till . Den totala ökningen uppgår till sammanlagt . Till detta kommer verksamhetsbidrag till olika bibliotek och arkiv, bidrag till folkbibliotekens verksamhetsutveckling, arbetsplatsbibliotek och övriga bidrag inom litteratur och biblioteksområdet som ryms under konstområdesövergripande verksamhet. De reformer som infördes omfattar framför allt införandet av en bibliotekslag, ett stöd till kommuner för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek, ett permanent stöd till läsfrämjande verksamhet, ett distributionsstöd och instiftandet av ett litteraturpris. Vidare har stöden till En bok för alla AB, till Talboks- och och förstärkts . sänktes mervärdesskatten på böcker och tidskrifter m.m. från till , (prop. 2001/02:45, bet. 2001/02:SkU12, rskr. 2001/02:122). Den kassamässiga effekten på statsbudgeten av skattesänkningen är beräknad till . Insatsen syftar till att öka läsandet i alla grupper. Om åtgärden skall bli kulturpolitisk effektiv förutsätter den dock att förlag, bokhandel, bokklubbar, varuhus och andra aktörer på marknaden långsiktigt engagerar sig för att de prissänkande effekterna av en skattesänkning skall bli bestående. Regeringen beslutade därför att tillkalla en kommission med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen på böcker, tidskrifter m.m. efter . (Ku 2002:01), vari ingår företrädare bl.a. för förlag, tidskrifter, bokhandel, bibliotek, författare och läsare, skall verka för att den sänkta mervärdesskatten får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker, tidskrifter m.m. Därutöver är det ett mål för kommissionens arbete att läsandet skall öka i alla grupper. Kommissionen skall slutligt redovisa sitt uppdrag . Under uppdragets löptid skall delrapporter regelbundet lämnas. Kommissionen redovisade rapporter resp. . De statliga insatserna på bildkonstområdet är inriktade på att göra den samtida bildkonsten tillgänglig för så många som möjligt som förutsättningar ges för hög kvalitet i det konstnärliga arbetet. Statliga insatser för den offentliga konsten görs främst genom . Vidare omfattar insatserna på bild- och formområdet förutom de direkta stöden till konstnärerna anslag till de statliga konstmuseerna, Riksutställningar, , de regionala museerna samt till vissa andra museer och utställare i hela landet. Staten lämnar stöd till bl.a. konstfrämjande organisationer, för de fria konsterna samt till konsthantverkskooperativ och kollektivverkstäder. Tillfälliga bidrag lämnas även till 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I arbetet för att öka intresset för bildkonst i regionerna spelar dessutom konstkonsulenterna en viktig roll. Inom ramen för anslagen till , Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön och Bidrag till bild- och formområdet har staten fördelat . Detta innebär en ökning med ca . Till detta kommer reformer och engångssatsningar på konstmuseiområdet samt bidrag och ersättningar till bild- och formkonstnärer. I det följande beskrivs reformverksamheten på området . har ett vidgat uppdrag att, utöver ansvaret att förvärva konst till statliga lokaler, även verka för att konst blir ett naturligt och framträdande inslag i hela samhällsmiljön. För sitt vidgade uppdrag har tillförts nya medel och disponerar 2003 totalt för detta ändamål. Förutom stöd till de konstfrämjande organisationerna fördelar även ett särskilt bidrag till vissa fristående utställningsarrangörer. Det nya stödet har förstärkts och uppgår till 2003. finns även ett stöd på för utrustning till konstnärers kollektivverkstäder. För att bredda de konstnärliga uttrycksformerna och därtill höja kvaliteten i utställningarna har Folkrörelsernas konstfrämjande och vissa andra icke-statliga utställningsarrangörer fått möjlighet att fördela en statligt finansierad utställningsersättning till bild- och formkonstnärer i samband med utställningar. har ersättningen successivt förstärkts och uppgår 2003 till . Som ett komplement till utställningsersättningen infördes på försök även ett nytt stöd till arrangerande konstföreningar 2001. Ytterligare reformer med anknytning till bild- och formområdet redovisas under verksamhetsområdena Museer och utställningar, Arkitektur, form och design, Konstnärernas villkor samt Konstområdesövergripande verksamhet. Arkitektur, form och design De statliga insatserna inom området är inriktade på att främja en god utveckling inom svensk arkitektur, form och design. Utgångspunkten för det statliga engagemanget på området är propositionen Framtidsformer Handlingsprogram 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 för arkitektur, formgivning och design (prop. samverkan med Svensk Form förbereda ett 1996/97:KrU1, 1996/97:129). I den nationella handlingsplanen lämnade regeringen en skrivelse 1999/2000:79) 2002/03:129) om arkitektur, form och speglas också statens insatser vad gäller tillgäng- lighet inom arkitektur, formgivning och design. Arbetet med att stärka tillgänglighets- och Inom ramen för anslagen till Arkitektur- användaraspekterna inom arkitektur, form och museet och Bidrag till vissa museer, anslagspos- terna Svenska Form samt , och hemslöjdsfrågor har regeringen fördelat 56,4 Det innebär en för- Statens insatser på området syftar till att främja stärkning under 19972003 med 25,4 miljoner produktion, distribution och visning av värdefull Statens insatser inom form- och design- film samt att bevara och tillgängliggöra filmarvet. området sker bl.a. även inom ramen för anslagen till i och andra delas stöd till dessa verksamheter, liksom till musei- och utställningsinstitutioner inom områ- internationell lansering av svensk film. det runt om i landet. som främjar ett brett utbud av film i hela landet har till uppgift att vara samt insatser riktade till barn och ungdomar är drivande i arbetet med att genomföra intentio- En annan viktig kulturpoli- nerna i det nationella handlingsprogrammet för tisk ambition är att förbättra kvinnliga filmska- arkitektur, formgivning och design. delas även stöd till produktion av kortfilm. ansvar inom form- och konsthantverksområdet. trädde gällande filmavtal i kraft (prop. 1998/99:131), vilket innebar en till, planerar, samordnar och gör insatser för att kraftig förstärkning av stöd till filmpolitiskt främja hemslöjden i hela landet. Avtalet gäller t.o.m. 31 decem- Vidare finns särskilda näringslivsfrämjande Flera parter ökade i samband med det insatser och utbildningar vid universitet och nya avtalet sina direkta bidrag. Staten står för det högskolor i konst och design samt utbildningar När avtalet trädde i kraft var vid s.k. kompletterande skolor. lämnas stipendier till bl.a. formgivare och konst- Därtill kommer bidrag från och TV4 samt från filmproducenterna. graferna tillgodogör sig enligt 20022004 ett nationellt uppdrag inom form- avtalet av biljettintäkterna, vilket Genom uppdraget har föreningen i uppgift att öka allmänhetens kunskap om form har staten ytterligare ökat och design genom utställningar, föreläsningar sitt bidrag genom att tillföra ett extra tillskott på dessutom i uppdrag att ansvara för verksamheten Det extra tillskottet går till vid en Mötesplats för form och design i Stock- svensk filmproduktion och fördelas över tiden Mötesplatsen skall fungera som ett med 2002 och 25 miljoner utställnings- och samt stimu- kronor vardera 2003 och 2004. lera till forskning och dokumentation inom enskommelse som träffades mellan staten och Vidare skall mötesplatsen samverka övriga parter i filmavtalet till- och stimulera till regionala initiativ på området. förs det publikrelaterade stödet hälften av de På uppdrag av regeringen har Svensk Form extra medlen, medan andra hälften tillfaller för- och Stiftelsen Svensk Industridesign (SVID) handsstöden till värdefull film. utarbetat ett förslag till nationellt program för till förhandsstöd under tre design Design som utvecklingskraft inom år fördelas så att tillförs näringsliv och offentlig sektor. stöd till långfilm medan stöden till barn- och slutade regeringen att fördela ungdomsfilm respektive kort- och dokumentär- i bidrag av designprogrammet. film får vardera . Intäkterna från filmavtalet var . anvisas i statliga medel vid sidan av filmavtalet för etableringen av en filmvårdscentral i . Därutöver har regeringen () beslutat att avsätta engångsvis för investeringar i samband med uppbyggandet av filmvårdscentralen. Huvudman för verksamheten i är . En organisationskommitté med uppdrag att närmare utreda arbetsformerna vid filmvårdscentralen i överlämnade sin rapport . har därefter vidtagit ett antal åtgärder som har sin grund i rapporten. Bygget av en nitratfilmskasematt i påbörjades och slutfördes i mitten av innevarande år. har anställt och utbildat personal vid filmvårdscentralen och införskaffat filmteknisk utrustning. har dessutom fyra län (, , och ) tilldelats medel av för att inventera sina bestånd av icke-fiktiv film. Sedan slutet av deponeras filmer i och arbetet med att ta hand om och registrera filmerna har påbörjats. Filmvårdscentralen i har varit den hittillsvarande beteckningen för den verksamhet som byggs upp på orten. har i en skrivelse till tillkännagivit att man ändrat beteckning för verksamheten och i fortsättningen ämnar benämna den filmarkivet i . Beteckningen filmarkiv är väl etablerad internationellt och inbegriper alla de uppgifter som enligt angivna riktlinjer skall ingå i verksamheten, dvs. inte enbart insamling och vård av film på filmbas, utan även bevarande och tillgängliggörande av materialet för forskning och allmänhet. Statens insatser för konstnärerna handlar i första hand om att skapa förutsättningar för ett vitalt kulturliv som ger arbete och försörjning åt konstnärerna. Att öka intresset för och efterfrågan på konstnärliga verk och prestationer är därför en huvudlinje i konstnärspolitiken. Att bättre tillvarata konstnärernas kunnande inom alla delar av samhällslivet är en annan viktig målsättning. Vidare är upphovsrättsliga skydd och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ersättningsformer av grundläggande betydelse för konstnärers försörjningsmöjligheter. Inom andra politikområden bör rimlig hänsyn till konstnärers speciella villkor tas och utgöra en del av den sammanhållna konstnärspolitiken. För att uppnå målsättningen om arbete och försörjning genom det konstnärliga arbetet, krävs även kompletterande bidrags- och ersättningssystem inom kulturpolitiken. Sammantaget uppgår bidrag och ersättningar till konstnärer 2003 till . Till detta kommer direkt eller indirekt verkande insatser inom ramen för anslagen till andra verksamhetsområden inom kulturpolitiken, t.ex. insatser med syfte att förbättra konstnärernas situation på arbetsmarknaden. har totalt satsats på nivåhöjande reformverksamhet. Inom området har bl.a. följande reformer för att förbättra konstnärernas villkor genomförts . Genom den individuella visningsersättningen som infördes får bildkonstnärer ersättning för att deras verk som finns i offentlig ägo visas för allmänheten. Regeringen har även satsat stora resurser på det internationella utbytet, bl.a. genom att möjliggöra för att inrätta ett internationellt ateljécentrum (IASPIS International Artists Studio Program in ). finns ett särskilt dramatikerstöd för att stimulera till nyproduktion av svensk dramatik. Vidare har insatser genomförts inom andra verksamhetsområden med direkt eller indirekt verkan för konstnärerna. Exempel på sådana insatser är stödet till vissa utställare av bildkonst, förstärkning av bidragen till fria teater-, dans- och musikgrupper, stöd till fonogramutgivning och satsningar på kollektivverkstäder. Tillsammans med styrelsen för har beslutat om innehavare av inkomstgarantier. Inkomstgarantier kan beviljas konstnärer som står för konstnärlig verksamhet av hög kvalitet och har stor betydelse för svenskt kulturliv. Garantin kan maximalt utgå med 5 basbelopp men reduceras i förhållande till innehavarens egna inkomster. Antalet mottagare av inkomstgarantier är 157. Samordnade insatser inom ramen för kultur- och arbetsmarknadspolitiken inleddes på försök 1999 och permanentades . Genom förstärkta stöd till olika konstnärliga centrumbildningar har arbetsförmedlingsverksamheten 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 för konstnärer kunnat utvecklas och intensifieras. Genom TeaterAlliansen har närmare 100 frilansande skådespelare garanterats en anställning då de inte har anställning hos andra arbetsgivare inom teaterområdet. Avsikten är att förbättra villkoren för de yrkesverksamma scenkonstnärerna genom tryggare anställningsformer och ökad konstnärlig frihet. eftersträvas en avlastning av arbetslöshetsförsäkringen och en utveckling av förmedlingsverksamheten. På det upphovsrättsliga området har regler införts som möjliggör ersättningar till konstnärer och rättighetsinnehavare i form av s.k. kassettersättning och vidareförsäljning av bildkonst (droit de suite). har villkoren på dansområdet förbättrats. Inom ramen för de direkta stöden till dansare och koreografer har bidragsgivningen förstärkts med .