prop · GS031 · 2004-09-20 00:00:00 — Under vissa förutsättningar skall kommuner betala en utjämningsavgift till staten för kostnader om stöd och service till vissa funktionshindrade. Dessa avgifter redovisas på inkomsttitel . Det är framför allt förslaget om nettoredovisning av den kommunala utjäm- ningsavgiften som förklarar utvecklingen över åren. Skillnaden mellan inbetalda och debiterade skatter redovisas på inkomsthuvud- gruppen 1600 Betalningsdifferenser. Utveck- lingen mellan åren förklaras av hur de skatt- skyldigas saldo på skattekontot förändras till ett annat. På inkomsthuvudgruppen 1700 Nedsättningar av skatter redovisas krediteringar som görs på den skattskyldiges skattekonto. Krediteringen innebär att den skattskyldige slipper att betala en del av den debiterade skatten. Följande nedsätt- ningar redovisas på inkomsthuvudgruppen; ned- sättning till sjöfart, nedsättning för moms på visst bostadsbyggande, nedsättning för anställ- ning av långtidsarbetslösa, nedsättning för an- ställning av långtidssjukskrivna, nedsättning för skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare, syssel- sättningsstöd till kommuner och landsting, nedsättning för bredbandsinstallation i kom- muner, nedsättning avseende investeringar för källsortering, nedsättning för miljöinvesteringar i offentliga lokaler samt nedsättning för utbildning av personal i vård och äldreomsorg. Storleken på de olika nedsättningarna framgår av tabell 5.20. Beroende på nedsättningens karaktär redovisar nationalräkenskaperna nedsättningar antingen som skattereduktioner, vilka minskar skatteintäkterna, eller som transfereringar, vilka ökar utgifterna. Samma princip används även i redovisningen av skatterna i avsnitt 5.3. På statsbudgeten redovisas emellertid samtliga ned- sättningar på budgetens inkomstsida. Följande nedsättningar har NR bedömt vara likställda med skattereduktioner: nedsättning till sjöfart och nedsättning för moms till visst bostads- byggande. Tabell 5.20 Nedsättningar 20022007 -1,4 -1,6 -1,7 -2,6 -3,0 -2,9 -1,4 -1,5 -1,6 -1,7 -1,7 -1,8 -0,1 -0,9 -1,3 -1,1 -4,0 -7,0 -9,4 -13,2 -11,3 -3,4 -1,4 -1,4 -2,3 -2,8 -2,4 -2,4 -0,1 -0,3 -0,8 -0,8 -0,8 -0,8 -2,6 -5,1 -5,9 -7,5 -7,0 -0,2 -0,4 -0,1 -0,1 -0,3 -0,1 -1,3 -0,7 -0,5 -0,3 -0,3 -1,3 -7,0 -7,7 -1,9 -7,0 -7,7 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . De totala nedsättningarna beräknas uppgå till varav är att likställa med transfere- ringar och med skatte- reduktioner. Jämfört med beräkningen till vår- propositionen är det framförallt det kommunala sysselsättningsstödet som har justerats. Statsbudgetens övriga inkomster redovisas i tabell 5.21. Inkomsterna uppgick till och beräknas uppgå till och till omkring 70 mil- jarder kronor 20052007. Den beräknade inkomstökningen 2005 och framåt förklaras av budgeterade försäljningsinkomster om 15 miljar- der kronor 20052007. Tabell 5.19 Statsbudgetens inkomster 20012007 -17,2 -38,1 -21,8 -15,1 -20,3 -22,9 Socialavgifter och allmän pensionsavgift Skatt på fast egendom Skatt på varor och tjänster Övriga skatter på varor och tjänster -1,8 -6,8 -33,5 -34,8 -36,0 -19,7 -4,2 -4,4 -5,6 -6,5 -6,1 -6,8 -1,6 -5,4 -8,6 -11,0 -15,8 -14,3 -6,2 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens aktier Inkomster av försåld egendom Övriga inkomster av försåld egendom Bidrag från EU m.m. Tabell 5.21 Övriga inkomster 20022007 Bidrag m.m. från EU -14,1 -14,9 Bidrag m.m. från EU -0,3 -0,3 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . 2000 Inkomster av statens verksamhet Under Inkomster av statens verksamhet redovisas bl.a. aktieutdelningar, affärsverkens inlevererade överskott, inlevererade överskott, överskott från spelverksamhet samt ränte- inkomster. Det höga utfallet förklaras av Riks- bankens extrautdelning på . För prognosåren 20042007 förväntas inga extraordinära inkomster varför inkomster av statlig verksamhet beräknas uppgå till . Jämfört med beräkningen till ekono- miska vårproposition har prognoserna för bl.a. skattetillägg och ränteinkomster reviderats upp innevarande år på grund av utfall. Den högre prognosen beror framför allt på högre förväntade aktieutdelningar. 3000 Inkomster av försåld egendom Under Inkomster av försåld egendom redovisas försäljning av olika typer av statlig egendom. Försäljning av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen. budgeteras i försäljningsinkomster. Försäljningsbeloppen och tidpunkterna är be- häftade med stor osäkerhet. Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen har försäljningsinkomsterna reviderats ned med 2004. 4000 Återbetalning av lån Under Återbetalning av lån redovisas bl.a. Åter- betalning av studiemedel (avser lån upptagna ) och Återbetalning av övriga lån. uppgick inkomsterna till varav återbetalningar av studiemedel ut- gjorde . beräknas inkomsterna minska något på grund av att antalet återbetalare minskar, vilket beror på att studielån finan- sieras med lån i . Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen är prognosen oförändrad. Under Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, som utgör merparten av in- komsterna. uppgick inkomsterna till . År 20042007 beräknas inkomsterna minska, vilket delvis beror på att ett nytt statligt pensionsavtal tecknats, med giltighet . Det nya avtalet innebär bl.a. att pensionen övergår till att vara avgiftsbestämd från att tidigare ha varit förmånsbestämd. Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen har prognosen reviderats upp till följd av att de nuvarande försäkringskassorna kommer att omfattas av det statliga tjänste- pensionssystemet, vilket innebär högre inkoms- ter från statliga pensionsavgifter, se avsnitt 4.1.1. 6000 Bidrag m.m. från EU Under Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EG-fonder. De största enskilda bid- ragen avser arealbidrag och bidrag från . uppgick inkomsterna till och inkomsterna väntas inte förändras nämnvärt . Jämfört med beräkningen till vårpropo- sitionen har prognosen reviderats ned 2004 och 2005, bl.a. till följd av en långsammare ut- betalningstakt inom strukturfondsprogrammen än tidigare beräknat. 5.4.4Ändrad redovisning av inkomsttitlar en felaktig debitering av arbetsgivaravgifter av- I statsbudgeten tillkommer följande in- komsttitlar: 1715 Nedsättning, reparation och ombyggnad offentliga lokaler 1721 Nedsättning, utbildning av personal i vård och äldreomsorg Övriga inkomster har reviderats ned med . Detta förklaras av att inkom- ster av försåld egendom reviderats ned med och att inkomster av statens verksamhet beräknas bli högre. Inkomsttitel Nedsättning kompetensutveck- ling är namnändrad till: 1712 Nedsättning, investering i källsorterings- lokaler Inkomsttitel Utjämningsavgift för kom- muner och landsting tas bort. 5.4.5Uppföljning av statsbudgetens inkomster Jämfört med den av fastställda stats- budgeten beräknas inkomsterna bli lägre. Inkomsterna från skatter beräknas bli lägre medan övriga inkomster beräknas bli lägre. Statens periodiserade skatteintäkter har revi- derats ned med . ekonomiska vårproposition aviserade regeringen bl.a. en skattereduktion för reparation och om- byggnad t.o.m. . beräknas förslaget minska de periodiserade intäkterna med . Bolagens inkomstskatter beräknas bli lägre främst beroende på att konjunkturvändningen förväntas dröja medan energiskatterna beräknas bli lägre. Även sysselsättningen i form av antal arbetade timmar är lägre än tidigare beräknat, vilket har medfört att både social- avgifter och inkomstskatter har justerats ned. Den större nedrevideringen av statsbudgetens skatteinkomster förklaras dock av att utfallet för bolagens inkomstskatter avseende blev lägre än beräknat, vilket beräknas minska preliminärskatteinbetalningarna med 2004. Övriga nedjusteringar utgörs av energiskatter samt en omprövning av Skatteuttaget kan beroende på syfte redovisas på ett flertal olika sätt. Vissa mättmetoder baseras på aggregerade data, dvs. i form av de totala skatteintäkterna , medan andra är baserade på individdata. När det gäller mått baserade på aggregerade data är den s.k. skattekvoten vanligt förekom- mande. Den definieras som det totala skatte- uttaget dividerat med BNP. Andra vanliga mått är implicita skattekvoter som sätter skatteuttaget i relation till skattebasen för den aktuella skatten. Båda dessa mått är tillbakablickande och används i huvudsak för att beskriva hur skatteuttaget har förändrats över tiden eller för att jämföra skatte- uttaget mellan olika länder under en given tids- period. Metoder baserade på individdata tar främst sikte på skattereglernas inverkan på eko- nomiska incitament (arbetsutbud, sparande och investeringar) och ekonomisk effektivitet, men även på fördelningseffekter. Exempel på sådana mått är marginalskatter och skattekilar. Dessa är i regel framåtblickande och utgör ett viktigt underlag inför ändringar av regelsystemen. ger ut publikationerna Reve- nue Statistics och Taxing Wages. Den första pub- likationen redovisar de totala skatteinkomsterna fördelade på följande grupper: inkomstskatter, socialavgifter, löneskatter, egendomsskatter, skatter på varor och tjänster samt övriga skatter. Redovisningen sker ländervis och avser senaste utfallsåret med jämförelsetabeller som visar skatterna som andel av BNP. Den senare pub- likationen redovisar typfallsberäkningar för mul- tiplar av lönen för en heltidsanställd arbetare inom tillverkningsindustrin i ett antal olika länder. I tabeller redovisas bl.a. medel- och marginalskatter inkl. och exkl. arbetsgivarav- gifter. I nära samarbete med ger ut publikationen Structures of the in Union med skattekvoter för medlemsländerna. Redovisnin- gen av de implicita skatterna är bl.a. uppdelad på tre områden: arbete, kapital och konsumtion. 5.5.1Skattekvoten skatt som andel av BNP Skattekvoten visar förhållandet mellan det totala skatteuttaget och BNP. Internationella jäm- förelser av skattekvoter är svåra att göra, efter- som olika länders skattelagstiftningar behandlar inkomster och avdrag på skilda sätt. Ett land som t.ex. ger stöd till barnfamiljer via en trans- ferering får en högre skattekvot, jämfört med ett land som i stället ger stödet via ett inkomst- avdrag eller en skattereduktion. Transfereringar till hushåll behandlas skattemässigt mycket olika bland . I vissa länder är huvud- delen av transfereringarna skattepliktiga, medan det motsatta förhållandet gäller i andra länder. tillhör den grupp av länder inom som har en hög andel skattepliktiga transfe- reringar. Ett alternativ vid internationella jäm- förelser är därför att exkludera skatter på offent- liga transfereringar vid beräkning av skatte- kvoten. Även om det går att beakta några av olik- heterna i skatte- och transfereringssystemen blir jämförelser mellan olika länder haltande efter- som skattekvoten inte tar hänsyn till hur de olika ländernas trygghetssystem finansieras. Exempel- vis har vissa länder relativt stora inslag av obliga- toriska avtalsförsäkringar (som för den enskilde individen har en skatteliknande karaktär) medan andra länder finansierar samma försäkringstyper med skatter. Jämförelser av skattekvoter bör så långt som möjligt även beakta dessa olikheter i syfte att ge en rättvisande ekonomisk innebörd. Jämförelser av den okorrigerade skattekvoten över tiden ger en viss indikation på hur skatte- nivån i olika länder har utvecklats. I tabell 5.22 redovisas skattekvoten samt föränd- ringen av skattekvoten för ett antal . Länderna är indelade i olika grupper beroende på vilken inverkan de skattepliktiga transfereringarna har på skatte- kvoten. I den första gruppen förklarar skatt på transfereringar högst av skattekvoten medan de i den tredje gruppen förklarar mellan . Av tabellen framgår bl.a. att skattekvoten under perioden har minskat i fem länder medan den i nio länder har ökat med mellan . Tabell 5.22 Skattekvoten 2001, förändring av skattekvoten 19902001 samt skattepliktiga transfereringars inverkan på skattekvoten för ett urval 0,00, -3,6 -2,7 0,53, -0,8 3,06, -0,5 -3,5 -0,1 Anm.: Transfereringarnas inverkan på skattekvoten avser . Förändringen för del förklaras i huvudsak av statens och kommunernas avlyfta moms. I tabell 5.23 redovisas skattekvoten i för perioden 20022007. steg skattekvoten , vilket förklaras av att det särskilda grundavdraget slopades som garantipensionen höjdes. Omläggningen var i stort sett neutral för den enskilde pensionären men beräknas ha ökat skatteintäkterna med . Under prognosåren beräk- nas den totala skattekvoten minska. Den kommunala skattekvoten steg 2003, främst till följd av höjningar av kommunernas utdebiteringar samt av pensionsomläggningen, och beräknas ligga still , för att där- efter långsamt avta. Även för övriga sektorer beräknas skattekvoten minska under prognos- åren. beräknas skattekvoten uppgå till . Tabell 5.23 Skattekvot 20022007 I tabellen redovisas även skattekvoten exklusive skatt på offentliga transfereringar. En övergång från brutto- till nettoredovisning, dvs. där pen- sioner, sjuk- och föräldrapenning samt ersätt- ningar vid arbetslöshet är skattefria, skulle inte påverka de offentliga finanserna, men skatte- kvoten skulle sjunka till . munala utdebiteringen med och . infördes en skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare och året därpå en skattereduktion som kompensation för den allmänna pensionsavgiften. Detta medförde att kvoten minskade . Diagram 5.14 Inkomstskatter i förhållande till De implicita skattekvoterna sätter skatteuttaget i relation till exempelvis skattepliktiga inkomster eller privat konsumtion. Länderjämförelser av implicita skattekvoter visar på skillnader mellan hur olika länder tar ut skatt. Vissa länder tar ut en jämförelsevis större andel skatt på arbets- inkomster medan andra länder i stället beskattar konsumtion högre. Förändringen av den im- plicita skattekvoten över tiden har olika orsaker varav en är ändringar i regelsystemet. Implicit skatt på arbete definieras här som summan av inkomstskatter på arbete och arbets- givaravgifter i förhållande till lönekostnaden. Inkomstskatterna utgörs i detta hänseende av och statlig inkomstskatt samt all- männa egenavgifter och skattereduktioner. Med arbetsgivaravgifter avses socialavgifter, allmän löneavgift och särskild löneskatt. Lönekostnaden beräknas som summan av utbetalda löner, arbetsgivaravgifter och pensionsavsättningar. I diagram 5.14 redovisas inkomstskatterna som andel av lönekostnaden 2005. Kvoten stiger fram vilket till stor del beror på att de allmänna egen- avgifterna infördes och successivt ökade. ökade den genomsnittliga kom- I diagram 5.15 redovisas den implicita skatten på arbete. Arbetsgivaravgifternas andel ökade fram för att sedan vara i stort sett oförändrad. Ökningen under 19931998 beror på att uttaget av indirekta skatter ökade. Sam- mantaget innebär detta att den implicita skatten på arbete uppgick till som mest . beräknas kvoten uppgå till . Diagram 5.15 Implicit skatt på arbete och arbetsgivaravgifternas andel av lönekostnaden 19932006 Den implicita skatten på företag beräknas som summan av företagens bolagsskatt, avkastnings- skatt och fastighetsskatt i förhållande till det justerade resultatet. Företagens justerade resultat skall avspegla den ekonomiskt korrekta vinsten och beräknas som resultat före bokslutsdispo- sitioner, med avdrag för utdelningar från dotter- bolag. Resultatet av beräkningarna presenteras i diagram 5.16. Enbart de företag som redovisat en positiv taxerad inkomst har inkluderas. Diagram 5.16 Implicit skatt på bolag 19952002 Summa bolags-, fastighets- och avkastningsskatt Eftersom den formella bolagsskattesatsen har varit oförändrad beror variationen av den implicita skatten till stor del på hur företagen nyttjat bokslutsdispositioner och skattemässiga justeringar. Till boksluts- dispositionerna hör koncernbidrag, överavskriv- ningar, samt avsättningar till och återföringar från periodiseringsfonder. Det är i första hand genom att använda dessa som företagen kan påverka skatten. Företag som ingår i en koncern har dessutom möjlighet att under inkomståret kvitta vinster i en verksamhet mot förluster i en annan verksamhet. Diagram 5.17 Sammansättning av bolagens skatter 1995 2002 Den implicita skatten för bolagen kan variera med tiden till följd av att sammansättningen av de skatter som ingår ändras. Generellt sett är den implicita skatten låg då andelen bolagsskatt är hög, vilket är en följd av att varken fastighets- skatten eller avkastningsskatten är direkt kop- plade till det justerade resultatet. Diagram 5.17 visar att andelen bolagsskatt var, relativt sett, låg under 19961998 och 2002. Skatt på konsumtion och insatsvaror Med skatt på konsumtion och insatsvaror avses sådana skatter som utgår på produktion, för- säljning och konsumtion av varor och tjänster. De består av den generella mervärdesskatten samt punktskatter. Omkring två tredjedelar av skatt på kon- sumtion och insatsvaror hänför sig till mer- värdesskatten. Intäkterna från mervärdesskatt beror till största delen på hur den privata kon- sumtionen utvecklas. Konsumtionens fördelning på olika varor och tjänster varierar dock. Detta påverkar skatteintäkterna då olika grupper av varor och tjänster är beskattade med olika skattesatser. I diagram 5.15 visas hushållens kon- sumtionsutgifter för dagligvaror samt för bilar och sällanköpsvaror priser . Av diagrammet framgår att konsumtionen av dagligvaror ligger på en relativt jämn nivå medan konsumtionen av bilar och sällanköpsvaror är mer konjunkturkänslig. Dag- ligvaror, förutom alkohol och tobak, mervärdes- beskattas medan bilar och sällan- köpsvaror beskattas . Därigenom varierar den genomsnittliga skattesatsen. En större andel konsumtion av högt beskattade varor ökar den genomsnittliga mervärdesskatte- satsen och därmed intäkterna vid oförändrade konsumtionsutgifter. Av större betydelse för den genomsnittliga skattesatsen är dock regelförändringar. Sedan skattereformen 1991 är alla varor och tjänster i princip skattepliktiga. Undantagna från skatte- plikt är bl.a. sjukvård, offentlig utbildning och finansiella tjänster. Huvudregeln är att mer- värdesskatt tas ut av beskatt- ningsunderlaget. Efter skattereformen har skattesatsen kommit att uttryckas som en viss procent av beskattningsunderlaget, dvs. den anges som en påläggsprocent. utgjordes beskattningsunderlaget av ersättningen inklusive skatten. Även mervärdesskatten ingick alltså i Mot en inklusive- beräknad skattesats om svarar en exklusiveberäknad skattesats om . Skattesatsen multipliceras med priset för en vara eller en tjänst exklusive mervärdesskatt för att få fram mervärdesskatten. Diagram 5.18 Hushållens konsumtionsutgifter för bilar och sällanköpsvaror samt för dagligvaror 19802007 Efter inträdet i EU har skattelagstiftningen ytterligare anpassats . är de två lägre skattesatserna desamma som tillämpas, dvs. från skattereformen har dessutom grupperingen av varor och tjänster för de olika skattesatserna förändrats. I tabell 5.24 visas mervärdesskattesatsen 1991 samt förändringen av skattesatsen för berörda grupper av varor och tjänster. I tabellen redovisas även den genomsnittliga skattesatsen beräknad för privat konsumtion exklusive konsumtion av bostäder (skatt på boende behandlas separat) samt den implicita skattesatsen för varor och tjänster. Det framgår tydligt hur den genomsnittliga skattesatsen på- verkas av de regeländringar som gjorts . Särskilt framträdande är sambandet vid de två sänkningarna av mervärdesskattesatsen på livsmedel 1992 och 1996. Den genomsnittliga skattesatsen minskade då . I övrigt har den genomsnittliga skattesatsen förändrats med som mest , vilket inträffade när skattesatsen för resor och hotell sänktes från . En tredjedel av skatteuppbörden på kon- sumtion och insatsvaror hänför sig till punkt- skatter. Dessa skatter utgörs i huvudsak av energiskatt, alkoholskatt och tobaksskatt. En tumregel för perioden 19912004 är att den genomsnittliga mervärdesskattesatsen dubbleras för att få det totala skatteuttaget på varor och tjänster för privat konsumtion. Basen för den genomsnittliga skattesatsen är privat kon- sumtion exklusive bostäder, exklusive mer- värdesskatt men inklusive punktskatter. Basen för den implicita skattesatsen på varor och tjänster är privat konsumtion exklusive bostäder, exklusive mervärdesskatt samt exklusive punkt- skatter. Tabell 5.24 Mervärdesskattesatser och förändring av skattesatserna 19912004 Skattesatser i procent av priset exklusive moms, enligt reviderad NR Entré teater, konserthus Implicit skattesats varor, tjänster Anm.: u = undantag från beskattning. Genomsnittlig skattesats beräknad exklusive bostäder. Enligt 36 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen under löpande budgetår redovisa prognoser över ut- fallet av statens inkomster och utgifter samt statens lånebehov. Första prognosen redovisades ekonomiska vårproposition. I denna propo- sition redovisas nu den andra prognosen . Väsentliga skillnader mellan anvisade medel på den ursprungliga statsbudgeten1 och beräknat utfall förklaras. I avsnitt 6.1.1 redovisas prognosen för de takbegränsade utgifterna, medan beräkningarna av inkomsterna och statsbudgetens saldo redovisas i kapitel 5 respektive avsnitt 4.4.5. Tabell 6.1 Statsbudgetens utgifter Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Statsbudgeten enligt beslut , dvs. exklusive beslut till följd av tilläggsbudget ekonomiska vårpropositon (VP2004). 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. I budgetpropositionen beräknades statsbudgetens utgifter till 737,9 miljarder kro- 1 Statsbudgeten enligt beslut , dvs. exklusive beslut till följd av tilläggsbudget ekonomiska vårproposition. I den aktuella prognosen beräknas ut- gifterna till . Den del av förändringarna som hänförs till utgifter exklu- sive statsskuldsräntor förklaras i avsnitt 6.1.1. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ingår inte under utgiftstaket för staten. uppgår utgiftsramen för detta utgiftsområde till . Utgifterna beräknas nu bli , vilket är högre än vad som anslogs i den ur- sprungliga statsbudgeten . Avvikelsen beror främst på att introduktionen av en ny obligation med lång löptid, som var planerad till slutet av 2003, genomfördes först . Dessutom leder ytterligare introduktioner av nya obligationer samt valutakursförluster till högre utgifter. Introduktionerna sker genom byten, där gamla obligationer köps tillbaka och nya emmiteras. De takbegränsade utgifterna består dels av statsbudgetens utgifter inklusive förbrukning av anslagsbehållningar men exklusive statsskulds- räntor. Till de takbegränsade utgifterna räknas även utgifterna för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Skillnaden mellan ut- giftstaket för staten och de takbegränsade utgifterna utgörs av budgeteringsmarginalen. Utgiftstaket för staten är ett centralt budget- politiskt åtagande för och regeringen. Om det finns risk för att utgiftstaket kommer att överskridas skall regeringen för att undvika detta, enligt 42 § lagen (1996:1059) om stats- budgeten, vidta sådana åtgärder som den har befogenheter till eller föreslå nöd- vändiga åtgärder. Regeringen följer noggrant utgiftsutveck- lingen genom månatlig uppföljning och regel- bundna prognoser för att kunna vidta nöd- vändiga åtgärder. De takbegränsade utgifterna beräknades i budgetpropositionen till . Budgeteringsmarginalen uppgick till . I den aktuella beräkningen beräknas de takbegränsade utgifterna uppgå till samma belopp, (se tabell 6.2). Det innebär att budgeteringsmarginalen alltjämt beräknas uppgå till . Jämfört med 2003 ökar de takbegränsade utgifterna med . Om hänsyn tas till tekniska förändringar som motiverat en justering av utgiftstaket, ökar de underliggande takbegränsade utgifterna med , vilket motsvarar en real ökning . I relation till bruttonationalprodukten (BNP) beräknas de takbegränsade utgifterna uppgå till . Tabell 6.2 Takbegränsade utgifter Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Statsbudgeten enligt beslut , dvs.