prop · GR031d27 · 2004-01-01 00:00:00 — 3.6Entreprenörskap, information, rådgivning och kompetensutveckling Såddfinansieringen sker i mycket tidiga skeden vilket innebär att risken är mycket hög. Stödet utgår vanligtvis som lån med villkorlig återbetalningsskyldighet. För de projekt som resulterat i marknadsintroduktion och kommersiell lönsamhet återbetalas stödet inklusive ränta. bedömer att återbetalningsnivån ligger på . I de fall projektet ekonomiskt misslyckas kan återbetalningsskyldigheten efterges. Antalet eftergifter uppgick till 89 stycken. har en så kallad effektmätning av ALMI:s finansieringsinsatser genomförts. Den visar att omsättningen i kundföretagen ökade och antalet anställda För att underlätta för personer att starta företag samt öka konkurrenskraften i befintliga företag stöder staten ett antal informations-, rådgivnings- och nätverksprojekt. ansvarar för utvecklingen av Företagarguiden, som är en Internetportal där företagsrelevant myndighetsinformation finns samlad. Ett trettiotal myndigheter ingår i projektet. Portalen förenklar för företagare att hitta information från myndigheter och andra offentliga organisationer. Via tjänsten Fråga experten får företagaren svar på sina frågor utan att på förhand behöva veta vilken myndighet som ansvarar för frågan. Finansieringsdatabasen, som också handhas av , är en Internettjänst som vänder sig till företag och entreprenörer som söker finansiering för sin verksamhet. Databasen innehåller information om svensk och nordisk offentlig finansiering och vissa EU-stöd riktad till företag. Genom Internettjänsten Företagsregistrering kan blivande företagare registrera sin verksamhet. Webbplatsen ger också information om olika företagsformer, tillstånd och finansiering samt möjligheten att ladda hem blanketter och formulär. Tjänsten är ett samarbete mellan Pa- tent- och registreringsverket och . Startlinjen är ett annat exempel på verksamhet som ger information till ny- och småföretagare. Via telefon, e-post och Internet erbjuder information i samband med företagsstarten. Staten stödjer som erbjuder små företag information och rådgivning i EU- relaterade frågor samt om Europamarknaden. Den så kallade teknopolverksamheten vid de åtta största tekniska högskolorna innehåller kvalificerad projektvärdering och rådgivning till studenter och forskare som vill starta företag. Programmet har utvidgats till att omfatta ytterligare 19 universitet/högskolor. Verksamheten har under delfinansierats av . Bidrag betalas ut till Stiftelsen dustridesign (SVID), som arbetar med att främja och förmedla kunskap med industriell design. har regeringen tilldelat särskilda medel till SVID som skall finansiera ett antal designprojekt inom näringslivet. Projekten utgör exempel på insatser och aktiviteter som kommer att lyftas fram under det nationella . Inom ramen för sitt sektorsansvar för en hållbar utveckling arbetar med information och kompetensöverföring för att främja de små och medelstora företagens miljö- och utvecklingsarbete. Mot bakgrund av att den miljödrivna marknaden är i kraftig tillväxt, på hemmaplan och internationellt, genomför verket programmet Miljödriven affärsutveckling. I programmet, som drivs i nätverk, utvecklas och implementeras metoder och arbetssätt som stärker de små och medelstora företagens konkurrenskraft på området. Därutöver kommer verket , enligt ett regeringsuppdrag, redovisa en långsiktig strategi för miljödriven näringslivsut- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Som en del i detta arbete har redovisat ett förslag om inrättande av ett centrum för miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport. är tillsammans med den huvudansvarig för näringslivssektorn inom Baltic 21 en för . har det operativa ansvaret för Baltic 21 Näringsliv. Ett treårigt program för att öka kvinnors och invandrares företagande påbörjades . Stöd har betalats ut till NyföretagarCentrum samt i syfte att integrera arbetet med kvinnors företagande i ordinarie organisationer som verkar för företagsutveckling. Rådgivning till personer med utländsk bakgrund som vill starta eller driver företag bedrivs i huvudsak av , . Stöd utgår till information och rådgivning om den kooperativa företagsformen. Stödet fördelas i huvudsak till 25 lokala kooperativa utvecklingscentra (LKU). startades också ett program för att främja entreprenörskap bland ungdomar. kommer att bevilja medel till regionala projekt som fokuserar på positiva attityder till entreprenörskap och företagskunskaper hos unga samt samverkan skolanärings- liv. Programmet finansieras av medel från utgiftsområde 19 Regional utveckling. var medarrangör till en nordisk konferens på temat entreprenörskap och regelförenkling. Syfte med konferensen var erfarenhetsutbyte mellan tjänstemän, forskare och näringslivsföreträdare. Konferensen resulterade i förslag till åtgärder att anta på nordiska näringsministerrådsmötet . ALMI:s övergripande mål är tillväxt och förnyelse i näringslivet. Verksamhetsidén är att genom marknadskompletterande finansiering och affärsutveckling till innovatörer, nyföretagare samt små och medelstora företag främja nyföretagandet, öka konkurrenskraften i företagen samt bidra till ett mer dynamiskt näringsliv. erbjuder kostnadsfri, kortare rådgivning och information till småföretagare. Fördjupad affärsutveckling är alltid avgiftsbelagd för deltagarna. ALMI:s affärsutvecklingsverksamhet skall komplettera marknadens utbud, dvs. ska erbjuda konsultinsatser endast där det inte finns ett tillfredsställande utbud. Detta innebär att har en liten rådgivningsverksamhet i 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 storstäderna och mer omfattande verksamhet i delar av landet där konsultmarknaden inte är lika etablerad. överlämnade den s.k. Framtidsgruppen sin slutrapport strategier för tillväxt i den svenska rese- och turistindustrin med förslag på åtgärder som skall öka attraktionskraft som turistland och stärka tillväxten i svensk rese- och turistindustri. Tillsammans tar staten och näringen ett ansvar för att successivt implementera Framtidsgruppens strategi och förslag på åtgärder utifrån en uppgjord ansvars- och rollfördelning. Denna process bedöms pågå under minst en treårsperiod och skall kontinuerligt följas upp och utvärderas. Arbetet bör koordineras med de regionala tillväxtavtalen där turism ingår som en viktig del i flertalet regioner och även med de kommande regionala tillväxtprogrammen. Turistdelegationen arbetar med att öka samverkan mellan turistnäringen och berörda myndigheter. Vidare arbetar delegationen med att identifiera nya marknadsmöjligheter för näringen. Turistdelegationen publicerar utredningar och strategiska rapporter, vilka distribueras till branschorganisationer, företag, lokala och regionala turistorganisationer, kommuner, länsstyrelser, företagsorganisationer, myndigheter och skolor. Turistdelegationen har regeringens uppdrag att genomföra ett program för ökad innovationskraft inom turistnäringen och för att främja turismforskning. Sammanlagt har beviljats för genomförande av programmet. har beviljats för att utveckla och marknadsföra varumärket , som syftar till att stärka den långsiktiga attraktionskraften och lönsamheten i fjällområdet. Både Turistdelegationen och deltar i arbetet med de regionala tillväxtavtalen samt i arbetet med att genomföra Framtidsprogrammet. presenterades Framtidsprogrammet i ett stort antal regioner. Kunskap och information om landets geologi är ett viktigt underlag vid hanteringen av frågor rörande naturresurser, infrastruktur och miljö. Re- geringen anser att samhället, via geologiska undersökning (SGU) skall tillhandahålla geologiskt underlagsmaterial av god kvalitet så att företag, myndigheter, kommuner och andra organisationer får tillgång till material om vårt lands geologi. Geologin är en av de grundläggande förutsättningarna för det ekologiska systemet och därigenom en viktig del i ett effektivt arbete för hållbar utveckling. SGU får också ta uppdrag i den mån myndighetsverksamheten tillåter. För att tillgodose behovet av övergripande terminologiarbete och ett väl fungerande nationellt språk inom samhällets alla områden lämnas bidrag till AB (). TNC producerar ordlistor m.m. inom skilda fält och förvaltar stora ordbanker Statligt bidrag utgår även till för informationsspecialister () som är en ideell yrkesförening för verksamma inom området informationsförsörjning. Målet för verksamhetsområdet , information, rådgivning och kompetensutveckling är: Bidra till ökad kompetens och skapa goda möjligheter för företagsutveckling och företagande. Antalet besökare på Startlinjens webbplats ökade jämfört med . Startlinjens verksamhet utvärderas och andelen som är nöjda med den service som erbjuds fortsätter att vara hög (). lanserades Företagarguiden på webben. hade guiden nära 112 000 besökare. Kvinnor är fortfarande underrepresenterade bland gruppen företagare. Tillväxten i företagen är dock lika stark oberoende av om företagsledaren är man eller kvinna. Särskilda program för att öka antalet kvinnliga företagare har funnits . har nyföretagandet bland kvinnor fördubblats. och har visat stort intresse av att delta i den nya programperiod som påbörjades . Företagare som är födda utomlands upplever fler hinder för tillväxt i företagen jämfört med övriga grupper. Svårigheten att få tillgång till lån verkar vara särskilt problematiskt för denna grupp företagare. Det är också den del av Internationella företagarföreningens (IFS) rådgivning som kunderna är särskilt nöjda med. Överlag är personer som varit i kontakt med IFS mycket nöjda med den rådgivning som erbjuds. Stiftelsen kommer i kontakt med av alla invandrare som startar företag. av denna grupp är arbetslösa innan företagsstarten, vilket kan jämföras med som är arbetslösa bland samtliga personer som startar företag. Totalt startades 543 nya företag med medverkan från IFS. Lokala kooperativa utvecklingscentra har medverkat till att 237 nya företag har startat . Detta är en ökning i jämförelse med föregående år. har fått i uppdrag att utvärdera effekterna av statsbidraget till kooperativ utveckling. En studie över LKU:s verksamhet visar att kostnaderna för tillkomsten av nya arbetstillfällen och företag har ökat . Detta förklaras av att LKU inte enbart ägnar sig åt att stödja bildandet av nya kooperativ utan att även andra insatser av arbetsmarknads- och regionalpolitisk karaktär, i anslutning till den kooperativa rådgivningen prioriteras av de regionala ägarna av LKU. kommer att fortsätta arbetet med att studera effekterna av stödet till LKU. Bl.a. kommer en undersökning göras av kundnöjdhet samt hur LKU disponerar sin tid. fick i uppdrag av regeringen att genomföra ett treårigt program med kompetensutvecklande insatser riktade till underleverantörer i globalt konkurrensutsatta marknader såsom exempelvis fordons- och elektronikindustrin. () har utvärderat programmet och konstaterar att projektets tidsram och anslagna medel sannolikt har varit otillräckliga för att några större effekter skall kunna uppnås. har arbetat med att stärka småföretagens konkurrenskraft och bidra till en långsiktigt hållbar samhällsutveckling genom att stödja åtgärder inom miljöanpassad produkt- och affärsutveckling. I en stor småföretagsundersökning Företagens villkor och verklighet 2002 konstateras att det finns ett posi- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 tivt samband mellan ett aktivt miljöarbete och lönsamhet i småföretagen. konstateras att företag som arbetar aktivt med miljömål även är innovativa, riskbenägna, har en vilja att växa samt har positiva förväntningar. har ett årligt uppdrag från regeringen att redovisa problem och möjligheter för etablering och tillväxt. rapportering bygger redovisningen på erfarenheter från kontakter med blivande företagare som använder sig av Startlinjen samt erfarenheter från och andra aktörer. Områden som uppfattas som svåra är regler främst angående skatter och det sociala försäkringssystemet. genomfördes en extern attitydundersökning bland samarbetspartners. Den fråga som ställdes var Hur stor nytta anser du att gör inom respektive område. Inom området Information och rådgivning till företag ansåg av kvinnorna och av männen att verket gjorde mycket stor alternativt ganska stor nytta. genomförde fördjupade utvecklingsinsatser i 16 100 företag. Efterfrågan på affärsutvecklingsinsatser var störst, 7 000 företag - följt av produktförnyelse, 1 700 företag. Kortare information och rådgivning har nått ut till 91 500 personer, vilket är en ökning jämfört med . 3 200 företagare har utnyttjat möjligheten att förstärka företagens konkurrenskraft genom kompetensutveckling i form av utbildning, förstärkt syrelse eller mentorskap. Internationaliseringsfrågor, 2 400 företag , drivs i samverkan mellan , och Handelskammaren i form av regionala Exportcentra. En stor del av ALMI:s insatser samfinansieras genom EU- projekt. Av ALMI:s kundundersökning framgår att som helhet är nöjda med konsulttjänsterna. Högst betyg får personalens service (nöjda). kommer att prioritera personalens utveckling av insats- och kontaktuppföljning (nöjda). Svensk turism genererar av BNP 2002, omsätter och motsvarar en sysselsättning av drygt 126 000 helårsarbeten. har sysselsättningen ökat vilket motsvarar 32 000 årsarbetsplatser. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 gjordes det 42,9 miljoner övernattningar på kommersiella anläggningar i . Jämfört med 2001 är det en ökning . Antalet utländska övernattningar uppgick till 9,7 miljoner, vilket är en ökning jämfört med . gjordes det 12,7 miljoner övernattningar på kommersiella anläggningar i , vilket är oförändrat jämfört med . För den svenska turistnäringen är effekterna av terrordåden , kriget i och SARS-epidemin totalt sett begränsade. Flygbranschen har dock påverkats särskilt. In- kvarteringsstatistiken visar på ett ökat resande från närregionerna och ett minskat interkontinentalt resande. De av SGU uppsatta årsmålen avseende karterad yta och leverans till databas har för karteringen i huvudsak uppnåtts. Problem finns med leverans till databas. Avvikelserna beror främst på personalbrist på grund av sjukfrånvaro samt att nyrekryteringar inte kunnat genomföras enligt plan. För maringeologin har ogynnsamma väderförhållanden bidragit. Merparten av förseningarna avseende leveranser till databaser har inhämtats och bedöms inte påverka möjligheterna att nå de av regeringen fastställda målen 2008. En uppskattning av måluppfyllelsen visar att vid utgången av 2002 var av totalmålet uppnått. (Verksamheten har genererat ett relativt stort anslagssparande beroende på att den geologiska undersökningsverksamheten och miljömålsarbetet som båda har årliga mål långt fram i tiden samkörs för att få en optimal användning av medlen). Verksamheten vid TNC efter ombildningen från ideell förening till aktiebolag utvecklas i positiv riktning. Enligt förväntningarna är TNC under konsolideringsfasen starkt beroende av statsanslaget som har utgjort av intäkterna . Dock kan det noteras att beroendet av statsanslaget har minskat i förhållandet då statsanslaget stod för av intäkterna. Inom ramen för sin verksamhetsgren teknisk informationsförsörjning har TLS uppnått god uppfyllelse av målet att öka kunskapen och kompetensen inom området informationsförsörjning hos företag och organisationer. utvecklat nätverk och bidragit till erfarenhetsutbyte samt verkat för aktivt svenskt deltagande i internationellt samarbete inom sina verksamhetsområden. Det finns fortsatt starkt intresse hos medlemmarna i TLS för de kurser och konferenser som föreningen anordnar. Regeringen gör bedömningen att de uppsatta målen i stort sett har uppnåtts. Regeringen anser att det finns behov av att minska antalet program som initierats på nationell nivå i syfte att främja företagandet. Större fokus på några kärnområden skulle innebära ökad tydlighet om vad som är prioriterat från nationell nivå samt ett bättre utnyttjande av befintliga resurser. Turistnäringen är en utpräglad småföretagsbransch med stor betydelse för tillväxten och sysselsättningen i många regioner. Både aktiviteterna i och i Turistdelegationen kännetecknas av att effekterna av insatserna uppnås först på . Den ökade marknadsföringen från 1997, av kandidaturen till i och för som kulturhuvudstad 1998 samt vårt ordförandeskap i EU bedöms ha påverkat utvecklingen positivt. Både Turistdelegationen och har genom sitt arbete med det samlade förslag till åtgärder och nationell strategi för den svenska turistnäringen som den s.k. Framtidsgruppen presenterat bidragit till att öka den samverkan som är nödvändig för turistnäringens utveckling. Regeringen har beslutat att genomföra en översyn av turistfrämjandets funktion, organisation och rollfördelning samt utvärdera måluppfyllelsen. En bedömning skall göras av hur jämställdhets- och miljömål beaktas inom turistpolitiken. Syftet är att se över statens organisation för turistfrämjandet så att arbetet tydliggörs och bedrivs så effektivt som möjligt. Tillgång till behovsidentifierad och kvalitetssäkrad geologisk information är nödvändig för att tillgodose samhällets behov inom områdena miljö och hälsa, fysisk planering, hushållning och försörjning med naturresurser, jord- och skogsbruk samt totalförsvar. Brister kan exempelvis leda till att färre gruvor etableras och att infrastruktursatsningar både på statlig och på nivå grundas på ett ofullständigt beslutsunderlag, vilket kan leda till fördyringar och skador på miljön. har SGU låtit göra en utredning för att belysa nyttan av geologisk information vid byggande under mark. Rapporten beskriver ett antal infrastrukturprojekt i där den geologiska kunskapen och det framtagna underlagsmaterialet har kommit till stor nytta för att reducera de geologiska riskerna i bergarbetet. Detta har i sin tur också lett till en väsentlig reducering av anläggningskostnaderna. SGU:s berggrunds-, jordarts- och hydrogeologiska information har använts tillsammans med byggentreprenörernas egen information. Undermarksbyggande i tätort bedöms komma att öka vilket innebär att behovet av geologisk information växer. SGU:s uppdragsverksamhet bidrar till att geologiskt underlag kommer till användning och att metoder och processer utvecklas. Det är regeringens uppfattning att målen har uppnåtts. Internationaliseringen och utvecklingen av informationssamhället innebär att behoven av terminologiskt arbete kan förväntas öka . TNC kommer att spela en viktig roll, framför allt när det gäller utvecklingen av och tillgång till fackspråk. Det höga antalet deltagare i TLS kurser och konferenser samt de goda utvärderingsresultaten tyder på att verksamheten fungerar väl och är efterfrågad. 3.7Enkla och ändamålsenliga regler samt tillstånd och tillsyn Statliga insatser inom politikområdet SimpLex, som är en verksamhet inom , kvalitetsgranskar alla förslag på nya eller ändrade lagar och förordningar ur ett små- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Granskningen syftar till att säkerställa att en särskild konsekvensanalys av regelförslagens effekter på småföretag görs i ett tidigt skede. Analysen är ett medel för att ta fram ändamålsenliga och enkla regler. Förutom granskningen så ger SimpLex råd och stöd i regelförenklingsarbetet. Denna uppgift riktar sig till såväl tjänstemän i som till relevanta myndigheter och utrednings- och kommittéväsendet. Slutligen har regeringen och ansvariga myndigheter ett ansvar att kontinuerligt se över lagar och förordningar respektive föreskrifter och allmänna råd. () är central förvaltningsmyndighet för bl.a. ärenden om patent, varumärken, mönster, efternamn och förnamn samt för registerärenden angående aktiebolag, filialer och europeiska ekonomiska intressegrupperingar. Verket är också central förvaltningsmyndighet för handels- och föreningsregisterärenden. PRV finns på tre verksamhetsorter i . Verksledningen och patentavdelningen finns i , varumärkesavdelningen finns i och bolagsavdelning finns i . Patentbesvärsrätten är en förvaltningsdomstol som har till uppgift att pröva överklaganden av beslut meddelade av PRV. Patentbesvärsrätten ställer också inom ramen för sina resurser patenträttslig och teknisk sakkunskap till de allmänna domstolarnas förfogande. Elsäkerhetsverksamheten bedrivs för att förebygga skada på person och egendom, orsakad av elektricitet, samt störningar på radiokommunikation och näringsverksamhet inom området elektromagnetisk kompatibilitet (EMC). Statliga insatser bedrivs för att bygga upp, upprätthålla och utveckla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektrisk materiel samt medverka till en tillfredsställande elektromagnetisk kompatibilitet. Föreskrifter utarbetats som är nödvändiga för att elsäkerheten skall upprätthållas utan att de utgör hinder för den tekniska utvecklingen eller för handeln med andra länder. Föreskrifterna på elmaterielområdet baseras till stor del på EU-di- rektiv. deltar i standardiseringsarbetet på internationell nivå inom International Electrical Commission (IEC) och på europeisk 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 nivå inom den europeiska standardiseringsorganisationen () via Svenska Elektriska Kommissionen (SEK). Vid tillsynen av elanläggningar inriktas arbetet mot att motivera och bidra till att säkerställa att ägare och användare av elektriska anläggningar och elektrisk materiel iakttar elsäkerhetsföreskrifterna samt att elinstallationer utförs enligt gällande säkerhetsföreskrifter. En annan del av verksamheten med stor betydelse för elsäkerheten är behörighetssystemet för elinstallationsarbete. Tillsynen på elmaterielområdet utgörs till största delen av marknadskontroller som ser till att föreskrifter om kontrollordning, samt om utförande, handhavande och skötsel av elmateriel följs. Dessutom övervakas marknadsföringen i olika former. Minerallagen, miljömålsarbete och miljösäkring Beslut om tillstånd enligt minerallagen (1991:45) medverkar till att landets geologiska förutsättningar undersöks och tillvaratas så att fler gruvor kan etableras. har ytterligare utredningar genomförts som underlag för en kommande proposition om ändring av minerallagen. SGU har ansvar för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Vidare har myndigheten uppgifter inom delmålet om naturgrusanvändning under God bebyggd miljö. SGU:s uppdrag att avveckla och miljösäkra det statliga gruvfältet i och de anläggningar för oljelagring som staten hållit av civila beredskapsskäl har genomförts enligt plan. har till uppgift att handlägga frågor om godkännande och auktorisation av revisorer samt registrering av revisionsbolag, att utöva tillsyn över revisorers och revisionsbolags verksamhet, att pröva frågor om disciplinära åtgärder samt att ansvara för att god revisorssed utvecklas på ett ändamålsenligt sätt. Nämnden skall också följa den internationella utvecklingen inom revisionsområdet. verksamhet skall bidra till att olika aktörer och intressenter har tillgång till trovärdig ekonomisk information avseende företagens redovisning och förvaltning, att samhällets behov av kvalificerade och oberoende externa revisorer och revisionsbolag tillgodoses samt att den revisionsverksamhet som dessa be- driver är av hög kvalitet och uppfyller höga etiska krav. Genom sin verksamhet skall också upprätthålla förtroendet för revisorers verksamhet och för auktorisationssystemet. Det är särskilt viktigt att nämnden finner och ur systemet utesluter revisorer som uppsåtligen begår fel i sin revisionsverksamhet eller på annat sätt förfar oredligt. Detsamma gäller revisorer som av andra skäl inte är lämpliga att utöva revisionsverksamhet. Vidare är det av stor betydelse att nämnden ingriper mot revisorer som utför ett grovt bristfälligt arbete eller äventyrar sitt oberoende. Förutom handläggning av anmälningar skall tyngdpunkten ligga på den systematiska och uppsökande tillsynen och utvecklingen av dess former. gäller en ny revisorslag (2001:883). Lagen innehåller bl.a. nya bestämmelser om revisorers opartiskhet och självständighet.