prop · GR03112 · 2004-03-16 00:00:00 — Om bolaget inte har fogat de handlingar som anges i andra stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall förelägga bolaget att yttra sig eller avhjälpa bristen. Om bolaget inte gör detta, skall ansökan avvisas. (Jfr 12 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.6. Paragrafen innehåller bestämmelser om bolagets ansökan om tillstånd att flytta sitt säte. Bestämmelserna stämmer nära överens med 14 kap. 14 § aktiebolagslagen. Ansökan skall enligt första stycket ges in till inom en månad från bolagsstämmans beslut om flyttning. De handlingar som enligt andra stycket skall bifogas ansökan motsvarar i huvudsak de handlingar som skall ges in vid ansökan om tillstånd att verkställa en fusionsplan (se 14 kap. 14 § aktiebolagslagen). Det följer av allmänna principer att skall avvisa en ansökan som kommer in efter den tidpunkt som anges i första stycket. sådant fall måste bolagsstämman fatta ett nytt beslut för att frågan skall kunna tas upp till prövning. En ansökan skall avvisas också när det saknas någon handling som enligt andra stycket skall bifogas ansökan (tredje stycket). Innan avvisning får ske i detta fall, skall dock bolaget ha beretts tillfälle att avhjälpa bristen. Avvisning skall också ske om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning. exempel kan nämnas att bolagsstämmans beslut om flyttning är behäftat med något formellt fel eller att det inte har fattats med erforderlig I sådant fall skall bolaget beredas tillfälle att yttra sig innan avvisning får ske. Om finner att det inte finns något hinder mot en ansökan enligt 11 §, skall verket kalla bolagets borgenärer. innehålla ett föreläggande för den som motsätter sig flyttningen av säte att senast viss dag skriftligen anmäla detta till verket. Kallelsen skall ske genom kungörelse i Post- och . skall skicka en särskild underrättelse om kallelsen till och till kronofogdemyndigheten i den region där bolaget har (Jfr 13 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.6. I första stycket föreskrivs att skall utfärda en kallelse på bolagets borgenärer, under förutsättning att ansökan om tillstånd enligt 11 § har tagits upp till prövning. Bestämmelsen stämmer nära överens med vad som gäller vid fusion enligt aktiebolagslagen (se 14 kap. 16 §). Till skillnad från vad som gäller enligt aktiebolagslagens bestämmelser skall emellertid även borgenärer med löne- och pensionsfordringar Kallelsen skall innehålla ett föreläggande för den som vill mot- sätta sig flyttningen av säte att senast viss dag skriftligen anmäla detta. Lagen anger inte någon bestämd tidsfrist. Kallelsen skall kungöras i Post- och . att kallelsen även skall skickas per post eller på annat sätt till dem som den riktar sig till uppställs inte. Däremot skall en särskild underrättelse sändas till och till kronofogdemyndigheten i den region där bolaget har sitt säte (andra stycket). Om en borgenär som har blivit kallad enligt 12 § motsätter sig flytt- ningen av säte inom föreskriven tid, skall överlämna ärendet till allmän domstol i den ort där bolagets lednings- eller förvaltningsorgan har sitt säte. Om ingen borgenär motsätter sig flyttningen, skall verket meddela bolaget det begärda tillståndet. (Jfr 14 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.6. Paragrafen innehåller regler om handläggning av flyttningsärenden från den tidpunkt då tidsfristen i kallelsen på bolagets borgenärer har löpt ut. Om det inte finns några hinder mot flyttningen, skall verket meddela bolaget begärt tillstånd. Anmäler någon borgenär att han eller hon motsätter sig flyttningen, får inte lämna tillstånd. I sådana fall skall ärendet i stället överlämnas till allmän domstol. Rätt forum är tingsrätten i den ort där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Bestämmelser om rättens prövning av ett sådant ärende finns i 14 §. Handläggning hos allmän domstol Om ett ärende om flyttning av bolagets säte till en annan stat har över- lämnats till allmän domstol, skall tillstånd till flyttningen meddelas, om bolaget visar att de borgenärer som har motsatt sig denna har fått full betalning eller betryggande säkerhet för fordringar som har uppkommit före den dag som har angetts i föreläggandet enligt 12 § första stycket. I annat fall skall domstolen avslå bolagets ansökan. (Jfr 15 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.6. I paragrafen regleras rättens prövning av ärenden om flyttning av säte. Rätten skall befatta sig endast med frågor som rör skyddet för borgenärer som har motsatt sig flyttningen. Utgångspunkterna för bedömningen bör vara desamma som vid motsvarande prövning i fusionsärenden (se 14 kap. 18 § aktiebolagslagen och prop. 1993/94:196 s. 193). Sålunda bör det ankomma på borgenären att visa att det har uppkommit en fordran mot bolaget medan bevisbördan för att betalning har skett eller att betryggande säkerhet har ställts ligger på bolaget. Frågan om vad som skall utgöra betryggande säkerhet har överlämnats till rättstillämpningen. I de fall då det finns en betryggande säkerhet, vars värde inte påverkas av flyttningen av säte, krävs det inte att bolaget ställer en ny säkerhet. Fordringar som har uppkommit efter den frist som har angetts i föreläggandet enligt 12 § andra stycket omfattas inte. En skillnad i förhållande till aktiebolagslagens fusionsregler är att skyldigheten att ställa säkerhet enligt förevarande paragraf omfattar även anmälda löne- och pensionsfordringar. Beträffande handläggningen gäller lagen (1996:242) om domstols- ärenden. Av den lagen följer bl.a. att tingsrättens beslut kan överklagas till hovrätten (se 39 §). Bestämmelser om att rätten skall underrätta om sitt beslut kommer att tas in i en särskild förordning. skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 8.8 i SE- förordningen när beslut om tillstånd enligt 13 eller 14 § har meddelats och beslutet har vunnit laga kraft. Intyg får dock inte utfärdas om det föreligger sådant förhållande som avses i artikel 8.15 i SE-förordningen. (Jfr 16 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.6. I paragrafen behandlas utfärdandet av ett sådant intyg som avses i arti- kel 8.8 i SE-förordningen. Intyget skall innehålla en slutgiltig bekräftelse av att allt som krävs i fråga om handlingar och formaliteter före flytt- ningen har fullgjorts. Bolaget får inte registreras i sitt nya hemland förrän ett sådant intyg har lagts fram. Av förevarande paragraf framgår att uppgiften att utfärda ett intyg av detta slag i ankommer på . Verket skall utfärda intyget dels när verket självt har meddelat bolaget tillstånd att verkställa bolagsstämmans beslut om flyttning, dels när rätten, efter verkets överlämnande, har meddelat bo- laget sådant tillstånd. Det är i båda fallen en förutsättning att besluten har vunnit laga kraft. En ytterligare förutsättning för att intyg skall kunna utfärdas följer av artikel 8.15 i SE-förordningen. Enligt den nuvarande svenska språk- versionen av artikeln får ett europabolag som har varit föremål för ett rättsligt förfarande rörande avveckling, likvidation, insolvens eller betalningsinställelse eller annat liknande förfarande inte får flytta sitt säte. Mycket talar för att hinder mot flyttning föreligger först om ett sådant förfarande fortfarande pågår (jfr de franska, engelska, tyska och danska språkversionerna). har med anledning därav initierat ett rättelseförfarande för justering av den svenska språkversionen. Som exempel på sådana situationer som under alla förhållanden måste anses falla inom bestämmelsens tillämpningsområde kan nämnas att bolaget är föremål för pågående förfaranden om likvidation eller företags- rekonstruktion. Om så är fallet, är enligt paragrafen för- hindrat att utfärda ett intyg enligt paragrafen. Av 32 § framgår att ett beslut av om att inte utfärda intyg får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i SE-förordningen (dualistiskt organiserade europa- bolag) gäller följande. Om inte annat följer av SE-förordningen, skall bestämmelserna i aktiebolagslagen (1975:1385) och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter. Detta gäller dock inte bestämmelserna i lagen (1987:1245) om styrelserepre- sentation för de privatanställda. Vad som sägs i följande bestämmelser i aktiebolagslagen om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess leda- möter: 8 kap. 2 § om suppleanter, 8 kap. 5 § första och andra styckena om arbetsordning, 8 kap. 7 § om uppdrag i andra företag, 8 kap. 8 § om bosättningskrav, 8 kap. 9 § om obehörighetsgrunder, 8 kap. 11 § om förtida avgång, 8 kap. 17 § första stycket om inträde av suppleant, 8 kap. 18 § andra stycket om beslutsunderlag, 8 kap. 20 § om jäv, 8 kap. 21 § om protokoll, 8 kap. 36 § om registrering, 8 kap. 37 § om anmälan om aktieinnehav, 9 kap. 22 och 23 §§ om upplysningsplikt mot bolagsstämman, 9 kap. 3941 §§ om av bolagsstämmobeslut, 9 kap. 42 § om talan mot bolaget, 9 kap. 43 § om skiljeförfarande, 10 kap. 7 § om tillhandahållande av upplysningar till revisorn, 10 kap. 16 § om revisorsjäv, 10 kap. 27 § första stycket om revisionsberättelsen, 10 kap. 39 § om revisorns underrättelse om brottsmisstanke, 11 kap. 11 § om jäv för lekmannarevisor, 11 kap. 14 § om lekmannarevisorns granskningsrapport, 12 kap. 79 §§ om förbud mot vissa lån m.m., 13 kap. 10 § om tvångslikvidation, 13 kap. 44 § andra och tredje styckena om styrelseval i samband med upphörande av likvidation, 13 kap. 45 § om styrelseval efter upphävande av likvidationsbeslut, 15 kap. 1 och 514 §§ om skadestånd, och 18 kap. 4 a § om avregistrering av ledamot. (Jfr 17 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.22. Ett europabolag kan vara organiserat antingen enligt en monistisk modell (se artiklarna 4345 i SE-förordningen) eller enligt en dualistisk modell (se artiklarna 3942 i SE-förordningen). I ett monistiskt organi- serat europabolag skall det finnas en bolagsstämma och ett förvaltnings- organ. I ett dualistiskt organiserat bolag skall det, utöver bolagsstämman, finnas ett tillsynsorgan och ett ledningsorgan. Förevarande paragraf syf- tar till att ange vad som gäller för de sistnämnda organen i frågor som inte regleras i SE-förordningen. Ledningsorganet har därvid jämställts med styrelsen. I andra stycket anges sålunda att bestämmelserna i aktie- bolagslagen och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter. Bestämmelserna i lagen om styrelserepresentation för de privatanställda skall dock inte tillämpas på ledningsorganet eller dess ledamöter (jfr artikel 13.2 i SE- direktivet). Frågan om vad som i stället skall gälla i detta avseende regleras i den särskilda lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Hänvisningen är i övrigt generell och omfattar således samtliga bestäm- melser som på något sätt reglerar styrelsen eller styrelsens ledamöter. Som exempel kan nämnas aktiebolagslagens bestämmelser om bosätt- ningskrav och obehörighetsgrunder (se 8 kap. 9 §). Även bestämmelser som anger att vissa befattningshavare inte får ingå i styrelsen i särskilda slag av aktiebolag omfattas av hänvisningen (se t.ex. bestämmelserna om ledningsprövning i 3 kap. 2 § i den föreslagna lagen om bank- och finansieringsrörelse). Eftersom det i svensk rätt inte finns någon motsvarighet till tillsyns- organet har någon motsvarande generell hänvisning till nationella be- stämmelser inte kunnat göras när det gäller tillsynsorganet. Beträffande detta organ är därför endast vissa särskilt utpekade bestämmelser tillämp- liga. Tredje stycket innehåller en uppräkning av de bestämmelser i aktie- bolagslagen om styrelsen eller dess ledamöter som skall tillämpas på tillsynsorganet eller dess ledamöter. Bestämmelser om vad som där- utöver eller i stället skall tillämpas på tillsynsorganet och dess ledamöter finns i årsredovisningslagen, lagen om näringsförbud och vissa lagar på det finansiella området (se vidare kommentarerna till dessa lagar). Av lagen om arbetstagarinflytande i europabolag följer att det kan finnas arbetstagarrepresentanter i tillsynsorganet. Dessa skall i sådana fall behandlas på samma sätt som övriga ledamöter. De bestämmelser som anges i tredje stycket skall alltså i förekommande fall tillämpas även på arbetstagarrepresentanter i tillsynsorganet. Bestämmelsen i 8 kap. 16 § aktiebolagslagen görs inte tillämplig på tillsynsorganet. Det innebär att den verkställande direktören i ett dualis- tiskt organiserat europabolag saknar rätt att delta i tillsynsorganets sammanträden. Regeln i 8 kap. 21 § tredje stycket aktiebolagslagen om att den verkställande direktören har rätt att få en avvikande mening antecknad i protokollet kan därför inte tillämpas i förhållande till tillsyns- organets protokoll. Av uppräkningen i paragrafen framgår att bl.a. reglerna om skadestånd i 15 kap. aktiebolagslagen är tillämpliga på tillsynsorganets ledamöter. På grund av tillsynsorganets särskilda uppgifter måste emellertid an- svaret för dess ledamöter bedömas utifrån andra utgångspunkter än det skadeståndsansvar som åvilar styrelseledamöter i aktiebolag. Den praxis som har utvecklats beträffande styrelseledamöters skadestånd kan alltså inte utan vidare tillämpas på tillsynsorganets ledamöter. Skadevållande handlingar som grundar skadeståndsskyldighet för tillsynsorganets leda- möter kan tänkas vara t.ex. brister i organets tillsyn som leder till att missförhållanden i bolagets förvaltning inte upptäcks. Ett annat exempel kan vara att tillsynsorganet på ett bristfälligt sätt utnyttjar sin befogenhet enligt 17 § att lämna medgivande till beslut som ledningsorganet eller den verkställande direktören fattar. Tillsynsorganet får besluta att dess medgivande krävs för vissa kate- gorier av beslut som ledningsorganet eller den verkställande direktören fattar. Tillsynsorganet skall ge in ett sådant beslut till för registrering. Beslutet blir gällande från tidpunkten för registreringen. Tillsynsorganet skall till varje bolagsstämma som skall pröva frågan om fastställelse av europabolagets resultat- och balansräkningar avge ett yttrande över årsredovisningen samt ledningsorganets och den verk- ställande direktörens förvaltning. Beträffande tillhandahållande av detta yttrande skall 9 kap. 16 § aktiebolagslagen (1975:1385) tillämpas. (Jfr 17 § fjärde stycket i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.22. Tillsynsorganets huvudsakliga uppgifter framgår av SE-förordningen. Där föreskrivs att organet skall välja och entlediga ledamöterna i led- ningsorganet (artikel 39.2), kontrollera ledningsorganets förvaltning (artikel 40.1) samt i vissa fall kalla till bolagsstämma (artikel 54.2). I denna lag anges vissa ytterligare uppgifter som skall ankomma på tillsynsorganet. En sådan uppgift är att kontrollera den verkställande direktörens förvaltning. Den frågan regleras i 25 §. I förevarande parag- raf regleras vissa ytterligare uppgifter och befogenheter. Första stycket skall läsas mot bakgrund av artikel 48.1 i SE-förord- ningen. Där anges att ett europabolags bolagsordning skall innehålla en uppräkning av de kategorier av åtgärder för vilka tillsynsorganets med- givande måste inhämtas. Enligt artikel 48.1 andra stycket får en stat före- skriva att tillsynsorganet självt får besluta att dess medgivande krävs för vissa kategorier av åtgärder. Genom förevarande bestämmelse har utnyttjat den möjligheten. I bestämmelsen har klargjorts att de åtgärder som avses är beslut från ledningsorganets eller den verkställande direktörens sida. Tillsynsorganet kan således inte bestämma att dess medgivande krävs för beslut som exempelvis bolagsstämman fattar. Tillsynsorganets rätt att uppställa krav på medgivande får inte användas på ett sätt som strider mot den grundläggande kompetensfördelning mellan bolagsorganen som kommer till uttryck i SE-förordningen och denna lag. Sålunda får tillsynsorganet inte använda medgivandeinstru- mentet för att i praktiken ta över delar av förvaltningen av bolaget. Som exempel på sådana beslut som kan kräva tillsynsorganets medgivande kan nämnas beslut om försäljning av aktier i dotterföretag eller beslut om avskiljande eller nedläggning av en verksamhetsgren. För att ett beslut om krav på tillsynsorganets medgivande skall komma till tredje mans kännedom uppställs i första stycket ett krav på att beslutet skall registreras i europabolagsregistret. En sådan registrering utgör en förutsättning för att beslutet skall bli gällande. Tillsynsorganet ansvarar för att beslutet ges in till . I andra stycket ges tillsynsorganet uppgiften att inför varje bolags- stämma där årsredovisningen skall behandlas upprätta ett yttrande över årsredovisningen samt ledningsorganets och den verkställande direktö- rens förvaltning. Detta yttrande skall hållas tillgängligt för aktieägarna på samma sätt som övriga redovisningshandlingar. Lagen innehåller inte några närmare anvisningar om vad yttrandet skall innehålla. Avsikten är inte att tillsynsorganet skall tillstyrka eller avstyrka fastställande av balansräkningen och resultaträkningen eller ledningsorganets förslag till vinstdisposition. Tillsynsorganet har inte heller någon skyldighet att yttra sig i frågan om huruvida ledningsorganet bör beviljas ansvarsfrihet eller inte. Det framstår dock som lämpligt att denna fråga berörs i yttrandet, liksom andra spörsmål som kan vara av betydelse för aktieägarna när det gäller att ta ställning i de frågor som skall behandlas på stämman. Ordföranden i tillsynsorganet skall se till att sammanträden hålls när det behövs. Tillsynsorganet skall alltid sammankallas om en ledamot i tillsynsorganet begär det. (Paragrafen saknar motsvarighet i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.22. I paragrafen regleras det ansvar som tillsynsorganets ordförande har för att tillsynsorganet håller sammanträden i tillräcklig utsträckning. enskild ledamot av tillsynsorganet har alltid rätt att påkalla sammanträde om han eller hon skulle anse att det är nödvändigt. Däremot har varken den verkställande direktören eller en ledamot av ledningsorganet rätt att påkalla att tillsynsorganet sammankallas. Om en ledamot i tillsynsorganet med stöd av artikel 39.3 i SE-förord- ningen utses till ledamot i ledningsorganet, får tiden för det senare uppdraget inte överstiga . (Jfr 18 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.22. Bestämmelsen har sin grund i artikel 39.3 i SE-förordningen. Enligt denna artikel får ingen vara ledamot i europabolagets lednings- och tillsynsorgan. I händelse av vakans i ledningsorganet får dock, enligt samma artikel, tillsynsorganet tillfälligt utse någon av sina ledamöter till ledamot i ledningsorganet. Genom denna paragraf har det uppställts en gräns för hur länge ett sådant uppdrag får gälla. Sålunda föreskrivs att uppdraget som ledamot i ledningsorganet i en sådan situation får sträcka sig längst . Tanken är att skall vara tillräcklig för att en ny ledamot, som inte ingår i tillsynsorganet, skall kunna utses. Av 7 § framgår att det som föreskrivs i aktiebolagslagen om registre- ring i aktiebolagsregistret skall tillämpas också beträffande registrering i europabolagsregistret. Enligt 8 kap. 36 § aktiebolagslagen skall bolaget vid nyregistrering anmäla vem som har utsetts till styrelseledamot för registrering. Detta gäller givetvis också senare inträffade förändringar i styrelsens sammansättning. Det innebär att också ett tillfälligt förord- nande av en ledamot i ledningsorganet enligt förevarande paragraf skall anmälas för registrering till registreringsmyndigheten. Varje ledamot i tillsynsorganet har rätt att från ledningsorganet få all den information som krävs för att tillsynsorganet skall kunna utöva sin kontroll enligt artikel 40.1 i SE-förordningen. (Paragrafen saknar motsvarighet i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.23. Av paragrafen framgår att varje enskild ledamot av tillsynsorganet har rätt att vända sig till ledningsorganet för att få ut den information som krävs för att tillsynsorganets kontrolluppgifter skall kunna fullgöras. Bestämmelsen har sin grund i artikel 41.3 i SE-förordningen. Det krävs inte att ledamoten i tillsynsorganet preciserar sin begäran till en viss handling eller ett visst beslut. Det är tillräckligt att ledamoten frågar efter all relevant information som rör en någorlunda avgränsad fråga. Ledningsorganet ansvarar därvid för att den information som lämnas ut blir så fullständig som möjligt. I artikel 41.5 i SE-förordningen stadgas vidare att var och en av ledamöterna i tillsynsorganet skall ha rätt att ta del av all information som tillställs organet. Det innebär att den ledamot som med stöd av paragrafen får tillgång till information från lednings- organet måste göra informationen tillgänglig också för övriga ledamöter i tillsynsorganet. Av 25 och 26 §§ framgår att förevarande paragraf är tillämplig också i förhållande till den verkställande direktören. Revisorn skall underrätta tillsynsorganet om erinringar och påpekanden som revisorn framställer till ledningsorganet och den verkställande direktören enligt 10 kap. 6 § aktiebolagslagen (1975:1385). (Jfr 17 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.22. Enligt 10 kap. 6 § aktiebolagslagen är revisorn i ett aktiebolag skyldig att i samband med revisionen framställa de erinringar och påpekanden som följer av god revisionssed till styrelsen och den verkställande direktören. Att bestämmelsen i 10 kap. 6 § är tillämplig i förhållande till europabolagets ledningsorgan och dess verkställande direktör följer av 16 § andra stycket samt artikel 9 i SE-förordningen. En revisor i ett europabolag skall således i samband med revisionen i europabolaget agera på samma sätt i förhållande till ledningsorganet och den verkställande direktören som en revisor i ett svenskt aktiebolag skall göra i förhållande till styrelsen och den verkställande direktören. Genom paragrafen ges revisorn i ett europabolag därutöver en skyldighet att underrätta tillsynsorganet om sådana erinringar som revisorn framställer enligt 10 kap. 6 § aktiebolagslagen. I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 4345 i SE-förordningen (monistiskt organiserade europa- bolag) skall, om inte annat följer av SE-förordningen, bestämmelserna i aktiebolagslagen (1975:1385) och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter tillämpas på förvaltningsorganet eller dess ledamöter. Detta gäller dock inte bestämmelserna i lagen (1987:1245) om styrelse- representation för de privatanställda. (Jfr 19 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.21. Genom paragrafen likställs det förvaltningsorgan som enligt SE- förordningen skall finnas i monistiskt organiserade europabolag med styrelsen i ett svenskt aktiebolag. Bestämmelserna i aktiebolagslagen och andra författningar om styrelsen eller dess ledamöter skall sålunda tilläm- pas också på förvaltningsorganet eller dess ledamöter. Detta överens- stämmer med vad som i 16 § sägs om ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europabolag. Liksom i den paragrafen görs här ett undantag för bestämmelserna i lagen om styrelserepresentation för de privatan- ställda. För ytterligare kommentarer hänvisas till kommentaren till 16 §. Antalet ledamöter i europabolagets organ Ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europabolag skall ha minst tre ledamöter och tillsynsorganet minst fem ledamöter. Förvaltningsorganet i ett monistiskt organiserat europabolag skall ha minst tre ledamöter. (Jfr 20 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.20.