prop · GR031d10 · 2004-01-01 00:00:00 — I både små och stora kommuner vill man satsa på stöd i boendet, samt i storstäderna också på hemlöshet bland invandrargrupper och barnfamiljer, vilket är grupper som inte tillhör de traditionella hemlöshetsgrupperna med psykiska och/eller missbruksproblem. Ansökningarna visar också på en trend mot kategoriboende, utifrån inställningen att människor som behöver vård först måste ha en ordentlig bostad. Verksamhetsområde Statligt bedriven ungdoms- och missbrukarvård SiS verksamhet granskades både av revisorer och av . Dessa två utredningar ger både positiv och negativ kritik avseende verksamheten, men visar också på verksamhetens svårigheter. Av de slutsatser och påpekanden som gjordes kan särskilt nämnas vikten av en tydligare styrning och att myndigheten i en högre grad bör arbeta utifrån 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 behandlingsmål och behandlingsmetoder som bygger på vetenskap och beprövad erfarenhet. Vikten av en förbättrad dokumentation och möjligheter till en god differentiering av vård och behandling är också faktorer som lyfts fram i utredningarna. Dessutom bör frågan om hur SiS tillsyn kan göras ekonomiskt och organisatoriskt oberoende från SiS utredas. Vård vid särskilda ungdomshem har det förekommit köer vid de särskilda ungdomshemmen avsedda för vård med stöd av LVU. Till stor del har detta berott på att antalet unga som dömts till sluten ungdomsvård blivit avsevärt högre än vad som förväntades då LSU trädde i kraft . SiS har byggt ut antalet platser och detta, i kombination med bl.a. utvecklat samarbete med kommunerna och ett effektivare resursutnyttjande, har gjort att köerna i princip försvann . SiS har ökat differentieringen vid de särskilda ungdomshemmen bl.a. för att bättre kunna tillgodose pojkars och flickors behov. I likhet med 2001 kunde SiS, utom i något enstaka fall, omgående tillgodose ansökningar om plats vid LVM-hemmen. Medelåldern för intagna har ökat jämfört med . För kvinnor ökade den med till och för män med till . Mot bakgrund av klienternas svåra missbruk, våldsbenägenhet och psykiska ohälsa bedömer SiS att behovet av slutna platser med en högre omhändertagandenivå ökar, även om den totala efterfrågan skulle minska. Det fortsatta behovet av LVM-vård är dock svårbedömt. De senaste årens trend mot minskad efterfrågan av vård fortsätter dock. LVM-vårdens huvudsyfte är att motivera till fortsatt vård i frivilliga former. Det saknas tillförlitliga mått på LVM-vårdens effekter. Ett mått på hur väl LVM-vården fullgör sitt uppdrag är dock hur många klienter som skrivs ut till vård i frivilliga former enligt 27 § LVM. Andelen klienter som skrevs ut till vård i annan form enligt 27 § LVM var . Motsvarande andel var . Inom ramen för frivilligvården förekommer såväl institutionsplaceringar som öppenvårdsinsatser på klientens hemort. Behov av ökad kunskap om välfärdens utveckling Den svenska samhällsstrukturen och befolkningens levnadsförhållanden genomgick stora förändringar . Befolkningens sammansättning ändrades, både åldersmässigt och i fråga om födelseland. Arbetsliv och arbetsmarknad förändrades som det skedde avregleringar i ekonomin. Ökad decentralisering, nya driftsformer samt privatisering av finansiering och drift innebar vidare betydande förändringar av välfärdstjänsternas organisation. Trots en väl utbyggd verksamhetsstatistik, befolkningsregister samt regelbundna stora intervjubaserade undersökningar om människors levnadsförhållanden saknas det på flera områden betydelsefull kunskap om välfärden och dess fördelning hos kvinnor och män, flickor och pojkar. Det gäller inte minst frågan om vad utvecklingen har betytt för brukarna. Det är därför viktigt att fortsätta arbetet med att utveckla statistiken samt andra instrument för att följa upp samhällets insatser. En viktig uppgift vilar också på tillsynsmyndigheterna för att fördjupa kunskapen om dels insatsernas kvalitet, effekt och tillgänglighet, dels brukarnas uppfattning av dem. Ambitionen är att brukarperspektivet lika självklart skall genomsyra alla beslut och alla insatser som rör enskilda människor som att barnperspektivet skall prägla alla insatser som på något sätt rör barn och unga. För att stärka brukarinflytandet i genomförandet av den nationella handlingsplanen mot fattigdom och social utestängning, som har utarbetats inom ramen för EU-samarbetet, har regeringen beslutat att inrätta en delegation för brukarinflytande i sociala utvecklingsfrågor med brett deltagande från brukarna och deras organisationer. Delegationen skall utgöra ett samrådsorgan mellan den offentliga sektorn och frivillig- och brukarorganisationerna i syfte att mobilisera samtliga aktörer i arbetet mot ekonomisk och social utsatthet. Delegationen skall dels fungera som ett forum för samråd och informationsutbyte i samband med genomförandet av den nationella handlingsplanen, dels stå modell för, och ge legitimitet till, samrådsformer på lokal och regional nivå. Brukarperspektivet och brukarinflytande är också en viktig utgångspunkt i arbete med att stödja utvecklingen av en kunskapsbaserad socialtjänst. Fortsatt utveckling av den sociala barnavården I rapporten (Förs. 2001/02:RR16) påpekar revisor att det saknas statligt engagemang för att utveckla och kontrollera familjehemsvården. Revisorerna anser bl.a. att staten bör ta initiativ till att utarbeta en nationell strategi för familjehemsvården. Det krävs ett helhetsgrepp för att kunna genomföra nödvändiga förändringar inom den sociala barn- och ungdomsvården. Regeringen har beslutat om direktiv (dir. 2003:76) till en parlamentarisk kommitté som får i uppdrag att ta fram underlag till en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Utredningen skall genomföra en analys av läget inom den sociala barn- och ungdomsvården, eventuellt föreslå förändringar i mål och innehåll samt hur vården bäst bör organiseras för att kunna uppnå dessa mål. Utredningen skall även ange hur kompetens och kvalitet skall bibehållas och utvecklas. Uppdraget skall redovisas . Åtgärder för att minska långvarigt behov av försörjningsstöd För att komma till rätta med det långvariga behovet av försörjningsstöd krävs insatser inom flera olika politikområden. Det är bland annat fråga om insatser för förbättrad rehabilitering samt mottagande, introduktion och integration av invandrare och flyktingar. Arbetsformer och metoder inom är också av betydelse för att öka sysselsättningen och minska långvarigt behov av försörjningsstöd. Inriktningen bör även fortsättningsvis vara att öka arbetskraftsdeltagandet hos personer som står långt från arbetsmarknaden. Den överlämnade propositionen Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet (2002/03:132) bedöms bidra till att höja sysselsättningen för personer som är i långvarigt behov av försörjningsstöd. Den utökade möjligheten till finansiell samordning mellan olika huvudmän inom rehabiliteringsområdet bedöms även kunna bidra till att vidareutveckla den samverkan om sker på lokal nivå i de kommuner där staten tecknat lokala utvecklingsavtal inom ramen för storstadspolitiken. Även om strukturella förhållanden är en viktig orsak till långvariga försörjningssvårigheter, är , 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 hälso- och sjukvårdens och arbetsförmedlingens arbetssätt och bedömningar också betydelsefulla. Intensivt arbete, mer tid för utredning och samtal och täta kontakter med klienter samt samverkan framhålls av personer inom som framgångsrika arbetssätt för att hjälpa långvariga biståndstagare till annan försörjning. Insatser inom storstadspolitiken pågår löpande där ett särskilt målområde är att reducera långvarigt behov av försörjningsstöd i aktuella stadsdelar. Åtgärder för barn och unga i familjer som är i långvarigt behov av försörjningsstöd Både och länsstyrelserna har konstaterat att barnen inte har uppmärksammats i tillräckligt hög grad i ärenden som rör ekonomiskt bistånd. Regeringen avser därför att även fortsättningsvis noga följa i vilken mån barnperspektivet får genomslag i dessa ärenden. För att få ökad kunskap om levnadsförhållanden för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer har regeringen även beslutat att tillsätta en interdepartemental arbetsgrupp. Arbetsgruppen skall göra en samlad analys av situationen för dessa barn samt identifiera de samhällsområden som är viktiga för regeringens fortsatta arbete med att stödja barn och unga som lever i familjer med svag ekonomi samt föreslå åtgärder för att minska långvarigt behov av försörjningsstöd. Arbetsgruppen skall redovisa sitt arbete senaste . har individ- och familjeomsorgen haft problem när det gäller att rekrytera och behålla kompetent personal, vilket bland annat framkommit i länsstyrelsernas tillsynsverksamhet. Det kommer därför att behövas statliga insatser för att säkra personalförsörjningen i . Regeringen har givit i uppdrag att i samråd och samverkan med göra en översyn av den sociala omsorgsutbildningen och socionomutbildningen så att dessa bättre svarar mot de kompetensbehov som finns inom området. Ett flertal av de delprojekt som bedriver inom ramen för uppdraget om nationellt stöd till kunskapsutveckling inom syftar också till att utveckla bl.a. kompetensbeskrivningar och organisation och ledarskap inom , vilket bör medverka till att möj- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ligheterna att rekrytera kompetent personal stärks. Också insatser för att höja kvaliteten i vården och att utarbeta nationella riktlinjer, så som sker inom bland annat missbruksområdet, kommer enligt regeringens bedömning ha positiv inverkan på arbetsmiljön och personalförsörjningen i . Det är därför viktigt att utvecklingsarbetet fortsätter. Fortsatta insatser mot kvinnovåld och prostitution Insatser för att bekämpa hot och våld mot kvinnor måste kontinuerligt utvecklas. uppdrag med anledning av Kvinnofridsreformen är avslutat, men arbetet med att förstärka insatserna måste fortsätta. Det kan bland annat ske inom ramen för den myndighetssamverkan för kvinnofrid som initierat. Den webbplats som har utvecklats inom ramen för myndighetssamarbetet har en viktig funktion att fylla vad gäller det fortsatta samarbetet och spridning av goda exempel. Enligt regeringens bedömning behövs ytterligare fokus på, och insatser för, kvinnor som är dubbelt utsatta, till exempel kvinnor med missbruksproblem och funktionshindrade kvinnor. För att långsiktigt förebygga mäns våld mot kvinnor behövs förebyggande och rehabiliterande insatser också för män som slår. Frivilligorganisationer har en viktig uppgift att fylla både när det gäller att förebygga våld och att skydda utsatta kvinnor. Regeringen avsätter ytterligare till kvinno- och mansjourernas verksamhet . Den utvärdering som skall göras av myndighetsuppdragen i samband med Kvinnofridsreformen kommer enligt regeringens bedömning utgöra ett viktigt underlag för fortsatta överväganden om åtgärder för att ytterligare stärka insatserna för utsatta kvinnor. Under budgetåret skall den långsiktiga finanseringen av en nationell kristelefon för utsatta kvinnor utredas. Regeringen aviserade i sin skrivelse om jämställdhetspolitik med handlingsplan för mandatperioden (2002/03:140) att en utredare skall se över formerna för en ombildning av Rikskvinnocentrum till ett nationellt sprida kunskap och utveckla metoder när det gäller att motverka våld mot kvinnor. Regeringen avsätter för till Rikskvinnocentrums verksamhet. Utredningens skall bedrivas med målsättningen att Rikskvinnocentrum skall kunna omvandlas till ett institut under . behöva genomföras för att stimulera och intensifiera kommunernas arbete för våldsutsatta kvinnor. Ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld Regeringen kommer att fortsätta att noga följa situationen för ungdomar, framför allt flickor och unga kvinnor, som riskerar att utsättas för hot och våld från sina nära anhöriga. Även pojkar och unga män skall uppmärksammas. avsätter regeringen för fortsatta insatser för skyddat boende för ungdomar m.m. som hotas av sina anhöriga av hedersrelaterade orsaker (se Utgiftsområde 8, avsnitt 3.8). Behov av fortsatta insatser mot missbruk och hemlöshet Läget i missbrukarvården är svårbedömt. som kartläggning 2003 visar ett relativt diversifierat resursutbud och en tämligen hög grad av specialisering i de kommunala och landstingskommunala verksamheterna, kommer andra signaler som tyder på att tunga missbrukare inte i tillräcklig grad får sina vårdbehov tillgodosedda. Livssituationen för människor med omfattande sociala problem i form av t.ex. missbruk och hemlöshet präglas av bristen på resurser inom samtliga välfärdsområden arbete, social trygghet, ordnat boende, hälsa. Flera uppgifter pekar på att de inte får den vård, omsorg eller stöd de behöver för att kunna leva ett drägligt liv. Ett uttryck för de tunga narkotikamissbrukarnas utsatthet är en relativt kraftig ökning /90 av den narkotikarelaterade dödligheten. Missbruk av narkotika har ökat kraftigt . Erfarenheten av narkotika bland elever i årskurs nio har fördubblats 1990 som antalet tunga narkotikamissbrukare4 har ökat från omkring 15 1979 till omkring 26 1998. Till detta kommer en kraftigt ökad alkoholkonsumtion . Det ökade behovet av insatser mot missbruk har dock inte åtföljts av en motsvarande ökning av resurser. Medan samlade kostnader för individ- och familje- 4 Injektionsmissbruk eller annat dagligt eller så gott som dagligt narkotikamissbruk. omsorgen har ökat under senare delen av 1990- talet har missbrukarvårdens andel av kostnaderna minskat, från 2000. Kostnadsutvecklingen beror enligt på ändringar i volymerna, inte på löne- och prisutveckling. Utvecklingen bekräftas av intresse- och klientorganisationer som upprepade gånger har påtalat att insatser inte svarar mot de tunga missbrukarnas behov av mer ingripande insatser för att kunna leva ett drägligt liv. Ett särskilt problem i sammanhanget utgör brister i eftervård efter institutionsvård. Om inte institutionsvården följs upp på hemmaplan med psykosocialt stöd, arbete och bostad är risken för återfall i missbruk påtaglig. har en viktig uppgift att i samarbete med kommuner och organisationer arbeta för att få till stånd en utveckling av insatser anpassade för de mest utsatta missbrukarnas behov, samt förbättrad tillgänglighet, effektivitet och kvalitet i vården. Också utvecklingsarbete mot hemlöshet är väsentligt i det sammanhanget, eftersom problem med hemlöshet och missbruk inte sällan har täta samband. Regeringen anser att ytterligare åtgärder kan behöva vidtas för att stärka insatserna för de mest utsatta grupperna, som hemlösa och tunga missbrukare. Statligt bedriven ungdoms- och missbrukarvård Mycket talar för att utvecklingen inom ungdomsvården och den slutna ungdomsvården stabiliserats . Det är angeläget med fortsatta insatser för att höja kvaliteten i vården. , och har redovisat sitt uppdrag att bl.a. följa upp och utvärdera sluten ungdomsvård såväl inom ramen för det straffrättsliga systemet som verkställigheten. Se även Uo 4, avsnitt 3.4.1. Uppföljningen utgör ett viktigt underlag för SiS fortsatta utvecklingsarbete av den slutna ungdomsvården. Som nämnts tidigare är utvecklingen inom missbrukarvården svårbedömd. I enlighet med de alkohol- och narkotikapolitiska målen anser dock regeringen att det är viktigt med en fortsatt hög tillgänglighet till LVM-vården. Regeringen har tidigare aviserat en fortsatt satsning mot narkotikamissbruket. SiS har en viktig roll i denna satsning då den snabbt skall kunna erbjuda individuellt anpassad vård av hög kvalitet. För att ytterligare kunna höja kvaliteten 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 på den vård som SiS erbjuder och därmed förbättra resultatet av denna vård krävs bl.a. att vårdkedjan både inom och utanför SiS effektiviseras. Särskilt gäller detta inom missbrukarvården. De klienter som tas in vid LVM- hemmen är i dåligt skick både fysiskt och psykiskt och behovet av sjukvård är stort. En särskild utredare ser f.n. över tillämpningen av LVM för att bl.a. klargöra orsakerna till den minskade efterfrågan på LVM-vård. Regeringen har för avsikt att ge SiS i uppdrag att prova en försöksverksamhet inom missbrukarvården i syfte att förbättra vårdkedjan och kvaliteten på den vård som ges både före och efter LVM- vården. Den statligt bedrivna ungdoms- och missbrukarvården skall i ökad utsträckning utgå från kunskap och beprövad erfarenhet. Det ställer krav på bl.a. SiS styrning av verksamheten, på kompetens- och metodutveckling samt på utveckling av mått för mål- och resultatbedömning inom vården. Regeringen anser att detta område bör bli föremål för särskilda insatser . Bl.a. bör SiS på ett tydligare sätt redovisa vilka insatser och åtgärder man vidtar inom området. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende Statens institutionsstyrelses verksamhet. 9.8.118:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Tabell 9.2 Anslagsutveckling 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Anslaget omfattar medel till utveckling av ungdoms- och missbrukarvården och till kunskaps- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 utveckling inom , medel för utveckling av den sociala välfärdsstatistiken, bidrag till organisationer som arbetar för utsatta barn och deras familjer samt till organisationer som arbetar för att motverka våld mot kvinnor och barn samt medel för andra insatser i syfte att motverka våld mot kvinnor. Insatser för att förverkliga Anslaget omfattar även medel till insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i . Insatserna rör åtgärder för att genomföra regeringens strategi för att förverkliga i , såsom kunskapsinhämtning, metodutveckling, uppföljning och utvärdering, erfarenhetsutbyte och idéspridning, åtgärder för att stärka barns och ungas inflytande och delaktighet samt för uppföljningsarbetet när det gäller sexuell exploatering av barn. Under närmare har länsstyrelserna fördelat medel till kommunerna för att utveckla ungdoms- och missbrukarvården i syfte att åstadkomma balans mellan öppenvård och institutionsvård i kommunerna. följer i nära samarbete med länsstyrelserna upp hur medlen fördelas och anser att medlen bidragit till positiv utveckling och samverkan inom området. Efter att ha bidragit till att starta och pröva nya vårdformer anser regeringen att det är angeläget att verka för att den kunskap som genererats lokalt också bidrar till en mer långsiktig nationell kunskapsutveckling inom området. Därutöver finns ett behov av att specifikt utveckla samverkan med den vård som ges vid SiS institutioner. Regeringen anser att det finns skäl att ändra inriktningen av detta stöd till utvecklingsarbete. minskas de aktuella utvecklingsmedlen med . Resterande avsätts för att utveckla en sammanhållen vårdkedja inom missbrukarvården samt för en fortsatt satsning på kunskapsutvecklingen inom . följer upp stödet till organisationer inom det sociala området och lämnar en samlad redovisning till regeringen om statsbidragets användning i förhållande till bidragets syfte och de mål som angivits i myndighetens regleringsbrev. konstaterar att statsbidraget i huvudsak har använts enligt intentionerna att förstärka och komplettera de samhälleliga insatserna. Anslaget minskas med . Bakgrunden är att fått särskilda medel för kunskapsutveckling inom . För detta ändamål utgick 2001 och . tillfördes också engångsvis för att bidra till finansieringen av Rikskvinnocentrums verksamhet samt för en nationell telefonjour. tillförs anslaget för ytterligare stöd till kvinno- och mansjourer samt för verksamheten vid Rikskvinnocentrum. Tabell 9.3 Härledning av anslagsnivå för 20042006, för 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. . beräknas anslaget till vardera . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 9.4 Anslagsutveckling 18:2 Ungdomsvården och missbrukarvården finansieras till respektive två tredjedelar med avgifter, medan sluten ungdomsvård finansieras helt via myndighetens anslag. Intäkterna beräknas enligt SiS till och . 1Motsvarar 745 433 tkr prisnivå. 2Motsvarar 745 434 tkr prisnivå. (SiS) är förvaltningsmyndighet för de hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (särskilda ungdomshem) och lagen (1998:603) om sluten ungdomsvård samt 22 och 23 §§ lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM-hem). Verksamheten är indelad i verksamhetsgrenarna missbrukarvård, ungdomsvård och sluten ungdomsvård. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden En del av SiS uppdrag är att initiera och stödja forsknings- och utvecklingsverksamhet inom SiS verksamhetsområde. SiS har inga egna forskningsresurser utan engagerar forskare vid olika universitet och högskolor. Med hänsyn till den karaktär både verksamhet och forskning har är de flesta projekt mer än ettåriga. Detta innebär att planeringen måste sträcka sig , vilket i sin tur medför att även utfästelser om framtida finansiering måste göras. Regeringen föreslår att SiS skall kunna ingå ekonomiska åtaganden inom SiS verksamhetsområde som innebär utgifter om högst efter 2004. Tabell 9.5 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 När den straffrättsliga påföljden sluten ungdomsvård trädde i kraft inrättades tio vårdplatser. Påföljden har emellertid fått betydligt större tillämpning än vad som förutsågs då lagen trädde i kraft. har antalet dömda stabiliserats och det råder balans mellan behovet och antalet platser. SiS bedöms behöva 80 årsplatser i sluten ungdomsvård. I samband med budgetproposition tillfördes anslaget ytterligare och . I tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen tillfördes SiS ytterligare för finansiering av den slutna ungdomsvården. Med anledning av den nu aktuella utvecklingen, och som ett led i regeringens narkotikapolitiska satsning, tillfördes SiS . Anslaget minskas engångsvis med . Att komma tillrätta med ohälsan och sjukfrånvaron är en prioriterad fråga för regeringen. har en hög sjukfrånvaro som enligt myndigheten bl.a. kan förklaras av personalens ålderssammansättning och arbetsförhållanden med stort inslag av obekväm arbetstid. Som en viktig åtgärd för att förbättra arbetsvillkoren träffade SiS ett nytt arbetstidsavtal. genomförs en försöksverksamhet för samverkan och SiS avser att 2004 träffa ett myndighetsövergripande samverkansavtal. Enligt den senaste arbetsmiljöenkäten upplever de anställda att deras arbetsvillkor har förbättrats. Regeringen avser att även fortsatt följa sjukfrånvaron vid myndigheten. Tabell 9.6 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 18:2 Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 18:2 . beräknas anslaget till respektive . 9.8.318:3 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa Tabell 9.7 Anslagsutveckling 18:3 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa 1 Anslaget var tidigare ett reservationsanslag. Fr.o.m. förs anslaget upp som ett ramanslag. Behållningen på reservationsanslaget vid utgången av 2003 förs upp som anslagssparande på ramanslaget. Anslaget disponeras av som har fått regeringens uppdrag att utveckla metoder för att långsiktigt komma tillrätta med problem som är kopplade till hemlöshet.