prop · GR03163 · 2004-05-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2003/04:163 Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en skattereduktion för utgifter avseende byggnadsarbeten på bostadshus. Skattereduktionen skall på vissa villkor kunna ges till fastighetsägare och innehavare av privatbostadsrätter. Skattereduktionen uppgår till av ett underlag som består av utgifter för byggnadsarbete. Med byggnadsarbete avses reparationer och underhåll samt om- och tillbyggnad av bostadshus. För småhus kan skattereduktionen uppgå till högst och för en privatbostadsrätt till högst . För hyreshus kan skattereduktion uppgå till det högsta av eller fastighetsskatten för bostadsdelen för . Reglerna föreslås träda i kraft och tillämpas retroaktivt på byggnadsarbeten som utförs . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus ............................................ 2.2Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483)........................................................................... Ärendet och dess beredning............................................................... Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus ........ Förslagets allmänna utformning ......................................... Underlaget för skattereduktionen...................................... Ansökan och beslut ........................................................... 4.5Omprövning, överklagande, straffansvar och uppföljning17 6.1Förslaget till lag om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus .......................................... 6.2Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483)......................................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus, och 2.lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus Härigenom föreskrivs följande. 1 § Skattereduktion enligt denna lag ges ägare till bostadshus eller innehavare av privatbostadsrätt som haft utgifter av det slag som avses i 2 § om inte annat framgår av 4 § fjärde stycket. Med ägare avses även den som enligt 1 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall likställas med ägare. I fråga om handelsbolag tillkommer rätten till skattereduktion i stället delägarna. Med bostadshus avses byggnad som vid fastighetstaxeringen betecknats som småhus eller hyreshus, i fråga om hyreshus dock endast till den del det utgör en värderingsenhet för bostäder. Med privatbostadsrätt avses lägenhet eller småhus som upplåtits till medlem i förening eller delägare i aktiebolag om föreningen eller bolaget är ett sådant privatbostadsföretag som avses i 2 kap. 17 § inkomstskattelagen (1999:1229). Avgörande vid denna bedömning är de förhållanden som rådde vid ingången av det kalenderår då de åtgärder som avses i 2 § första stycket utfördes. 2 § Underlag för skattereduktion är utgifter för reparation och underhåll samt utgifter för om- och tillbyggnad av bostadshus (byggnadsarbete). Som byggnadsarbete räknas inte åtgärder som enbart avser service på maskiner och andra inventarier eller installationer eller rengöring. I underlaget räknas inte in utgifter för material och utrustning och inte heller värdet av byggnadsarbete som utförts av fastighetsägaren eller innehavaren av privatbostadsrätten eller, i det fall som avses i 1 § andra stycket, delägarna i handelsbolaget. Med ägare eller innehavare jämställs i detta hänseende företag som ingår i samma koncern eller annars står under i huvudsak gemensam ledning med fastighetsägaren eller innehavaren av privatbostadsrätten. I underlaget räknas inte heller in utgifter för åtgärder för vilka försäkringsersättning lämnats, för vilka statliga bidrag eller annat statligt stöd beviljats eller i fall där annan skattereduktion givits. 3 § Underlaget för skattereduktionen omfattar endast utgifter för byggnadsarbete som har utförts och som är betalda för ansökan. Utgifter för byggnadsarbete inräknas i underlaget endast om arbetet utförts av någon som innehar F-skattsedel när avtalet om arbete träffades eller när ersättningen utbetalades. En uppgift om innehav av F-skattsedel får godtas, om den lämnas i en anbudshandling, en faktura eller någon jämförlig handling som även innehåller utbetalarens och betalningsmottagarens namn och adress samt betalningsmottagarens personnummer, samordningsnummer eller organisationsnummer. Uppgiften om innehav av F-skattsedel får dock inte godtas, om den som betalar ut ersättningen känner till att uppgiften är oriktig. 4 § Skattereduktionen uppgår till av underlaget. Skattereduktionen får dock, om inte annat framgår av fjärde stycket, sammanlagt inte överstiga 1.för småhus som utgör en taxeringsenhet , 2.för hyreshus som utgör en taxeringsenhet det högsta av beloppen eller ett belopp motsvarande fastighetsskatten för bostadsdelen för hela , 3.för en privatbostadsrätt . Om sökandes underlag inte uppgår till sammanlagt ges inte någon skattereduktion. I fråga om taxeringsenhet som består av två eller flera småhus som till övervägande del upplåtits med hyresrätt får reglerna tillämpas som om småhusen tillsammans utgör ett hyreshus, om skattereduktionen därigenom blir högre. I fråga om taxeringsenhet som består av två eller flera småhus som upplåtits med bostadsrätt, skall varje innehavare av privatbostadsrätt ges skattereduktion som om han eller hon ägde det med bostadsrätt upplåtna småhuset. I sådant fall har fastighetsägaren inte rätt att erhålla skattereduktion. Skattereduktion för en delägare i en fastighet eller i en privatbostadsrätt utgör högst så stor andel av den totala skattereduktionen för fastigheten eller privatbostadsrätten som svarar mot hans eller hennes andel i fastigheten eller privatbostadsrätten när arbetet utfördes. 5 § Ansökan om skattereduktion skall görs skriftligen hos . 6 § Ansökan skall innehålla uppgift om 1.sökandens personnummer eller organisationsnummer samt, om ansökan avser en privatbostadsrätt, föreningens eller bolagets organisationsnummer, 2.fastighetens beteckning samt, om ansökan avser en privatbostadsrätt, lägenhetens eller småhusets beteckning, 3.sökandens andel i fastigheten eller i privatbostadsrätten när arbetet utfördes, 4.det byggnadsarbete som utförts på fastigheten eller på privatbostadsrätten och när arbetet utförts, 5.underlaget för den skattereduktion som begärs, 6.organisationsnummer eller personnummer för den som utfört byggnadsarbetet, samt 7.huruvida sådan ersättning, skattereduktion, bidrag eller annat stöd som avses i 2 § tredje stycket har beviljats. Om sökanden har förvärvat fastigheten eller privatbostadsrätten under något av åren 2004 eller 2005, skall ansökan också innehålla uppgift om förvärvet och om den som fastigheten eller privatbostadsrätten förvärvats från. Till ansökan skall fogas kopia av faktura eller motsvarande handling utvisande vilket byggnadsarbete som utförts och utgiften för detta arbete, uppgift om utgiften för material och utrustning, samt om sökanden är innehavare av en privatbostadsrätt, intyg från föreningen eller bolaget som visar att han eller hon är medlem i föreningen eller delägare i bolaget och är innehavare av en privatbostadsrätt. Till ansökan skall även fogas underlag för kontroll av stöd enligt 19 § förordningen (1988:764) om statligt stöd till näringslivet. Av ansökan skall framgå när betalningen skett. 7 § Ägs fastigheten eller innehas privatbostadsrätten av ett handelsbolag, skall i ansökan uppges hur skattereduktionen skall fördelas mellan delägarna. 8 § Utgår sådan ersättning eller beviljas sådan skattereduktion eller sådant bidrag eller stöd som avses i 2 § tredje stycket efter det att ansökan om skattereduktion lämnats in skall sökanden, inom en månad från den dag ersättningen, skattereduktionen, bidraget eller stödet beviljades, anmäla detta till . 9 § Om en fastighet eller en privatbostadsrätt har bytt ägare eller innehavare och två eller flera ägare eller innehavare på grund av detta är berättigade till skattereduktion skall den vars ansökan först kom in till i första hand ges skattereduktion. Kom ansökningarna in , skall skattereduktionen fördelas mellan sökandena i förhållande till storleken av de underlag för skattereduktion, beräknade med beaktande av 4 § andra stycket, som ansökningarna avser. 10 § Ansökan om skattereduktion skall ha kommit in till . Om en ansökan har kommit in före skall skattereduktionen tillgodoräknas vid debitering av skatt på grund av 2005 eller taxering efter vad som anges i ansökan. Har ansökan kommit in senare tillgodoräknas skattereduktionen vid debitering på grund av taxering eller, om taxering inte sker detta år, taxering. 11 § skall besluta i ärenden enligt denna lag. Har avgjort ett sådant ärende får en ny ansökan inte prövas förrän efter utgången av om inte ansökan avser utgifter på som ingår i sökandens underlag för skattereduktion. 12 § I fråga om skattereduktion enligt denna lag tillämpas vad som gäller om bestämmande och debitering av slutlig skatt enligt skattebetalningslagen (1997:483). 13 § Skattereduktion enligt denna lag skall räknas av mot och statlig inkomstskatt samt mot statlig fastighetsskatt. Bestämmelser om att hänsyn skall tas till skattereduktion vid beslut om slutlig skatt finns i 11 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483). 14 § Skattereduktionen skall inte beaktas vid beräkning av skattebeloppet enligt 4 § lagen (1997:324) om begränsning av skatt. Skattereduktionen skall inte beaktas vid beräkning av preliminär skatt enligt skattebetalningslagen (1997:483). 15 § Vid avyttring av en fastighet eller en privatbostadsrätt skall skattereduktionen inte beaktas vid beräkning av anskaffningsutgifter och förbättringsutgifter enligt 44 kap. 14 § inkomstskattelagen (1999:1229). Skattereduktionen skall inte heller beaktas vid beräkning av anskaffningsvärdet för en byggnad enligt 19 kap. inkomstskattelagen. Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483) skall ha följande lydelse. fattar beslut om skattens storlek enligt den årliga taxeringen (grundläggande beslut om slutlig skatt). Slutlig skatt kan bestämmas också genom omprövningsbeslut och till följd av beslut av domstol. Med slutlig skatt avses summan av skatter och avgifter enligt 10 § minskad med skattereduktion enligt följande ordning 1.lagen (2000:1006) om skattereduktion på förvärvsinkomster vid 2002 och taxeringar, 2.lagen (2003:821) om särskild skattereduktion vid taxering, 3.lagen (2001:906) om skattereduktion för fastighetsskatt, 4.lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation, 5.lagen (2003:1204) om skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus, 6.lagen (2004:000) om skattereduktion för utgifter för 65 kap. 912 §§ inkomstskattelagen (1999:1229), och 7. lagen (2004:126) om skattereduktion för förmögenhetsskatt. byggnadsarbete på bostadshus, 65 kap. 912 §§ inkomstskattelagen (1999:1229), och 8. lagen (2004:126) om skattereduktion för förmögenhetsskatt. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2004:127. 3 Ärendet och dess beredning ekonomiska vårproposition, prop. 2003/04:100, aviserades att reglerna om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbeten på bostadshus - det s.k. ROT-avdraget skulle återinföras. I propositionen angavs att de kommande reglerna skulle bli tidsbegränsade och att de skulle ges retroaktiv tillämpning samt avse byggnadsarbeten som utförts från och med den dag vårpropositionen överlämnades till , vilket skedde . Frågan om skattereduktion har beretts inom och ett förslag har utarbetats inom . Förslaget överensstämmer i allt väsentligt med lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus (prop. 1995/96:229, bet. 1995/96:SkU32, rskr. 1995/96:306). Denna lag överensstämmer i sin tur i allt väsentligt med lagen (1993:672) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus (prop. 1992/93:150, bet. 1992/93:SkU36, rskr. 1992/93:422). Erfarenheter från tillämpningen av både 1993 och lagar har beaktats. Synpunkter på förslaget har under hand inhämtats från . Lagstiftningen är av det slag som bör granskas av Lagrådet. Lagförslagen är i allt väsentligt utformade med lagstiftning som förebild och regler är utformade med den tidigare lagrådsgranskade lagstiftning som förebild. Med hänsyn härtill anser regeringen att Lagrådets hörande i detta fall skulle sakna betydelse. 4Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus Regeringens förslag: Ägare av småhus och hyreshus samt innehavare av privatbostadsrätt ges skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus som utförts . Skälen för regeringens förslag: Som framhölls ekonomiska vårproposition motiverar den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden en sysselsättningsstimulans. Särskilt hårt drabbad synes byggbranschen vara där arbetslösheten är nästan högre än i andra branscher. Den investeringsstimulans för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder som infördes har i detta avseende inte varit tillräcklig. En metod för att uppnå en ytterligare sysselsättningsstimulans är den prövade möjligheten att ge skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete, ett s.k. ROT-avdrag. Ett förslag om att återinföra ROT-avdraget för privatpersoner lades fram i betänkande Skärpning gubbar!, SOU 2002:115, som har remissbehandlats. De flesta remissinstanser var positiva till ett återinfört ROT-avdrag. Reglerna om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbeten fanns och . omfattades såväl fastighetsägare till bostadshus som innehavare av privatbostadsrätter. De tidigare ROT-avdragen har granskats av revisorer. Genom riksdagsskrivelse 2001/02:332 överlämnade betänkandet ROT-avdragets effekter (bet. 2001/02:SkU28) till regeringen. Betänkandet bygger på ett förslag av revisorer (2001/02:RR18). påtalade i betänkandet vikten av att noggrant analysera, följa upp och utvärdera kommande åtgärder liknande ROT-avdraget, om konjunkturläget skulle göra det motiverat att ånyo aktualisera en sådan åtgärd. Ett sådant analys- och utvärderingsarbete bör enligt skatteutskottet också ta hänsyn till relevanta genus- och jämställdhetsperspektiv. Syftet med sysselsättningsstimulansen är att öka kapacitetsutnyttjandet inom byggsektorn och att motverka arbetslöshet. Den bör därför vara begränsad till den tid då det kan bedömas särskilt angeläget med stimulansåtgärder. Åtgärder och bör omfattas av stimulansen. Reglerna bör i enlighet med vad som aviserades i vårpropositionen ges retroaktiv verkan och omfatta byggnadsarbeten som utförts . Enligt de bedömningar som kan göras saknas skäl att låta stimulansen verka . Detta motiverar att den bortre gränsen sätts till . Skattereduktion bör av kontrollskäl kunna ges för utgifter för byggnadsarbete som utförts även om arbetet avtalats och även påbörjats tidigare. Det kan nämligen antas att de avtal som ingåtts tidigare skulle omförhandlas för att tidsmässigt anpassas till reduktionen. Påbörjade arbeten skulle snabbt kunna avslutas samt upptas på nytt med nya avtal för gällande reduktionsperiod. För att undvika ett sådant kringgående bör därför allt byggnadsarbetet på bostadshus som utförs omfattas. Detta innebär att om ett arbete påbörjas och avslutas så kan skattereduktion ges för utgifter för byggnadsarbete som belöper men inte för utgifter som belöper . Skattereduktion skall kunna ges till fastighetsägare och innehavare av privatbostadsrätter. När det gäller fastighetsägare bör man knyta an till den fastighetsägardefinition som finns i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) och som också används i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. Med ägare anses i detta sammanhang också den som enligt 1 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen skall likställas med ägare. Däribland finns tomträttsinnehavare. Den som arrenderar eller hyr sin bostad jämställs däremot inte med ägare. I dessa fall är det oftast fastighetsägaren som bekostar den typ av arbete som det nu är fråga om. I de fall där fastighetsägaren inte bekostar exempelvis underhåll och reparationer kan detta ha påverkat hyressättningen eller arrendeavtalet. Det skulle också leda till svåra gränsdragningsfrågor att frångå Någon ändring gentemot tidigare lagstiftning är därför inte motiverad. Med privatbostadsrätt avses en andel i ett privatbostadsföretag, om den till andelen knutna bostaden är en privatbostad. avses enligt 2 kap. 17 § inkomstskattelagen (1999:1229, IL) en svensk ekonomisk förening eller ett svenskt aktiebolag vars verksamhet till klart övervägande del består i att tillhandahålla bostäder åt sina medlemmar eller delägare i byggnader som ägs av föreningen eller bolaget. Privatbostadsföretaget kan äga antingen hyreshus som är inrättat för bostäder eller småhus. En förutsättning för att en innehavare skall kunna erhålla skattereduktion är således att det är fråga om en bostad i en s.k. äkta förening. Förhållandena vid det aktuella årets ingång är avgörande vid bedömningen av föreningens karaktär. När det gäller ett bostadsföretags rätt till skattereduktion saknar det emellertid betydelse om det är ett privatbostadsföretag eller inte. Ett bostadsföretag bör, oavsett om det uppfyller kraven i 2 kap. 17 § IL eller inte, behandlas som andra hyreshusägare. Även ägare av konventionellt beskattade hyreshus och småhus har rätt till skattereduktion trots att de har rätt till avdrag för utgifterna vid inkomsttaxeringen. Endast arbete på bostäder som används för bostadsändamål bör komma i fråga för skattereduktion. De definitioner som används i fastighetstaxeringslagen och vid uttag av fastighetsskatt bör gälla. Reglerna om skattereduktion bör således avse dels sådana byggnader som vid fastighetstaxeringen betecknas som småhus, dels hyreshus till den del de avser värderingsenheter för bostäder. Ett statligt stöd som ges genom en skattereduktion omfattas av EG- rättens statsstödsregler. Emellertid bedömer regeringen att stödet kan lämnas inom ramen för s.k. försumbart stöd. Det innebär att offentligt stöd till ett enskilt företag inte får uppgå till mer än sammanlagt . För fastighetsägare som bedriver ekonomisk verksamhet gäller således att stödet skall lämnas i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse och 18-20 §§ i förordningen (1988:764) om statligt stöd till näringslivet. Regeringens förslag: Underlaget för skattereduktion utgörs av fastighetsägarens eller privatbostadsrättsinnehavarens utgifter för om- och tillbyggnad samt reparations- och underhållsarbeten. material, inventarier och eget arbete får inte ingå i underlaget. som utför arbetet måste ha F-skattsedel. Skälen för regeringens förslag: Liksom i den tidigare gällande lagstiftningen bör skattereduktion ges för såväl utgifter för om- och tillbyggnad som utgifter för reparationer och underhåll. bostadshus bör inte berättiga till skattereduktion. arbeten på bostadshus innebär att markarbeten endast får ingå i underlaget när de avser ledningar, anläggningar för värmeförsörjning, m.m. i direkt anslutning till en byggnad. I underlaget bör därför även utgifter för arbete vid borrning för bergvärme anses ingå (RÅ 1997 ref. 27). Om vatten dras in i ett bostadshus bör också utgifter för arbete med borrning av brunn ingå i underlaget. Eftersom skattereduktionen syftar till att stimulera sysselsättningen bör endast arbetskostnader omfattas av skattereduktionen. Materialkostnader, anslutningsavgifter, inventarier och annan utrustning inklusive därpå belöpande mervärdesskatt som tillförs bostadshuset i samband med byggnadsarbete omfattas således inte. Att dra gränsen mellan arbetskostnader och materialkostnader är inte alldeles enkelt. Den som reparerar sitt kök kan få skattereduktion för arbetskostnaderna för att måla om köket och sätta in skåp men inte för inköp av färg, tapeter och skåp. I några rättsfall, där domstolarna prövat de tidigare gällande reglerna, har frågan om arbetskostnader för måttbeställda inventarier (köksluckor, altandörr och trappsteg) varit föremål för prövning (RÅ 2000 not. Regeringsrätten ansåg att arbete som utförts i det tillverkande företagets lokaler i dessa fall inte skulle anses som sådant byggnadsarbete som skulle kunna berättiga till skattereduktion. Inte heller bör utgifter för arkitektarbete eller motsvarande kunna ligga till grund för skattereduktion. Det bör finnas ett krav på att utgifterna för material specificeras i fakturan. Erfarenheter från den tidigare lagstiftningen visar att detta var en väl fungerande metod. För att inte dubbel kompensation skall utgå i vissa fall bör skattereduktion inte ges för utgifter som täcks av försäkringsersättning, statligt bidrag eller annat statligt stöd eller i fall där annan skattereduktion ges. Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus bör således inte kunna ges om skattereduktion beviljats för arbetskostnaden för att installera energieffektiva fönster enligt lagen (2003:1204) om skattereduktion för vissa miljöförbättrande installationer i småhus. Ett annat exempel där skattereduktion inte bör kunna ges är när vindar och lokaler byggs om till bostäder i bostadshus och investeringsstimulans beviljats enligt förordning (2003:506) om investeringsstimulans för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder. Det kan naturligtvis diskuteras om det inte vore rimligt att kunna kombinera skattereduktionen med andra stöd för att få en extra stimulans. Det är dock tveksamt om detta skulle leda till ökad sysselsättning. En förutsättning för att få skattereduktion är att den som utför arbetet har F-skattsedel. En uppgift om innehav av F-skattsedel bör kunna godtas av fastighetsägaren om den lämnats i en anbudshandling, en faktura eller jämförlig handling som även innehåller utbetalarens och betalningsmottagarens namn och adress samt betalningsmottagarens personnummer, samordningsnummer eller organisationsnummer. Uppgiften om innehav av F-skattsedel kan däremot inte godtas, om den som betalar ut ersättningen känner till att uppgiften är oriktig. För att få maximal stimulanseffekt bör liksom tidigare fastighetsägarens eget arbete inte räknas med i underlaget för skattereduktion. Detsamma gäller för ett företag som med egna anställda utför byggnadsarbeten på företagets fastigheter. innehavare bör jämställas företag som ingår i samma koncern eller som står under i huvudsak gemensam ledning med ägaren eller innehavaren. Anledningen till detta är att syftet med lagstiftningen är att stimulera sysselsättningen i byggbranschen genom att fastighetsägare väljer att tidigarelägga vissa byggnadsarbeten. Stimulanseffekten är naturligtvis begränsad i den mån skattereduktionen baseras på återkommande och planerat underhållsarbete. En konsekvens av detta blir att de fastighetsägare som har egna anställda för att utföra årliga underhållsarbeten inte kan ges skattereduktion medan en fastighetsägare som inte har egna anställda och därför anlitar utomstående arbetskraft för motsvarande årliga underhållsarbeten kan ges skattereduktion. Att nödvändiga underhållsarbeten på detta sätt behandlas olika kan naturligtvis diskuteras. Det bör emellertid påpekas att om egenarbete skulle omfattas skulle den nu föreslagna skattereduktionen snarare bli en subvention till byggnadsbranschen och inte en sysselsättningsstimulans vilket är avsikten med lagstiftningen. En mängd gränsdragningsfrågor skulle också aktualiseras.