prop · GS0343 · 2004-10-29 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:43 Regeringen överlämnar denna proposition till . Ominriktningen av det svenska försvaret fortsätter. Regeringen har i propositionen Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:5) redovisat inriktning och förslag i dessa avseenden. Denna proposition innehåller förslag om utformningen av Försvars- maktens grundorganisation. För att den insatsorganisation som föreslås i propositionen Vårt framtida försvar skall få föreslagen inriktning är det nödvändigt att förändra grundorganisationen. Regeringen föreslår att ett stort antal organisationsenheter läggs ned, att några organisationsenheter omlokaliseras och att några nya organisationsenheter inrättas. I proposi- tionen redovisar regeringen också de övriga förändringar som bör göras i Försvarsmaktens grundorganisation. Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Ärendet och dess beredning............................................................... Förbättrad planerings - , besluts - och Övriga redovisningar från Försvarsmakten Förändringar ..................................i grundorganisationen Anläggningar för strid i bebyggelse Regeringen föreslår att godkänner regeringens förslag 1.att lägga ned i , i , i , i /, Andra ytstridsflottiljen i /, i , Sydkustens marinbas i , Ostkustens marinbas i /, flygflottilj i , militärdistriktsstab i /, Försvarsmaktens Halmstadskolor i , Örlogsskolorna i , Arméns tekniska skola i , i och Flygvapnets Uppsalaskolor i (avsnitt 3.4) 2.att omlokalisera Artilleriregementet från till , Första ubåtsflottiljen från /till , från till /, Försvarsmaktens logistik från till och Försvarsmaktens sjukvårds- centrum från till (avsnitt 3.4) 3.att inrätta Marinbasen i , Försvarsmaktens tekniska skola iHalmstad, Sjöstridsskolan i och Luftstridsskolan i (avsnitt 3.4) samt 4.till omfattning av Försvarsmaktens grundorganisation och lokalisering av de organisationsenheter som ingår i grundorganisationen (avsnitt 3.7). 2 Ärendet och dess beredning Prop. Till grund för denna proposition ligger bl.a. Försvarsberedningens säkerhets- och försvarspolitiska rapporter , Säkrare grannskap osäker värld (Ds 2003:8) och Vårt militära försvar vilja och vägval (Ds 2003:34) samt en försvarspolitisk rapport , Försvar för en ny tid (Ds 2004:30). Försvarsberedningen ansåg det rimligt att utreda ett antal ekonomiska nivåer för utgiftsområdet. De fyra alternativen som angavs var en oförändrad ram, en ökning respektive minskning med samt en minskning med . Mot bakgrund av bl.a. Försvarsberedningens rapporter beslutade regeringen om planeringsanvisningar till myndigheterna vilka skulle redovisas . Försvarsmakten överlämnade i sitt budgetunderlag redovis- ningar och förslag i enlighet med planeringsanvisningarna. har kompletterats ett flertal gånger exempelvis . Regeringen behandlar underlagens delar om grundorganisationen i denna Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare i syfte att lämna förslag på hur internationell militär test- och övningsverksamhet på svenskt territorium kan utvecklas. överlämnade sitt betänkande SOU 2004:77 Snö, mörker Betänkandet remissbehandlades inte. frågorna i propositionen Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:5). av betänkandets frågor behandlas också i avsnitt 3.1. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2004/05:1) lämnat förslag om anslag inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Regeringen bemyndigade chefen för departementet att tillsätta en särskild arbetsgrupp för att inkomma med förslag till Försvarsmaktens framtida grundorganisation. Försvarsdepartementet beslutade om arbetsgruppen . Arbetsgruppen besökte det absoluta flertalet av Försvarsmaktens fick den berörda enheten möj- lighet att redovisa förhållandena vid enheten samt utvecklingsmöjlig- heterna m.m. Vidare har cheferna för respektive enhet fått möjlighet att vid särskilda möten med arbetsgruppen redovisa sin och enhetens syn. Utöver detta har kommuner och länsstyrelser fått möjlighet att framföra sina synpunkter till chefen för Arbetsgruppen har också återkommande informerat de berörda centrala arbetstagarorganisationerna och givit dem tillfälle att framföra Slutligen har skriftliga synpunkter och uppfattningar redo- visats av ett stort antal myndigheter, organisationer och enskilda. Arbetsgruppen redovisade sitt underlag för Försvarsdepartementet i Arbetsgruppens underlag har legat till grund för regeringens ställnings- tagande och förslag till utformningen av Försvarsmaktens förändrade Regeringen redovisade i propositionen Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:5) sina förslag och sin inriktning avseende försvarets fortsatta utveckling. Regeringen lämnar nu en proposition med förslag avseende grundorganisationen. Förslagen motsvarar delar av den Prop. 2004/05:43 bedömning regeringen redovisade i prop. 2004/05:5. I skrivelsen till riks- Återkallelse av del av proposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar (skr. 2004/05:42) återkallar regeringen det avsnitt i propositionen som behandlar Försvarsmaktens grundorganisation. beslutade om omfattande förändringar i Försvarsmakten (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). Beslutet innebar bl.a. att ett stort antal organisa- tionsenheter i grundorganisationen skulle läggas ned. Vidare skulle ledningsstrukturen förändras och en militärdistriktsorganisation införas. beslutade om ytterligare förändringar i grundorganisationen (prop. 1999/2000:97, bet. 1999/2000:FöU7 och bet. 1999/2000:FöU8, rskr. 1999/2000:250 och rskr. 1999/2000:251). Viktiga delar i det beslutet gällde Försvarsmaktens underhållstjänst samt skolor och centrum. Genom ändringar av regleringsbrevet för Försvarsmakten respektive uppdrog regeringen åt Försvarsmakten att lägga ned organisationsenheterna, dock skulle några organisationsenheter läggas ned . I besluten uppdrog regeringen vidare åt Försvarsmakten att inrätta bl.a. militärdistriktsorganisationen. Försvarsmakten har i sin årsredovisning redovisat arbetsläget när det gäller förändringarna i grundorganisationen. I allt väsentligt har Försvarsmakten kunnat genomföra förändringarna inom den tidsram regeringen bestämt. Efter dessa förändringar har reformeringen av Försvarsmakten fortsatt, med bl.a. beslut om försvarsbeslut 2004 (prop. 2001/02:10, bet. 2001/02:FöU2, rskr. 2001/02:91). Regeringen har tidigare fattat olika beslut som direkt eller indirekt har betydelse för arbetet med grundorganisationens utformning. beslutade regeringen om differentierad beredskap för Försvarsmakten. beslutade regeringen om planeringsanvisningar för Försvarsmaktens budgetunderlag inför denna proposition enligt följande. Regeringens beslut innebar bl.a. att Försvarsmakten i de fyra ekonomiska nivåerna skulle redovisa förslag till en från militära utgångs- punkter optimal grundorganisationsstruktur. Strukturen i de olika nivåer- na skulle utgå från de krav insatsorganisationen och andra militärt styrande faktorer ställde, bl.a. skolor och utbildning, bemanning av skolor m.m, behov av kompetens, internationell verksamhet samt export- stöd. Redovisningen skulle också innehålla principiella grundorganisa- toriska strukturer och avse myndighetens samtliga delar och nivåer samt behandla även de organisatoriska konsekvenserna på central, regional och lokal nivå. Redovisningen skulle däremot inte behandla enskilda organisationsenheter eller lokalisering av dessa. Utöver detta skulle Försvarsmakten redovisa förslag till en förbättrad planerings-, besluts- och uppföljningsprocess för förändringar i grundorganisationen. beslutade regeringen att ett underlag års försvarsbeslut om förändringar i Försvarsmaktens grundorganisation skulle utarbetas av en arbetsgrupp inom (Försvars- departementet). Vidare bestämdes att skulle biträda arbetsgruppen samt bemyndigades chefen för att besluta om arbetsgruppen, dess arbete samt de ytterligare anvisningar som behövdes. När det gällde gruppens arbetssätt beslutade chefen för departementet att arbetsgruppen nära skulle följa Försvarsmaktens arbete med att utarbeta budgetunderlaget . Vidare skulle gruppen fortlöpande beakta Försvarsmaktens arbete när det gällde uppdraget i planeringsanvisningarna om att redovisa förslag till en förbättrad planerings-, besluts- och uppföljningsprocess för förändringar i grund- organisationen. Vidare skulle gruppen pröva de grundorganisatoriska delarna av Försvarsmaktens redovisning i budgetunderlaget samt de andra redovisningar rörande grundorganisationen som myndig- heten skulle lämna inför försvarsbeslutet. I sitt beslut bestämde regeringen även om riktlinjer för arbetsgruppens arbete och anförde att arbetsgruppens förslag bl.a. skulle omfatta hela Försvarsmakten, vara sammanhållet och innehålla en helhetslösning, vara spårbart, vara motiverat så att skälen för varje förslag kan utläsas samt vara kostnadsberäknat så att förändringar som genomförs kan följas upp. Gruppen skulle också väga in ett antal försvarspolitiska, ekonomiska, regionalpolitiska, arbetsmiljömässiga och miljöpolitiska aspekter i sitt arbete. När det gällde de försvarspolitiska aspekterna angavs bl.a. följande. Gruppens förslag skulle skapa rationella produktionsförutsättningar och en långsiktigt hållbar organisationsstruktur som kan svara mot de krav som den nya strukturen med bl.a. insatsförband ställer. Förslag till reduceringar skulle i första hand innebära att organisationsenheter avvecklas eller integreras med andra organisationsenheter. De grund- organisatoriska resurser som bibehålls skulle så långt möjligt inrymma även eventuellt tillkommande verksamhet från avvecklade eller omlokaliserade organisationsenheter. För att svara mot de krav som den framtida Försvarsmaktens organisation ställer avseende bl.a. rationella utbildningsvolymer skulle grundorganisationen omfatta främst större och integrerade organisationsenheter. Gruppen skulle så långt möjligt und- vika att lämna förslag som innebar att det blir endast begränsad verksamhet på en ort. Med undantag för dimensionerande övnings- och skjutfält skulle särskild infrastruktur för anpassning inte ligga till grund för utformningen av grundorganisationen. Konsekvenserna och effekter- na för Försvarsmaktens logistik skulle belysas särskilt. Möjligheterna till samverkan mellan Försvarsmakten och annan statlig verksamhet på en ort för att åstadkomma en för staten sammantaget rationell verksamhet skulle beaktas. Vidare skulle förslaget till grundorganisation utformas så att nödvändiga kompetenser kan vidmakthållas och utvecklas. Grund- organisationen skulle vidare medge förutsättningar för den egna perso- nalens utveckling och kompetensuppbyggnad. Slutligen skulle Försvars- maktens förmåga att kunna hantera specialfunktioner beaktas. I fråga om ekonomiska aspekter skulle det samlade grundorganisa- toriska förslaget rymmas inom de anslagsnivåer som angavs i rege- ringens beslut med planeringsanvisningar för Försvars- Prop. 2004/05:43 makten. Grundprincipen skulle vara att förändringarna skall leda till lägre driftskostnader. Kostnader för nyinvesteringar och omlokalise- ringar skulle minimeras. I fråga om regionalpolitiska aspekter angav regeringen att de berörda lokala arbetsmarknadsregionernas sårbarhet ur regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska synvinklar skulle beaktas, liksom att särskild hänsyn skulle tas till försvarsmaktsberoendet, dvs. andelen sysselsatta i Försvarsmakten i förhållande till det totala antalet sysselsatta. För arbetsmiljöaspekter angavs att frågor om skydd mot olycksfall och ohälsa för anställda och totalförsvarspliktiga som verkar inom Försvarsmakten samt frågor om en god arbetsmiljö i övrigt skulle beaktas. Slutligen angavs i riktlinjer avseende miljöpolitiska aspekter att grundorganisationen skulle utformas så att Försvarsmakten svarar mot sitt ansvar som sektormyndighet för ekologisk hållbarhet. Regeringen angav i sina riktlinjer bl.a. också att gruppen i sin redovis- ning skulle ange när förändringen av grundorganisationen bör inledas och när den bedöms kunna vara avslutad. 3.1.3Förbättrad planerings-, besluts- och uppföljningsprocess Av regeringens planeringsanvisningar till Försvarsmakten framgick att Försvarsmakten skulle redovisa ett förslag till förbättrad planerings-, besluts- och uppföljningsprocess för förändringar i grund- organisationen. Försvarsmakten redovisade uppdraget . Myndigheten an- förde att redovisningen inom den utvecklade processen skall göras genom ett antal grundläggande termer som visar på utveckling per ort och förband. Exempel på sådana grundläggande termer är anslags- förbrukning, personal, totalförsvarspliktiga och avvecklingskostnader. Försvarsmakten har börjat ta fram ett förslag till modell för budget- och redovisningsdokumentation i väsentliga termer. Förslaget behandlar modell och process för framtagning av rapporter avseende budget och redovisning. Processen för planering, beslut och uppföljning skall inarbetas i de ordinarie processerna inom myndigheten. Myndighetsinterna anvisningar har utarbetats för att möjliggöra att kostnads- och personårsutvecklingen skall kunna redovisas konsekvent och spårbart , liksom att redovisningen skall kunna göras inklusive respektive exklusive kostnader för avveckling/omstrukturering. Efter redovisningen har Försvarsmakten vidareutvecklat dessa interna anvisningar för att ytterligare tydliggöra hela processen och dess delar med delansvar. Regeringen bedömer att denna nya process för planering, beslut och uppföljning tillsammans med andra redovisningsmodeller som Försvarsmakten har redovisat i sin årsredovisning kommer att lägga grund för betydligt förbättrade möjligheter att följa upp grund- organisatoriska förändringar i Försvarsmakten. Varje förändring som gäller Försvarsmaktens grundorganisation berör ett mindre eller större antal personer, både inom och utom Försvarsmakten. Vid större förändringar berörs även kommuner och regioner. Det är därför viktigt att regeringens förslag och bedömningar om grundorga- nisationen är spårbara och förståeliga för dem som berörs, även om de inte delar regeringens uppfattningar och slutsatser. En annan sida av denna sak är att det är viktigt att alla berörda får möjlighet att redovisa sina förslag och uppfattningar. För att tillgodose dessa utgångspunkter valde den av regeringen tillsatta arbetsgruppen följande arbetsmetod. mars besökte arbetsgruppen det absoluta flertalet av Försvarsmaktens organisationsenheter. Vid varje sådant besök erbjöds aktuell enhet möj- lighet att redovisa förhållandena vid enheten samt utvecklingsmöjligheter m.m. Vid de flesta av dessa besök deltog även representanter för kommunen och i några fall t.ex. och lokal högskola. Utöver detta gavs cheferna för respektive enhet möjlighet att vid särskilda möten med arbetsgruppen på Försvarsmaktens högkvarter redovisa sin enhets syn, antingen individuellt eller inom ramen för en gemensam funktionsredovisning. På detta sätt har Försvarsmaktens förband, skolor och centrum givits möjlighet att redovisa sina uppfattningar direkt till arbetsgruppen, som gruppen på plats har kunnat bedöma bl.a. produktionsförutsättningarna. Vid sidan om detta har kommuner och länsstyrelser och fått möjlighet att till försvarsministern, med deltagande ur arbetsgruppen, framföra sina synpunkter. En viktig del i arbetsgruppens arbete, vilket regeringen också framhöll i sina riktlinjer, har varit att löpande hålla de berörda centrala arbets- tagarorganisationerna informerade om gruppens arbete och ge dem till- fälle att framföra synpunkter. Arbetsgruppen har därför återkommande redovisat arbetsläget m.m. för arbetstagarorganisationerna under perio- den . Arbetstagarorganisationerna har lämnat värdefulla synpunkter och varit ett gott stöd för gruppen i dess arbete. Utöver detta har skriftliga synpunkter och uppfattningar redovisats från ett stort antal myndigheter, organisationer och enskilda. Dessa skrivelser m.m. finns i Försvarsdepartementets akt (Fö2003/2621/MIL, m.fl. diarie- nummer). Bl.a. följande skrivelser har kommit in. i har i en skrivelse om försvarets verksamhet och närvaro i framhållit bl.a. geografiska läge, materiel- försörjningen vid samt de goda övningsbetingelserna. Bodens kommun har överlämnat information om garnisonens betydelse för kommunen och för . Kommunen redo- visar översiktligt det man anser vara de stora fördelarna med kommunen och regionen. Det gäller bl.a. den integrerade garnisonen, den positiva personalrekryteringen, garnisonens och övningsfältens klimatologiska läge samt de totalförsvarspliktigas positiva omdömen. I en skrivelse om förutsättningarna för samarbete på utbildningsområdet påpekar att det redan finns ett välutvecklat Prop. 2004/05:43 samarbete mellan kommunen, högskolan och garnisonen. framhåller att stora steg redan har tagits i syfte att binda samman gymnasieskolor och vuxenutbildning med högskolans program och kurser respektive i . kommun och i har i en gemensam skrivelse redovisat förhållanden om garnison och garnisonens betydelse för kommunen och regionen samt om garnisonens utvecklingsmöjligheter. De två instanserna pekar särskilt på den internationella betydelse som verksamheten vid Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (SWEDEC) och Ingenjörregementet har. De framhåller att fältarbets- utbildningen på många sätt är unik och att garnisonen har unika utbild- ningsmöjligheter bl.a. inom området ammunitions- och minröjnings- verksamhet. kommun har i en skrivelse om förutsättningarna för militär verksamhet i särskilt pekat på de ekonomiska fördelarna av en fortsatt omfattande militär verksamhet i regionen, samverkan med , goda arbetsmöjligheter för officersfamiljens medflyttande och karriärväxling samt regionens utbyggda infrastruktur. Försvarsmakten redovisade i budgetunderlaget i stort det under- lag som regeringen hade begärt i planeringsanvisningarna. Regeringen vill understryka vikten av att inriktningen till ny grundorganisation för Försvarsmakten kan hänföras till bl.a. insatsorganisationen. Det förslag till principiell organisation som Försvarsmakten redovisade i budget- underlaget hade utarbetats i enlighet med en metod som skulle tillförsäkra denna eftersträvade spårbarhet. Denna planeringsprocess har följande steg: 2)Säkerhetspolitiska mål 3)Inriktning av försvarspolitik och ekonomiska förutsättningar 4)Krav på operativ förmåga 5)Stridskrafternas utformning 7)Dimensionerande faktorer 8)Grundorganisationshypotes med produktionsutlägg 9)Beräkning av personal- och hyreskostnader 10)Beräkning av den totala kostnaden för verksamheten vid grund- organisationen. Med omvärldsutvecklingen, säkerhetspolitiska mål samt inriktning av försvarspolitiken inklusive ekonomiska förutsättningar som grund har krav på operativ förmåga identifierats. Därefter har stridskrafternas olika delar utformats och detta har resulterat i en detaljerad insatsorganisation. Med denna insatsorganisation som grund, innehållande bl.a. personal, materiel och anläggningar, har Försvarsmakten beräknat och fastställt de för grundorganisationen dimensionerande faktorerna. Dessa är för mark- stridsförbanden och amfibieförbanden den årliga volymen totalförsvars- pliktiga, för sjöstridskrafternas enheter antalet fartyg i drift samt för flygstridskrafterna antalet flygtimmar för de kvalificerade flygsystemen. 2004/05:43 Därefter har en grundorganisationshypotes med ett principiellt produk- tionsutlägg utformats för att bedöma om det är möjligt att utbilda och öva den föreslagna insatsorganisationen inom den givna grundorganisations- hypotesen. Efter detta har de kostnadsdrivande produktionsfaktorerna, dvs. personal- och hyreskostnaderna, beräknats och fastställts. Personal- behovet grundar sig på insatsorganisationens behov, behovet av personal för internationella uppgifter samt behovet av personal för att bibehålla och utveckla nödvändig kompetens. Detta gör att det totala personal- behovet i Försvarsmakten överstiger insatsorganisationens behov. Av- slutningsvis har Försvarsmakten beräknat samtliga kostnader för grund- organisationen, inklusive utbildnings- och övningskostnaderna. Regeringen har haft denna planeringsprocess och metod som utgångs- punkt i beredningen av denna fråga. I budgetunderlaget redovisade Försvarsmakten följande ekono- miska fördelning för perioden 2007 (2008). (Miljoner kronor i prisläge genomförandepris 2004). Anslag/Anslagspost/ + - 0 mdkr Tabellen visar enbart anslagsposten 6:1:1 Förbandsverksamhet och Övriga reduceringar för att hålla de angivna planerings- ramarna avsågs bli genomförda inom materielområdet (anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling). För varje ekonomisk nivå har först ett förslag till en insatsorganisation Kostnaderna för förbandsverksamhet och materiel har där- efter beräknats och avvägts för att inrymmas inom ekonomisk ram. Skälet till den trappvisa minskningen av förbandsanslaget är att reduceringar avseende personal- och hyreskostnader faller ut först efter en uppsägningstid som enligt gällande författningar och avtal kan variera från någon månad upp till . Regeringen konstaterar att planeringsalternativen minus 6 miljarder kronor och plus i budgetunderlaget endast är Dessa nivåer är därmed inte produktions- planerade i samma utsträckning som alternativet oförändrad ekonomisk nivå och alternativet minus . Vidare framgår det av budgetunderlaget att reduceringarna i förbandsverksamheten främst Prop. 2004/05:43 består av personal-, totalförsvarsplikts- och hyreskostnader. I Försvarsmaktens budgetunderlag med särskilda redovis- ningar, som lämnades till regeringen , redovisas bl.a. följande om grundorganisationsutvecklingen. Försvarsmakten fram- håller att långsiktighet och effektivitet bör vara styrande för grund- organisationsutvecklingen. Med långsiktighet avses att organisationen är hållbar i mer än en treårsperiod under förutsättning att likartad verksam- het genomförs. Integration av funktioner och system utgör viktiga element i den framtida strukturen. Vidare anför myndigheten att grund- principen för utveckling av grundorganisationen bör vara att driftkost- naderna successivt skall minska. Detta kan innebära att det på kort sikt krävs investeringar och andra kostnadsdrivande åtgärder för att principen skall kunna realiseras. bör enligt myndigheten innehålla kompetens och förmåga att skapa förutsättningar att realisera intentionerna i det nätverksbaserade insatsförsvaret. För att åskådliggöra kopplingen mellan förbanden i insatsorganisa- tionen och de grundorganisatoriska utbildningsplattformarna redovisar regeringen i nedanstående tabell vid vilken typ av plattform olika förband utbildas och övas. Det skall påpekas att de förband som anges i tabellen endast är en exemplifiering. Det är alltså inte fråga om en full- ständig redovisning av insatsorganisationens förband. Operativa lednings- och underhålls- HKV med operativ insatsledning och Insatsledning , , Luft, Info, Log Luftvärnsbataljon 97/70 Luftvärnsbataljon 70 M (mod) Radarflyggrupp (FSR 890) Helikopterbataljon mark/sjöoperativa Försvarsmakten redovisar i budgetunderlaget också målen för grund- organisationen 2008 i de fyra ekonomiska nivåer som regeringen hade angivit i planeringsanvisningarna. vilka allmänna faktorer i form av kompetens (operativa krav) som styr Prop. 2004/05:43 grundorganisationsutvecklingen, nämligen ekonomi, försvarsmakts- gemensam utbildning samt verksamhetsvisa faktorer i form av lednings-, markstrids-, sjöstrids-, luftstrids- och logistikförband samt hemvärns- och frivilligverksamhet. Myndigheten redovisar vidare, för samtliga ekonomiska nivåer, den årliga volymen totalförsvarspliktiga som ligger till grund för planering och beräkning av grundorganisationen. Med detta som grund utarbetade Försvarsmakten en övergripande dimensionering av grundorganisationen i de fyra ekonomiska nivåerna. Mekaniserat regemente inkl inter- 1) H = huvudbas, = sidobas 3.3.2Övriga redovisningar från Försvarsmakten