prop · GR03143 · 2004-05-12 00:00:00 — För att ytterligare under- stryka vikten av att anmälningsskyldigheten fullföljs av alla berörda grupper har hänvisningar till anmälningsskyldigheten enligt SoL införts i de lagar som berör verksamheter som regelbundet kommer i kontakt med barn. Vidare skall aktivt verka för att samverkan sker med samhällsorgan, organisationer och andra i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa. I enskilda ärenden skall inom ramen för gällande sekretesslagstiftning samverka med andra berörda med utgångspunkt i den enskilda flickans eller pojkens behov. samverkan kan varken väljas eller prioriteras bort av någon berörd. 2003/04:143 har fått regeringens uppdrag att tillsammans med Myn- digheten för skolutveckling och ta fram en strategi för hur berörda myndigheter och organisationer kan utforma samverkan. För att lösa de tvister som emellanåt uppstår mellan kommuner bl.a. när en flicka eller pojke byter vistelseort under en pågående utredning eller ett pågående ärende har en bestämmelse som reglerar förfarandet i sådana situationer införts i SoL. Utvecklad öppenvård för ungdomar Under en följd av år har många kommuner med hjälp av statliga projekt- bidrag utvecklat öppna vård- och behandlingsformer för bl.a. ungdomar. Medlen har fördelats av länsstyrelserna och följts upp av . Ett omfattande utvecklingsarbete har bedrivits i kommunerna med stöd av utvecklingsmedlen. Olika öppenvårdsmodeller har utvecklats och nyskapande och kvalitetshöjande projekt har prioriterats i bidragsgiv- ningen, men hänsyn har även tagits till behovet av insatser för särskilt utsatta eller underförsörjda målgrupper. Regionala FoU-enheter och hög- skolor har i ökande utsträckning medverkat i projektverksamheten och länsstyrelserna har börjat genomföra utvärderingar för att mäta effekterna av den bedrivna projektverksamheten. har regeringen särskilt efterfrågat projekt för att utveckla vårdkedja i relation till den vård som bedrivs av . Enligt uppföljning har an- märkningsvärt få sådana projekt kommit till stånd. fick 142 projekt ekonomiskt stöd. Av dessa avsåg 68 ungdomsvård, 45 missbrukarvård, sju personalutbildning samt 22 doku- mentation och utvärdering. Sju projekt var inriktade på specifika etniska grupper eller arbetade med integrationsfrågor. Tolv projekt hade specifik inriktning på kvinnor/flickor och sex projekt på män/pojkar. Övriga pro- jekt hade inte någon specifik könsinriktning. Sammanlagt fördelades nästan till kommunernas arbete med att utveckla öppenvården för ungdomar och missbrukare. Insatser inom den statligt bedrivna ungdomsvården Vård vid särskilda ungdomshem har det förekommit köer vid de särskilda ungdoms- hemmen avsedda för vård med stöd av LVU. Till stor del har detta berott på att antalet unga som dömts till sluten ungdomsvård har blivit avsevärt högre än vad som förväntades då LSU trädde i kraft . Statens insti- tutionsstyrelse (SiS) har byggt ut antalet platser och detta, i kombination med bl.a. utvecklat samarbete med kommunerna och ett effektivare resursutnyttjande, har gjort att köerna i princip försvann . Antalet fastställda platser vid de särskilda ungdomshemmen var 636 . Det genomsnittliga antalet intagna var 548. Forskning och utveckling inom ungdomsvården I Statens institutionsstyrelses (SiS) uppdrag ingår satsningar på forskning och utveckling av både ungdoms- har varit att genomföra strukturerade klientintervjuer som utgör viktiga instrument för behandlings- och uppföljningsarbetet inom SiS. Institutionsstyrelsen finansierar allt fler forskningsprojekt som syftar till långsiktig resultatuppföljning och utvärdering av vården, t.ex. en ut- värdering av behandling av pojkar på särskilda ungdomshem samt en utvärdering av sluten ungdomsvård. Vidare har SiS gjort en utredning om flickornas situation, deras behov av platser och utveckling av behandlingsmetoder för denna grupp. Insti- tutionsstyrelsen har aktivt följt forskningen när det gäller behandling av ungdomar med allvarliga beteendeproblem och medverkat i flera kun- skapsöversikter. Att förbättra vården för flickor och unga kvinnor framstår som särskilt angeläget. har det därför gjorts en satsning för att ytter- ligare utveckla och anpassa vården för flickor och unga kvinnor med missbruksproblem. Vidare har SiS slutit avtal med och om en gemensam projektverksamhet med målsätt- ning att förbättra och fördjupa samarbetet kring ungdomsgruppen med psykiatrisk problematik som vårdas inom SiS. Antalet fastställda platser för sluten ungdomsvård var 75 den 31 decem- ber 2003, det genomsnittliga antalet inskrivna ungdomar var 69. Efter- frågan inom den slutna ungdomsvården stabiliserades . Antalet vårddygn var något högre än . Flertalet av de intagna ungdomarna fick tillgång till programverksamhet riktad mot kriminalitet. Insatser för fortsatt utvecklingsarbete Mycket talar för att utvecklingen inom ungdomsvården och den slutna ungdomsvården stabiliserats . Det är angeläget med fortsatta insatser för att höja kvaliteten i vården. , och (SiS) redovisade sitt uppdrag att bl.a. följa upp och utvärdera sluten ung- domsvård såväl inom ramen för det straffrättsliga systemet som verkstäl- ligheten. Uppföljningen utgör ett viktigt underlag för SiS fortsatta ut- vecklingsarbete av den slutna ungdomsvården. 8.2Insatser för barn och unga inom rättsväsendet 8.2.1Insatser för unga lagöverträdare Både bland gärningsmännen och bland offren finns det alltför många De flesta som begår brott slutar dock . Men en liten andel utvecklar efter hand en livsstil med betydande inslag Skr. 2003/04:143 av kriminalitet och annat destruktivt beteende. Ungdomar är därför en strategisk grupp i kriminalpolitiken. Det finns ett stort behov av både generella och individinriktade brottspreventiva insatser för unga. Reak- tionerna mot unga som begått brott måste fortsätta att utvecklas. Dess- utom skall unga som utsatts för brott få bättre stöd. Analys av ungdomsbrottslighetens utveckling Utvecklingen av ungdomsbrottsligheten är delvis motsägelsefull. presenterade () rapporten , våld och droger bland ungdomar i årskurs nio (BRÅ, Rapport 2003:5). Den visar att andelen ungdomar i årskurs nio som begått brott har minskat. visar statistik att antalet ungdomsärenden har ökat . En anledning till ökningen kan vara den förbätt- rade registrering som infördes . Översyn av påföljdssystemet för unga En utredning har tillsatts för att se över påföljdssystemet för unga, med beaktande av kraven på pedagogik och tydlighet i påföljdssystemet (dir. 2002:95). Ett viktigt kunskapsunderlag för utredningen är den utvärde- ring av påföljdssystemet för unga som m.fl. myndigheter har genomfört på regeringens uppdrag (BRÅ Rapport 2002:19). Medling mellan brottsoffer och unga lagöverträdare Ungdomar som har utsatts för brott behöver stöd och reaktionerna på ungdomar som har begått brott behöver utvecklas. Regeringen verkar för att medling i eller statlig regi, där brottsoffer och gärningsman möts inför en opartisk medlare, skall spela en större roll när det gäller samhällets reaktion mot framför allt unga lagöverträdare. Medlingen kan äga rum i alla stadier av rättsprocessen och skall vara frivillig. Syftet med medling är främst att gärningsmannen skall få ökad insikt om brottet och dess konsekvenser och att brottsoffret ges möjlighet att bearbeta sina upplevelser av brottet. finns lagen (2002:445) om med- ling. 8.2.2Insatser för att förebygga brott bland barn och unga En av huvuduppgifterna för kriminalpolitiken är att förhindra att barn och unga hamnar i kriminalitet. Brottsförebyggande åtgärder måste vid- tas på ett tidigt stadium. Utsatta familjer måste få det stöd de behöver. Åtgärder mot klotter och annan skadegörelse Skadegörelse är en typ av brottslighet som har ökat och som till stor del, i vart fall när det gäller klotterbrott, begås av unga. skärptes det straffrättsliga regelverket för att förebygga och bekämpa Skr. 2003/04:143 klotter och annan skadegörelse. Bland annat har polisen getts möjlighet till kroppsvisitering i förebyggande syfte. Vidare har () haft i uppdrag att inven- tera de klotterförebyggande åtgärder som vidtagits i och analy- sera de uppföljningar som gjorts av deras effekter. Uppdraget åter- rapporterades . BRÅ konstaterar att problemen med klotter tas på allvar i kommunerna, hos polismyndigheterna samt av andra offentliga och privata aktörer. Erfarenheter finns, men samordning och utvärdering saknas. BRÅ avser att bidra till ökad kunskaps- och metodutveckling på området. Utredning om den sociala barn- och ungdomsvården (utgiftsområde 9, Regeringen har beslutat om direktiv till en parlamentarisk utredning (dir. 2003:76) med uppdrag att ta fram underlag till en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. I uppdraget ingår att se över bl.a. arbete med unga lagöverträdare i samråd med den särskilde utredare som har i uppdrag att göra en översyn av det allmännas ingripande vid ungdomsbrott (dir. 2002:95). (Se även avsnitt 8.2.1.) De flesta polismyndigheter prioriterar narkotikaområdet och strategier mot narkotikabrottslighet har utarbetats. Ungdomar ägnas särskild upp- märksamhet och flera polismyndigheter uppger att insatser mot narko- tikabrottsligheten är bland de fem viktigaste. Framför allt när det gäller det brottsförebyggande arbetet och ungdomar har också samverkan skett med t.ex. lokala brottsförebyggande råd, socialtjänst, skola och frivillig- organisationer. Skolan som brottsförebyggande arena Skolan är en viktig arena för brottsförebyggande arbete. Brottsförebyg- gande rådet har utarbetat en lärarhandledning för ämnesövergripande temaarbete i årskurs 69, Du och jag, rätt och fel, om frågor som har att göra med brott och straff, rätt och fel, etik och moral. Utgångspunkten är att temaarbetet skall kunna integreras i skolans ordinarie undervisning och fungera som konkretisering av värdegrundsarbetet. Erfarenheterna av att använda materialet är positiva och efterfrågan är stor både på mate- rialet och på utbildningar i hur det kan användas. 8.2.3 Insatser för barn och unga som brottsoffer Förstärkta åtgärder för barn En betydande del av brottsligheten drabbar försvarslösa eller annars Barn som drabbas av brott är särskilt utsatta eftersom de har svårare än vuxna att skydda sig mot brottsliga handlingar och svårare för att söka stöd från omgivningen. Därför är det särskilt angeläget att Skr. 2003/04:143 stärka skyddet för barn som utsätts för brott. Barn utsätts även genom att de blir vittnen till att deras mödrar utsätts för våld. Därför är insatser för utsatta kvinnor också ett sätt att ge barn det stöd som de behöver. I propositionen Stöd till brottsoffer (prop. 2000/01:79) presenterade regeringen sin strategi för det fortsatta brottsofferarbetet. Denna strategi bygger framförallt på utbildning av personal, samarbete i rättskedjan, kunskap genom forskning och utveckling samt satsningar på stöd till ut- satta kvinnor, barn och ungdomar. Polisväsendets insatser när det gäller våld mot barn Flera polismyndigheter har särskilda familjevåldsenheter med kompetens att utreda våld mot kvinnor och barn, och de flesta polismyn- digheter har utsett särskilda utredare som arbetar specifikt med våld mot kvinnor och mot barn. Hotbildsanalyser och samverkan med andra be- rörda aktörer, t.ex. och sjukvården, utvecklas fortlöpande. De åtgärder som vidtagits inom polisens utredningsverksamhet när det gäller våld mot kvinnor avser i allt väsentligt även utredning av våld mot barn. Därtill kommer speciella åtgärder för barn vilka främst har varit: -tillgång till särskilt utbildade utredare för förhör med barn, -tidig kontakt med vårdnadshavare, -kortare handläggningstider, -anpassade väntrum för anhöriga, -förhörsrum för videoinspelning och -förbättrade rutiner för underrättelse till . En särskild omständighet som endast avser våld mot barn är att barn i ökad utsträckning, även i de fall barnet inte utsatts för brott, anges som målsägande i samband med våld inom en familj. En betydligt större andel av våld mot barn upp än vad som i övrigt gäller för våldsbrottslighet. De åtgärder som vidtagits inom om- rådet våld mot kvinnor och barn bedöms bl.a. ha ökat kunskapen om dessa brottstyper avsevärt. Åklagarväsendets insatser när det gäller våld mot barn Åklagarmyndigheterna har i samverkan med polisen vidtagit flera åtgär- der för att förbättra brottsutredningarna om våld mot kvinnor och mot Det har bl.a. inrättats särskilda familjevåldsenheter där det finns åklagare och poliser med speciell utredningskompetens på området. har också genomfört utbildnings- och metodut- vecklingsinsatser i syfte att höja förundersökningarnas kvalitet, bl.a. har behovet av att förbättra polisens förstahandsåtgärder uppmärksammats. Enligt Riksåklagaren är det avgörande för bevisläget i denna typ av brottsutredningar att dessa åtgärder är av hög kvalitet. avseende samtliga avslutade brottsmisstankar om våld mot barn var Genomströmningstiden för ett ärende på detta om- råde var , vilket väl uppfyller Riks- Under beviljades medel ur Brottsofferfonden till 43 projekt med inriktning mot brott mot barn och ungdomar. Brottsofferfonden är att de organisationer och projekt som bedöms kunna tillföra brottsoffer störst nytta skall beviljas bidrag ur fonden. Insatser för barn och unga i asylprocessen Insatser för barn och unga i asylprocessen sker inom ramen för migra- tionspolitiken (utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar). I utlänningslagen (1989:529) finns särskilda bestämmelser som syftar till att ta tillvara barns intressen i ärenden om uppehållstillstånd. sägs att vid bedömningen av frågor om tillstånd enligt utlänningslagen skall, om det inte är olämpligt, klarläggas vad barnet har att anföra i ärendet och att det skall tas den hänsyn till barnets uppgifter som barnets ålder och mognad motiverar. Vidare framgår det av utlänningslagens s.k. portalparagraf att det i fall som rör barn särskilt skall beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. ningslagen om barnets rätt att komma till tals samt hänsynen till barnets bästa har kommit till som en följd av åtagande att genomföra I början av detta år överlämnade regeringen en skrivelse till Resultat och kostnader i asylprocessen (skr. 2003/04:53) som bl.a. redo- visar barn i asylprocessen. Antalet asylsökande barn m.m. Av de personer som sökte asyl i var 8 567 () barn, med barn avses här personer . sökte 561 barn utan vårdnadshavare asyl i . innan var antalet 550. Av de barn utan vårdnadshavare som sökte asyl i kom de fyra största grupperna från (107), (67), (64) samt och (59). var 455 asylsökande barn utan vårdnadshavare inskrivna vid mottagandesystem varav 49 med uppehållstill- Merparten kom från och . avgjorde sammanlagt 517 asylärenden rörande ensamkommande barn varav cirka hälften . Vid utgången av januari månad 2004 hade 383 öppna asylärenden rörande ensamkommande barn. ensamkommande barn asyl i , vilket kan jämföras med 50 barn Barnperspektivet i utlänningsmyndigheternas verksamhet Regeringen har i regleringsbreven till utlänningsmyndigheterna angivit att asylutredningar som rör barn utan medföljande legal vårdnadshavare genomföras med hänsyn till barnets bästa. respektive skall fatta beslut om uppehållstillstånd Skr. 2003/04:143 eller avvisning för ensamkommande barn. Vidare anges i regleringsbrevet till att det inom mot- tagandeverksamheten för asylsökande skall tas särskild hänsyn till såväl ensamkommande barn som barn i familjer. Utlänningsmyndigheterna skall till regeringen i sina årsredovisningar också redovisa på vilket sätt FN:s konvention om barnets rättigheter har beaktats såväl vid utformandet som vid genomförandet av myndigheter- Utbildnings- och kvalitetsarbete inom utlänningsmyndigheterna Utlänningsmyndigheterna gör fortlöpande utbildningsinsatser för den personal som handlägger barnärenden. kompetensutvecklingen sker genom särskilda utbildningar om barnets behov, utveckling och rättigheter med utgångspunkt i samt fortbildning när det handlar om utrednings- och intervjumetodik. har fortsatt arbetet för att höja kvaliteten på boendeenheterna för ensamkommande barn, personaltätheten har ökat och barngrupperna minskat. Gemensamma riktlinjer för Migrationsver- kets barn- och ungdomsenheter har tagits fram. Rådet för migrations- och asylpolitiska barnfrågor I syfte att uppmärksamma barnen bemyndigade regeringen 2003 migrationsministern att tillkalla ett råd för migrations- och asyl- Rådet skall vara ett organ för samråd och informa- tionsutbyte om barnfrågor med företrädare med särskild kompetens i dessa frågor från bl.a. , barn- och ungdomspsykiatrin, Insatser för ensamkommande asylsökande barn m.m. Regeringen beslutade att en utredare skulle tillkallas med huvud- sakligt uppdrag att utvärdera förmynderskapsreform. draget ingick även att överväga om det rättsliga skyddet behövde förstär- kas för sådana barn som kommer till utan sina föräldrar eller andra vårdnadshavare (dir. 2002:55 och 2003:23). man för ensamkommande flyktingbarn (SOU 2003:51) föreslår utred- ningen bl.a. att gode män som redan med nuvarande lagstiftning kan för- ordnas för ensamkommande barn skall ges utökade befogenheter. Regeringen avser att lämna en proposition till . I en rapport presenterade orsaker till att Med anledning av rapporten skall till- sammans med utarbeta riktlinjer för att förbättra ruti- nerna då ett barn avviker. En följd av den föreslagna lagstiftningen om god man för ensamkommande flyktingbarn är att den gode mannen på grund av sin utökade befogenhet kommer att kunna fatta beslut i fråga om barnets boende. Därigenom kan det förebyggas att barn avviker från ett anvisat boende. återrapporterade och ett Skr. 2003/04:143 regeringsuppdrag om hur mottagande av barn från annat land som kom- mer till utan legal vårdnadshavare kan förbättrat. Bland annat föreslogs att bl.a. skall kunna sluta avtal med ett antal kommuner om mottagandet av de ensamkommande barnen. Med ut- gångspunkt från rapporten har flera förbättringar i mottagandet genom- förts. En interdepartemental arbetsgrupp inom ansva- rar för den fortsatta beredningen med syfte att förbättra mottagandet för de ensamkommande barnen. ersätter staten kommunerna för social- tjänstens utredningar av de ensamkommande barnen. Regeringen har i regleringsbrevet uppdragit åt att i samråd med följa upp i vilken mån utredningar görs samt resultatet av utredningarna. Uppföljning av asylsökande barns skolgång m.m. Regeringen har beslutat ge Statskontoret i uppdrag att gör en uppföljning av huruvida den statliga ersättningen täcker kom- munernas kostnader för de asylsökande barnens skolgång m.m. samt i vilken mån dessa barn får den utbildning m.m. som de har rätt till. Upp- draget skall redovisas . 8.4Övriga insatser till skydd för barnet 8.4.1Insatser mot våld, övergrepp, vanvård och sexuellt utnyttjande m.m. inom familjen I artikel 19 erkänns barnets rätt till skydd mot alla former av fysiskt eller psykiskt våld, skada, övergrepp, misshandel eller utnyttjande m.m. inom familjen. Staten skall vidta alla lämpliga lagstift- nings-, administrativa och sociala åtgärder samt åtgärder i utbildnings- syfte för att skydda barnet i detta avseende. Vidare skall ett barn som för sitt eget bästa inte kan tillåtas stanna kvar i sin familjemiljö enligt artikel 20 ha rätt till skydd och bistånd från statens sida, t.ex. genom att alterna- tiv omvårdnad säkerställs för barnet. I avsnitt 8.1 och 8.2, ovan, redovisas ett antal insatser som syftar till att ytterligare stärka barnets rättigheter i detta avseende inom och rättsväsendets verksamheter. Nedan redovisas de insatser inom olika politikområden som har vidta- gits för att uppmärksamma och skydda en särskilt utsatt grupp: ungdomar som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld. Insatser för ungdomar som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld Regeringen har uppmärksammat situationen för de ungdomar som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld inom familjen. Flera åtgärder har vidtagits och insatserna berör såväl rätts- väsendet som social-, integrations- och utbildningspolitiken. huvudsakligen inriktade på förebyggande arbete och förbättrat skydd av Skr. 2003/04:143 individen. Insatser för skyddat boende m.m. (utgiftsområde 8, Integrationspolitik) fick länsstyrelserna i de tre storstadslänen i uppdrag av rege- ringen att kartlägga behovet av skyddat boende för flickor och unga kvinnor som hotas av sina familjer. Kartläggningarna visade att flera hundra flickor söker kontakt med myndigheterna i dessa län på grund av hot och våld från sina anhöriga och att det finns stora brister när det gäller att tillgodose behovet av skyddat boende. Länsstyrelserna pekade på ett stort behov av såväl utbildning av personal som samord- ning av myndigheternas insatser. I tilläggsbudget för beslutades att skulle avsättas som ett första steg i en mer långsiktig satsning där länsstyrel- serna i de tre storstadslänen skulle stimulera inrättande av skyddat boende och de övriga länen skulle kartlägga och analysera behovet av insatser för målgruppen. I budgetpropositionen för avsattes ytterligare för in- satser till ungdomar som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld. Även ungdomar som utsätts för sådant våld på grund av sin sexuella läggning skall uppmärksammas. Länsstyrelserna överlämnade en nationell rapport, Sam- verkan för skyddat boende, till regeringen. Av rapporten framgår att olika myndigheter har kontaktats av ett stort antal flickor och unga kvin- nor som söker skydd från sina familjer. Cirka femton procent av de hjälpsökande beräknas vara i behov av skyddat boende. Det förekommer också att unga människor utsätts för våld på grund av sin sexuella lägg- ning. Länsstyrelserna har gett ekonomiskt stöd för att stimulera inrättande av skyddat boende liksom till utbildningsprojekt riktade till personal inom , skolor m.fl. Vidare har länsstyrelserna stött projekt för attitydpåverkande arbete riktat till personer med ursprung i samhällen där hederstänkande förekommer. I rapporten understryker länsstyrelserna behovet av fortsatta satsningar på skyddat boende och utbildning av personal inom olika myndigheter som kommer i kontakt med problemet. Det behövs även handlingsplaner för samarbete och samordning av myndigheternas insatser. inbjöd regeringen till ett expertmöte om hedersrela- terat våld. I mötet deltog såväl internationella som nationella experter samt företrädare för frivilligorganisationer. Expertmötets uppdrag var att förbereda en internationell konferens på detta tema. Konferensen kom- mer att äga rum i . En rapport från expertmötet finns på regeringens hemsida. Insatser inom skolan (utgiftsområde 16, Utbildningspolitik) Myndigheten för skolutveckling har på regeringens uppdrag tagit fram ett referensmaterial om situationen för flickor och pojkar i miljöer starkt präglade av patriarkala värderingar. Stödmaterialet, Starkare än du tror Hur skolor stöttar flickor och möter familjer, har delats ut till samtliga Skr. 2003/04:143 grund- och gymnasieskolor . Rättsväsendets stöd till offer för hedersrelaterat våld (utgiftsområde 4, gör insatser mot hedersrelaterat våld mot och mellan ungdomar genom att bl.a. sprida information och genom att ge ekonomiskt stöd till organisationer som gör insatser på området. Myn- digheten stödjer också forskning som kan bidra till att öka kunskaperna på området. 8.4.2Insatser mot sexuell exploatering m.m. Artikel 34 i innebär ett åtagande för staten att skydda barnet mot alla former av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp. Alla lämpliga nationella, bilaterala och multilaterala åtgärder skall vidtas för att förhindra att barn utnyttjas i bl.a. prostitution, barnpornografi och handel med barn för sexuella ändamål. Utredning om kunskaper om sexuell exploatering av barn i m.m. (utgiftsområde 9, Barnpolitik) Alltsedan den första världskongressen mot kommersiell sexuell exploa- tering av barn i har frågor om sexuell exploatering av barn prioriterats.