prop · GS0347 · 2004-12-17 00:00:00 — har bidragit finansiellt till bl.a. IOM:s projekt mot människohandel på samt återvändande av internflyktingar i , , och . betalar en årlig medlemsavgift till IOM och deltar vid organisationens årsmöten. 6.4Inter-Governmental Consultations on Asylum, Migration and Refugee Policies (IGC) IGC (Inter-Governmental Consultations on Asylum, Migration and Refugee Policies) är en migrationsinriktad sammanslutning av 16 länder: , , , , , , , , , , och samt , , och . Sekretariatet har sitt säte i . 2004/05:47 . IGC är ett informellt forum som tillkommit i syfte att ge de stater som väljer att delta i konsultationerna möjlighet att diskutera och utbyta information om frågor som rör asyl och migration. IGC kan ses som ett serviceorgan för de deltagande staterna; man producerar regelbundet statistiska uppgifter över bl.a. antalet personer som sökt asyl i de deltagande staterna. IGC publicerar även annan information, såsom uppgifter om de deltagande staternas lagstiftning och praxis när det gäller t.ex. asylprocedurer och familjeåterförening. IGC har sex arbetsgrupper som sammanträder cirka . Grupperna behandlar asyl, återvändande, människo- smuggling, landdokumentation, statistiska uppgifter och tekniska frågor. Utöver arbetet i arbetsgrupperna anordnas även seminarier i särskilda ämnen. ledde ett seminarium om kopplingen mellan laglig och olaglig invandring. Slutsatserna från seminariet är att det inte finns någon tydlig koppling mellan laglig och olaglig invandring, dvs. ökade möjligheter till invandring innebär inte automatiskt att den olagliga invandringen minskar. I Budapestprocessen deltar förutom de flesta europeiska länder även länder i samt , och . inriktades Budapestprocessens arbete i stor utsträckning på att inom migrationsområdet förbereda de dåvarande kandidatländerna för inträdet i EU. Vid ministerkonferensen på enades man om att Budapestprocessens fokus skulle ändras från till och . Budapestprocessen har därefter erhållit finansiellt stöd från Europeiska kommissionen till ett migrationsstöds- projekt omfattande samtliga . Projektet pågår och . Förutom Budapestprocessens operativa arbete fungerar processen även som ett viktigt forum för politiskt erfarenhetsutbyte. blev medlem i ICMPD. Organisationen kan sägas ha tre huvudsakliga funktioner, nämligen att utgöra sekretariat för Budapestprocessen, bas för projektarbeten med inriktning på förvaltningsbistånd och som en tankesmedja inom migrationsområdet. Uppgiften att verka som tankesmedja är av särskilt intresse för . Inom detta område saknas motsvarigheter till ICMPD:s breda ambitioner och faktiska kunnande. Vissa medlemsstater som t.ex. utnyttjar organisationen i hög utsträckning för sådan verksamhet. Även har i allt större utsträckning börjat ta till vara de möjligheter medlemskapet ger till att få del av sådana tjänster. bjöd tillsammans med UNHCR in fyra länder , , och till för att på myndighetsnivå diskutera asyl och irreguljär migration. Mötet kom att resultera i den s.k. Söderköpingsprocessen. deltar, vid sidan av , tio länder på ömse sidor av den nya EU-gränsen, nämligen , , , , , , , , och . Det övergripande och långsiktiga målet är att göra länderna öster om den nya EU-gränsen mindre attraktiva som transitländer och att dessa länder skall kunna betraktas som säkra första asylländer. Till stöd för verksamheten har ett sekretariat, finansierat av Europeiska kommissionen, skapats i . En styrkommitté har bildats bestående av , Europeiska kommissionen, UNHCR och IOM. Verksamheten inriktas på samarbete på myndighetsnivå och har främst gällt prövning av asylärenden och mottagandet av asylsökande. Efter att initialt ha finansierats med svenska biståndsmedel har Söderköpingsprocessen erhållit finansiellt stöd av Europeiska kommissionen fram . Även Sida finansierar projektet till viss del. Det s.k. Berninitiativet togs av den schweiziska federala migrationsmyndigheten och är ett svar på det växande behovet av ett effektivare och starkare samarbete på migrationsområdet mellan utvandrings-, transit- och invandringsländer. Berninitiativet är en mellanstatlig konsultativ process vars mål är att skapa ett ramverk för en bättre hantering av internationell migration på regional och global nivå. har utarbetats med hjälp av regeringar, internationella organisationer och forskarsamhället. Processen har underlättat utvecklandet av en gemensam syn på migrationsområdet som bygger på samarbete, helhetssyn, balans och förutsägbarhet. Initiativet kommer att avslutas med en konferens i där den s.k. International Agenda for Managed Migration presenterades. IOM har fungerat som sekretariat för Berninitiativet. CAHAR (on the Legal Aspects of Territorial Asylum, Refugees and Stateless Persons) är juridiska expertkommitté för asyl- och migrationsrättsliga frågor och lyder direkt under ministerkommittén. CAHAR har främst till uppgift att på direkt uppdrag av arbeta fram förslag till rekommendationer på migrationsområdet. CAHAR har också egen initiativrätt inom asyl- och migrationsområdet. antog ministerkommittén en rekommendation om förvar av asylsökande (Recommendation Rec (2003)5 of the Committe of Ministers to member states on measures of detention of asylum seekers). 2004/05:47 Rekommendationen berör förvar med anledning av behov av ytterligare utredning av den asylsökandes identitet eller beträffande den asylsökandes rätt att åka in i ett land eller när förvar krävs i ärenden där den nationella säkerheten eller den allmänna ordningen (ordre public) berörs. Syftet med rekommendationen är att underlätta implementeringen av de artiklar om frihetsberövande som kan appliceras på asylsökande och som återfinns i och konvention angående flyktingars rättsliga ställning (). Syftet är vidare att tillhandahålla ytterligare garantier och normer för medlemsstaternas behandlande av denna kategori frihetsberövade. Rekommendationen behandlar bl.a. med vilka överväganden beslut om förvar skall fattas, den granskning av förvarstagande som skall ske av domstol, alternativa åtgärder till förvar, förvar av barn, medicinsk behandling av de förvarstagna och förvarstagnas rätt att kontakta bl.a. ombud. antog ministerkommittén en rekommendation om begreppet tillhörighet till en viss samhällsgrupp (Recommendation Rec(2004)9 of to member states on the concept of "membership of a particular social group" (MPSG) in the context of the 1951 Convention relating to the status of refugees.) Enligt är bl.a. den som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin tillhörighet till viss samhällsgrupp flykting. Det kan sägas vara den förföljelsegrund i som är minst entydig och mest omdebatterad. Rekommendationen söker ge vägledning till medlemsstaterna vid användning av detta begrepp och söker vidare säkerställa en harmoniserad tillämpning av i denna del. I rekommendationen anges bl.a. att en särskild samhällsgrupp är en grupp av personer som har ett gemensamt kännetecken som är ett annat än det faktum att de är förföljda, och som uppfattas som en grupp av samhället, staten eller förföljarna. CAHAR har behandlat en rekommendation om exkludering från flyktingskap samt riktlinjer om tvångsmässiga avvisningar. Båda instrumenten beräknas antas av ministerkommittén års utgång. De nordiska regeringarna samarbetar kring asyl- och migrationsfrågor i den Nordiska samrådsgruppen på hög nivå för flyktingfrågor (NSHF). Arbetet sker genom ett årligt ministermöte, möten på statssekreterarnivå och genom arbetsgrupper. Inom ramen för samarbetet utbyts information och diskuteras frågeställningar kring bl.a. återvandring och återvändande, förvaltningsbistånd, vidarebosättning, arbetskraftsinvandring, EU och Schengen samt samarbete med de baltiska länderna. tog över ordförandeskapet och efterträddes av . Till ministermötet i inbjöds de baltiska ministrarna med ansvar för asyl- och migrationsfrågor. nordiska länderna har under en följd av år uppmuntrat och stött de baltiska länderna i deras utveckling av migrations- och asylpolitiken. 2004/05:47 Den initierande och stödjande rollen för NSHF-länderna har efter avgörande framsteg i de baltiska länderna och deras anslutning till EU övergått i ett sedvanligt regionalt samarbete, där erfarenheterna från omvandlingsfasen dock nu bör kunna användas för att bistå andra östeuropeiska länder i deras utveckling av migrations- och asylpolitiken. En arbetsgrupp, under svensk ledning, söker finna fram till hur de nordiska länderna bäst kan spela en kompletterande roll. Vid ministermötet behandlades bland annat återvändande- frågorna, som ministrarna såg som viktiga att även i fortsättningen uppmärksamma i samarbetet. Erfarenheterna rörande självmant återvändande och frivillig återvandring, samt möjligheter till nordiskt samarbete på området, behandlas fortlöpande i en av NSHF:s arbetsgrupper. Andra frågor som behandlades vid mötet i gällde samt tillfälliga åtgärder som vidtagits i samband med EU-utvidgningen, vilka man var överens om som viktiga att utvärdera. Vidare diskuterades möjligheten till breddning och fördjupning av . Till ministermötet hade de nordiska ministrarna inbjudit motsvarande ministrar i de fem länderna på . Ett av syftena var att konkret visa hur ett regionalt samarbete i migrations- och asylfrågorna kan bedrivas. En uppföljning av ministermöte med länderna på har skett genom ett tjänstemannamöte i , där även företrädare för berörda internationella organisationer deltog liksom representanter för FN-administrationen i Kosovo. Vid mötet gick man igenom hur samarbetet på migrations- och asylområdet mellan länderna i de två regionerna fungerade. Inom området vidarebosättning kan nämnas att de nordiska länderna, som tillhör det mindre antalet länder med årliga vidarebosättningsprogram, fortlöpande samråder i en NSHF-arbetsgrupp. Tillsammans med UNHCR förmedlar de nordiska länderna sina erfarenheter till nya vidarebosättningsländer. De har aktivt stött den utveckling av vidarebosättningsinsatserna mot allt mer strategiskt användande, som gjorts inom ramen för UNHCR för att bl.a. kunna använda sådana insatser i mer sammansatta program, exempelvis för att kunna få slut på långvariga flyktingsituationer. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , Y. , , , , Andnor, Nuder, M. , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2004/05:47 Migration och asylpolitik