prop · GR03100d8 · 2004-04-15 00:00:00 — , Ungdomar och Vuxna anser att assistansersättning bör kunna ges från ansökningsmånaden med hänsyn till kommunernas och försäkringskassornas bristande information om rätten till personlig assistans och övriga insatser enligt LSS. Skälen för regeringens förslag: Vid lagens tillkomst var det befogat att ha en regel med innebörden att assistansersättning fick lämnas upp före den månad ansökan eller anmälan gjort till . Initialt kunde det befaras att tillgång till information om rätten till insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och assistansersättning enligt skulle kunna vara bristfällig. Dessa lagar har gällt och information om rätten till insatser och assistansersättning anses fungera tillfredsställande. Det finns således inte anledning att på grund av bristande tillgång till information behålla en retroaktivitet inom assistansersättningen. Mot denna bakgrund anser regeringen att en månads retroaktivitet inom assistansersättningen kan anses som rimlig. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.2. Som ett resultat av denna ändring kan anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning minskas med . Denna minskning bidrar till att finansiera höjningen av anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade. Överenskommelse mellan staten och om Salberga sjukhus Regeringens förslag: Regeringen får godkänna en överenskommelse mellan staten och angående Salberga sjukhus. Enligt överenskommelsen skall till staten betala . Därmed sker en slutlig reglering av statens fordran på i anledning av Salberga sjukhus. Det inbetalda beloppet skall föras till inkomsttitel Övriga inkomster av statens verksamhet. Skälen för regeringens förslag: I samband med mentalsjukvårdsreformen 1966 övertog från staten bl.a. Salberga sjukhus, ett specialsjukhus för vård av psykiskt utvecklingsstörda, som hade ca 500 vårdplatser. Mot bakgrund av det stora antalet vårdplatser vid sjukhuset förutsattes att sjukhuset även skulle utnyttjas av andra sjukvårdshuvudmän. avtal med staten övertog sjukhuset under det särskilda villkoret att , för egen del och för övriga berörda sjukvårdshuvudmän, till staten skulle erlägga ett belopp av per vårddag vid sjukhuset, tills dess staten erhållit . Detta belopp motsvarade restvärdet på byggnader och utrustning vid övertagandet. De sjukvårdshuvudmän som nyttjade sjukhuset skulle med denna metod få svara för avskrivningen av restvärdet i den omfattning de hade patienter på sjukhuset. Efter övertagande av sjukhuset har lagstiftningen angående omsorgen om de psykiskt utvecklingsstörda medfört en successiv övergång från sluten institutionsvård på vårdhem och specialsjukhus till öppna vårdformer, i syfte att ge psykiskt utvecklingsstörda möjlighet att leva som andra och i gemenskap med andra. För Salberga sjukhus innebar denna utveckling att antalet patienter minskade. Utomlänspatienterna utgjorde i inledningsskedet en stor majoritet av patienterna, . Med början flyttades dessa patienter i snabb takt för placering i annan vårdform i hemlandstingen. bedrivs inte längre någon vårdverksamhet vid sjukhuset som kan ligga till grund för ersättning till staten. ser inte heller något behov av att starta någon sådan verksamhet i aktuella lokaler . Försök till samordning med Sala kommun har förekommit på olika sätt för att hitta passande verksamheter för området som skulle kunna bära en del av kostnaderna. En försäljning av området har också diskuterats utan resultat med Sala kommun. Av statens ursprungliga fordran på återstår ca . Enligt har avvecklingskostnaderna för varit betydande. Till detta skall läggas kostnaderna för den tomma fastigheten. Enligt en preliminär överenskommelse mellan staten och skall till staten inbetala . I och med denna inbetalning sker en slutlig reglering av statens fordran på i anledning av Salberga sjukhus. Detta innebär att staten efterger en del av sin fordran, varför det krävs ett bemyndigande från för att regeringen slutligt skall kunna godkänna överenskommelsen. Det inbetalda beloppet skall föras till inkomsttitel Övriga inkomster av statens verksamhet. 7.1.9Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Förslag till lag om ändring i lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Handikappersättning utges från och med den månad då rätt till förmånen har inträtt, dock inte tillbaka än före ansökningsmånaden. Anslaget 19:3 Handikappersättningar minskas med . Ärendet och dess beredning: Förslaget har utarbetats inom och under beredning av detta ärende har underhandskontakt tagits med . Skälen för regeringens förslag: kan handikappersättning utges upp till retroaktivt före ansökningsmånaden. Skälen till att retroaktivitetstiden förlängdes från till var att informationen om handikappersättning inte fungerade tillfredsställande. Förlängning av retroaktiviteten var ett sätt att undvika rättsförluster till följd av för sent inkomna ansökningar. Informationen om rätten till handikappersättning kan anses fungera tillfredsställande. Det finns således inte anledning att på grund av bristande tillgång till information behålla retroaktivitet inom handikappersättningarna. Mot denna bakgrund anser regeringen att sex månaders retroaktivitet inom handikappersättningarna kan anses som rimlig. Ett lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.3. Som ett resultat av denna ändring kan anslaget 19:3 Handikappersättningar minskas med . Denna minskning bidrar till att finansiera höjningen av det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 19:6 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 19:6 bör minskas med . Denna minskning bidrar till att finansiera höjningen av det under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslaget 16:7 Bilstöd till handikappade. 7.1.10 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 39 . Regeringens förslag: Anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ökas med 7 . Skälen för regeringens förslag: Antalet öppet arbetslösa beräknas bli högre 2004 än vad regeringen tidigare antagit. De medel som anvisats räcker inte. Anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd behöver därför ökas med 7 . 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag om . Regeringens förslag: Anslaget 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 22:1 förvaltningskostnader minskas med . Skälen för regeringens förslag: Utgifterna för administrationen av utbetalningar av grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen för personer som inte är anslutna till någon arbetslöshetskassa bekostas från anslaget 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet. Arbetslöshetskassan ALFA ansvarar för denna verksamhet. Mot bakgrund av att antalet ersättningstagare ökat genom det försämrade läget på arbetsmarknaden, samt kassans tidigare ekonomiska problem, har resursbehovet ökat. Regeringen anser därför att anslaget 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet bör ökas med . Finansiering bör ske genom att anslaget 22:1 förvaltningskostnader minskas med . Höjd ersättning för det särskilda anställningsstödet Regeringens förslag: Särskilt anställningsstöd lämnas av lönekostnaden, dock högst per dag. Höjningen gäller för anvisningar om anställning som görs . Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande regler får en person anvisas en anställning med särskilt anställningsstöd om vissa villkor är uppfyllda. Stödet lämnas i form av en kreditering på arbetsgivarens skattekonto av lönekostnaden, dock högst per dag. Stödet har visat sig ha stor betydelse för personer som varit utan arbete att få fotfäste på arbetsmarknaden. Den högsta ersättning som kan lämnas per dag bör höjas till . Syftet härmed är att ytterligare stimulera arbetsgivare att anställa deltagare i aktivitetsgarantin som trots omfattande insatser och i garantin inte fått arbete. Stödet utgår på så sätt att arbetsgivarens skattekonto krediteras. ningen innebär minskade inkomster på statsbudgetens inkomstsida med 2004 respektive 2005. Höjningen av ersättningen bör träda i kraft och gälla för anvisningar om anställning som görs därefter till och med . 7.1.11 Utgiftsområde 14 Arbetsliv 23:1 (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser som innebär utgifter på högst . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 23:1 ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: För att skall kunna göra nödvändiga utfästelser avseende partsmedel för de regionala skyddsombudens verksamhet behöver bemyndiganderamen öka. Regeringen anser därför att det för anslaget 23:1 behövs ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser som medför utgifter på högst . 7.1.12 Utgiftsområde 15 Studiestöd I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 25:4 Rekryteringsbidrag ökas med . Anslaget 25:2 Studiemedel m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: I syfte att minska risken för friställning av personal och stärka kompetensen inom den av kommun och landsting finansierade verksamheten inom vård, skola och omsorg, föreslås en tidsbegränsad utbildningssatsning. skall sammanlagt 6 000 personer beredas möjlighet att arbeta deltid och studera deltid inom vuxenutbildning eller högskola. För att täcka kostnaderna för ett anpassat studiestöd för deltagarna i dessa kombinationsutbildningar behöver anslaget 25:4 Rekryteringsbidrag ökas med . Finansiering bör ske genom att anslaget för studiemedel minskas med motsvarande belopp. Anslaget 25:2 Studiemedel m.m. bör vidare minskas med för att finansiera ökningarna av de under utgiftsområde 16 Ut- bildning och universitetsforskning uppförda anslagen 25:2 Myndigheten för skolutveckling, 25:76 och 25:78 m.m. Sammantaget bör alltså anslaget 25:2 Studiemedel m.m. minskas med . Regeringen avser att återkomma med förslag till nödvändiga ändringar i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. 7.1.13Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 25:2 Myndigheten för skolutveckling I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 25:2 Myndigheten för skolutveckling ökas med . Skälen för regeringens förslag: I syfte att minska risken för friställning av personal och stärka kompetensen inom den av kommun och landsting finansierade verksamheten inom vård, skola och omsorg, föreslås en tidsbegränsad utbildningssatsning. skall sammanlagt 6 000 personer beredas möjlighet att arbeta deltid och studera deltid inom vuxenutbildning eller högskola. För att täcka kostnaderna för samordnings- och informationsåtgärder avseende dessa kombinationsutbildningar behöver anslaget 25:2 Myndigheten för skolutveckling ökas med . Finansiering bör ske genom att det under utgiftsområde 15 Studiestöd uppförda anslaget 25:2 Studiemedel m.m. minskas med motsvarande belopp. 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg ökas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att ytterligare medel behövs för att förstärka stödet till skolorna i deras arbete med hållbar utveckling. Härigenom ges förutsättningar för Myndigheten för skolutveckling att i samverkan med Ungdomens Miljöriksdag (UMR) genomföra skolutvecklingsinsatser inom detta område. UMR är ett projekt vars uppgift är att stödja grundskolornas årskurs 79 och gymnasieskolorna i miljö- och hållbarhetsfrågor. För att möjliggöra detta bör anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg ökas med . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 25:4 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 25:7 Särskilda insatser på skolområdet minskas med . Skälen för regeringens förslag: Regeringen gör bedömningen att verksamheten vid Specialpedagogiska institutets fyra nationella resurscenter bör förstärkas. Som pedagogisk kunskapsresurs för barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder, erbjuder dessa resurscenter specialpedagogisk rådgivning till kommuner och Genom en förstärkning av resurscentren kan stödet till elever med funktionshinder bättre tillgodoses och den kommunala kompetensen i specialpedagogiska frågor höjas. För att göra detta möjligt anser regeringen att anslaget 25:4 bör ökas med . Finansiering bör ske genom att anslaget 25:7 Särskilda insatser på skolområdet minskas med motsvarande belopp. Regeringen gör bedömningen att en viss omdisponering från regional till central nivå av de totala medel som disponerar bättre kan tillgodose det nationella behovet av råd och stöd i specialpedagogiska frågor. Effekterna av finansieringsåtgärden är att möjligheten för kommuner att påbörja nya projektinsatser av regional art minskar. 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser på högst 1 under 20052008. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning besluta om bidrag till kvalificerad yrkesutbildning som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 1 under 20052009. Skälen för regeringens förslag: Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning har meddelat regeringen att beslut har fattats om deltidsutbildningar som innebär åtaganden . Dessa åtaganden medför dock ingen förändring av storleken på bemyndiganderamen. Regeringen konstaterar att Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning har träffat avtal om utbildningar som sträcker sig längre än den medgivna bemyndigandeperioden. I den uppkomna situationen anser regeringen att detta ekonomiska åtagande måste hanteras på ett korrekt sätt i förhållande till . Regeringen anser därför att nu i efterhand bör bemyndiga regeringen att för ramanslaget 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter som uppgår till högst 1 under 20052009. 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. (bemyndigande) I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Något bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser har inte lämnats. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. besluta om stipendier på Svenska institutets område som medför utgifter på högst . Skälen för regeringens förslag: Regeringen konstaterar att beviljar stipendier för senare läsår utan att ha något bemyndigade. I den uppkomna situationen anser regeringen att detta ekonomiska åtagande måste hanteras på ett korrekt sätt i förhållande till . bör därför nu i efterhand bemyndiga regeringen att för ramanslaget 25:73 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. ingå ekonomiska förpliktelser i form av stipendier på Svenska institutets område som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 25:76 ökas med . Skälen för regeringens förslag: I syfte att minska risken för friställning av personal och stärka kompetensen inom den av kommun och landsting finansierade verksamheten inom vård, skola och omsorg, föreslås en tidsbegränsad utbildningssatsning. 2004 och 2005 skall sammanlagt 6 000 personer beredas möjlighet att arbeta deltid och studera deltid inom vuxenutbildning eller högskola. För att täcka kostnaderna för informationsåtgärder m.m. behöver anslaget 25:76 ökas med . Finansiering bör ske genom att det under utgiftsområde 15 Studiestöd uppförda ramanslaget 25:2 Studiemedel m.m. minskas med motsvarande belopp. I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 25:78 m.m. ökas med . Anslaget 25:72 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. minskas med . Skälen för regeringens förslag: I samband med en internrevision 2003 har () uppmärksammat ett underskott avseende den avgiftsfinansierade verksamhet som upphörde och ett anslagsöverskridande till följd av en felaktig redovisning i samband med byte av finansieringsmodell . har i efterhand invänt mot tidigare års redovisningar. Sammantaget uppvisar CSN 2003 ett ackumulerat underskott på ca . Regeringen bedömer att CSN inte har utrymme att finansiera hela underskottet inom ramen för anvisade medel. För att hantera anslagsöverskridandet bör anslaget 25:78 m.m. ökas med . Regeringen avser vidare att inom den gräns som anges i lagen (1996:1059) om statsbudgeten höja myndighetens anslagskredit med ca . Resterande underskott på anslaget kommer att regleras under de närmast följande åren. Finansiering bör ske genom att anslaget 25:72 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. minskas med . I syfte att minska risken för friställning av personal och stärka kompetensen inom den av kommun och landsting finansierade verksamheten inom vård, skola och omsorg, föreslås en tidsbegränsad utbildningssatsning. skall sammanlagt 6 000 personer beredas möjlighet att arbeta deltid och studera deltid inom vuxenutbildning eller högskola. Satsningen på dessa kombinationsutbildningar innehåller ett anpassat studiestöd för deltagarna. För systemutveckling och administration av detta stöd behöver anslaget 25:78 m.m. Finansiering bör ske genom att det under utgiftsområde 15 Studiestöd uppförda ramanslaget 25:2 Studiemedel m.m. minskas med motsvarande belopp. Sammantaget bör därför anslaget 25:78 m.m. ökas med . 7.1.14Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 28:39 Stöd till trossamfund I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 28:39 Stöd till trossamfund minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 28:39 Stöd till trossamfund bör minskas med för att finansiera ökade utgifter på det under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution uppförda anslaget 3:1 . Regeringens förslag: godkänner att regeringen på en extra bolagsstämma i AB verkar för att innestående medel avsedda för konst, teater och andra kulturella ändamål delas ut till regeringen och används för avsedda ändamål. Bakgrund: Kungl. Maj:t beslutade att ge dåvarande tillstånd att anordna ett särskilt pen- ninglotteri till förmån för teater och musik. Be- slutet lade grunden för ett särskilt kulturlotteri som alltsedan dess anordnats av och efter sammanslagningen av och , av AB . Av 4 § AB Svenska Spels bolagsordning framgår att inte någon del av de vinstmedel som är tillgängliga för utdelning skall delas ut till aktieägare. Alla för utdelning tillgängliga vinstmedel skall i stället disponeras på sätt som regeringen föreskriver. Av regeringens beslut om tillstånd till AB att anordna lotterier (beslut , dnr Fi2003/3187) framgår att bolagets vinstmedel löpande under räkenskapsåret skall lånas ut till svenska staten (). Utdelningsbara vinstmedel skall kvittas mot AB Svenska Spels fordringar på staten (). Vad som återstår av utdelningsbara vinstmedel efter kvittning av fordringar, lagstadgad fondering, av riksdag och regering beslutade dispositioner skall AB betala in till staten. Enligt beslutet om tillstånd skall vidare ett visst belopp av det överskott, som uppkommer sedan vinstutdelning och kostnader dragits av från intäkterna från ett av bolaget anordnat traditionellt lotteri tillfalla kulturella ändamål enligt de närmare riktlinjer som regeringen bestämmer. I bilaga till regeringsbeslutet framgår att 1/26 av bolagets överskott 2003 och 2004 från Nya Penninglotten skall användas för konst, teater och andra kulturella ändamål. Vid de ordinarie bolagsstämmorna i AB beslutar stämman om hur bolagets vinst skall disponeras. Vid bolagsstämman 2003 beslöt stämman att bolagets vinst skulle disponeras i enlighet med det förslag till vinstdisposition som styrelsen lämnat i förvaltningsberättelsen och som tillstyrkts av bolagets revisorer, med anmärkning att närmare anvisningar för bidraget om ytterligare till idrottens barn- och ungdomsverksamhet kan komma att beslutas av regeringen. Bolagsstämmans beslut om vinstdispositioner omfattar inte de medel som utgör behållningen från de lotterier som anordnats för kulturella ändamål. Regeringen har, , kontinuerligt genom beslut uppdragit åt AB , tidigare , att betala ut medel som utgör behållning från de lotterier som anordnats för kulturella ändamål till vissa organisationer och, i några fall, statliga myndigheter som beviljats bidrag. har granskat bidragsutbetalningar via AB och beslutat att genom en skrivelse som sändes till begära svar på vissa frågor. har som svar på skrivelse angett att den ordning genom vilken medel hos AB tas i anspråk för utbetalning av bidrag som beviljas av regeringen till förmån för konst och teater m.m. tillkom före den nuvarande regeringsformen och att den sedvänja som utbildats för bidragsutbetalningarna kan sägas stämma mindre väl överens med den befogenhetsfördelning som föreligger mellan och regeringen på finansmaktens område. Enligt promemorian kan även ifrågasättas om bidragsutbetalningarna är i överensstämmelse med utvecklade principerna om bruttoredovisning och fullständighet. Sedvänjan överensstämmer inte heller med det aktiebolagsrättsliga regelverket. Regeringen kommer att inleda ett arbete i syfte att ändra detta förfarande. utgick i sitt ställningstagande från att förhållandena genom de åtgärder regeringen avser att vidta skulle bringas till överensstämmelse med de regler som gäller (bet. 2003/04:KU10). Skälen för regeringens förslag: Den del av överskottet från Penninglotten som avsatts till konst, teater och andra kulturella ändamål har hos AB redovisats som en skuld till . Dessa medel uppgick vid utgången av 2003 till . Enligt regeringens mening bör dessa medel efter beslut vid en extra bolagsstämma i AB 2004 delas ut till regeringen och användas för avsedda ändamål. Regeringen bör bemyndigas att verka för att så sker. Som regeringen tidigare anfört framgår det av regeringens beslut om tillstånd till AB att anordna lotterier att 1/26 av bolagets överskott 2003 och 2004 från Nya Penninglotten skall tillfalla konst, teater och andra kulturella ändamål. Regeringen avser att återkommer i denna fråga i budgetpropositionen . 7.1.15Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Anslaget 31:9 ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 31:1 minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 31:9 behöver ökas med för att täcka verksamhetens kostnader. Finansiering bör ske genom att anslaget 31:1 minskas med motsvarande belopp. 31:10 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet I statsbudgeten finns för detta ändamål uppfört ett ramanslag på . Regeringens förslag: Av anslaget 31:10 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet får högst användas för att finansiera en byggsamordnare med uppdrag att leda och samordna ett program för utveckling och utvärdering av byggsektorn. Skälen för regeringens förslag: Staten och kommunerna har som stora beställare av olika byggnader och anläggningar, ett intresse av en effektiv och kundanpassad byggsektor. Den privata sidan är också en betydande beställare med samma behov.