prop · GS031 · 2004-09-20 00:00:00 — gränsningar som följer av följer av tidigare punkter, Bensin, råtallolja, följer av tidigare punkter, bränsle som avses i 2 kap. 1 § första ändamål än drift av motor- drivna fordon vid tillverk- Bensin, råtallolja, följer av tidigare punkter, bränsle som avses i 2 kap. 1 § första ändamål än drift av Om skattebefrielse inte följer av tidigare punkter, förbrukning för annat ändamål än drift av motor- drivna fordon i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet Bensin, råtallolja, bränsle som avses i 2 kap. 1 § första följer av tidigare punkter, förbrukning i sodapannor, processer eller i processer för framställning av andra Förbrukning vid till- verkningsprocessen i gruv- industriell verksamhet för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, last- bilar och bussar bränsle som avses i 2 kap. 1 § första Bränsle som används för nedan angivna ändamål, i förekommande fall med undantag för vissa bränsleslag, skall helt eller delvis befrias från skatt enligt följande, om inte annat anges. ändamål än motordrift eller uppvärmning eller i en process där bränslet i allt väsentligt används för annat ändamål än motordrift eller Förbrukning i tåg eller annat spårbundet färdmedel som avses i 2 kap. 1 § första stycket Förbrukning i skepp, när skeppet inte används för privat ändamål som avses i 2 kap. 1 § första stycket Förbrukning i båt för vilken medgivande enligt 2 kap. 9 § eller fartygs- tillstånd enligt fiskelagen (1993:787) meddelats, när båten inte används för privat ändamål som avses i 2 kap. 1 § första stycket a) luftfartyg, när luftfartyget inte används för privat 2710 00 26) b) luftfartyg, när luft- fartyget används för privat ändamål eller i luftfartygs- motorer i provbädd eller i nr 2710 00 51) produkter, kolbränslen, produkter för vilka skatte- plikt har inträtt för till- Bränsle som avses i 2 kap. 1 § första elektrisk kraft, med de be- gränsningar som följer av följer av tidigare punkter, Bensin, råtallolja, följer av tidigare punkter, bränsle som avses i 2 kap. 1 § första ändamål än drift av motor- drivna fordon vid tillverk- Bensin, råtallolja, följer av tidigare punkter, bränsle som avses i 2 kap. 1 § första ändamål än drift av motor- drivna fordon vid yrkes- Bensin, råtallolja, följer av tidigare punkter, bränsle som avses i 2 kap. 1 § första ändamål än drift av motor- drivna fordon i yrkesmässig följer av tidigare punkter, förbrukning i sodapannor, processer eller i processer för framställning av andra Förbrukning vid till- verkningsprocessen i gruv- industriell verksamhet för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, last- bilar och bussar bränsle som avses i 2 kap. 1 § första Förbrukning i yrkes- mässig jordbruks-, skogs- bruks- eller vattenbruks- verksamhet för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar bränsle som avses i 2 kap. 1 § första Ansökan om återbetalning eller kompensation enligt 26 §§ skall omfatta en period om ett kalender- kvartal och skall lämnas in till beskattningsmyndigheten efter kvartalets utgång. Ansökan om återbetalning eller kompensation enligt 26 §§ skall omfatta en period om ett kalender- kvartal och skall lämnas in till beskattningsmyndigheten efter periodens utgång. I fråga om återbetalning enligt 2 § som sker med stöd av 6 a kap. 1 § 11 och 14 skall dock återbetalningen omfatta en period om ett kalenderår. Om sökan- den beräknas förbruka bränsle i större omfattning, får dock beskattnings- myndigheten medge att ansökan görs per kalenderkvartal. Ett sådant beslut får återkallas om sökanden begär det eller förutsättningar för medgivande inte finns. Rätt till återbetalning eller kom- pensation enligt 26 §§ föreligger endast när ersättningen för ett kalenderkvartal uppgår till a)i fall som avses i 2, 4, 5 eller 6 §, och b)i fall som avses i 3 §. Rätt till återbetalning eller kom- pensation enligt 26 §§ föreligger endast när ersättningen för ett kalenderkvartal uppgår till a)i fall som avses i 2, 4, 5 eller 6 §, och b)i fall som avses i 3 §. I fråga om återbetalning enligt 2 § som sker med stöd av 6 a kap. 1 § 11 eller 14 får dock återbetalning endast göras för den del av den sammanlagda ersättningen som överstiger 1 000 kro- nor per kalenderår. Utöver möjligheterna till avdrag enligt 7 kap. 1 § första stycket 4, köp av bränsle befriat från skatt enligt 8 kap. 1 § eller till återbetalning enligt 9 kap. 2 § gäller följande. Har bränsle, dock inte bensin eller bränsle som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 b, förbrukats vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruks- verksamhet, medger beskattningsmyndigheten efter ansökan nedsättning av koldioxidskatten eller, beträffande råtallolja, energiskatten för den del av skatten som överstiger av de framställda produkternas försälj- ningsvärde. Nedsättning medges med sådant belopp att den överskjutande skattebelastningen inte överstiger av det överskjutande skattebeloppet för bränslet. Nedsättning får dock inte medges för skatt på bränsle som förbrukats för drift av motordrivna fordon. Bestämmelserna i första stycket gäller även mottagare av värmeleveranser om värmen har använts vid tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. I sådana fall avses med bränsle det bränsle som förbrukats för framställning av värmen. Om olika bränslen förbrukas för denna värmeframställning skall bränslena vid beräkning av nedsättningen fördelas genom propor- tionering i förhållande till respektive bränsle. På motsvarande sätt skall pro- portionering ske vid samtidig framställning av värme och elektrisk kraft. Vid beräkning av nedsättning en- Vid beräkning av nedsättning en- ligt första eller andra stycket får den ligt första eller andra stycket får den koldioxidskatt som är hänförlig till koldioxidskatt som är hänförlig till följande bränslen dock inte sättas följande bränslen dock inte sättas ned mer än att den motsvarar minst ned mer än att den motsvarar minst dieselbrännolja (KN-nr 2710 00 69) dieselbrännolja (KN-nr 2710 00 69) eller fotogen (KN-nr 2710 00 51 eller fotogen (KN-nr 2710 00 51 eller 2710 00 55), eller 2710 00 55), eldningsolja (KN-nr 2710 00 74 eldningsolja (KN-nr 2710 00 74 4 Senaste lydelse 2003:810. 2710 00 78), och 2710 00 78), gasol som förbrukats för drift av gasol som förbrukats för drift av naturgas (KN-nr 2711 11 00 eller 2711 21 00), och kolbränslen (KN-nr 2701, 2702 och 2704) och petroleumkoks (KN-nr 2713 11 002713 12 00), varvid det nedsatta skattebeloppet i genomsnitt alltid minst skall motsvara minimiskattenivåerna för de för- Vad som i tredje stycket före- Vad som i tredje stycket före- skrivs om dieselbrännolja, fotogen, skrivs om dieselbrännolja, fotogen, eldningsolja och gasol tillämpas även eldningsolja, gasol, naturgas, kol- på bränsle för vilket motsvarande bränslen och petroleumkoks tillämpas skatt skall betalas enligt 2 kap. 3 och även på bränsle för vilket mot- svarande skatt skall betalas enligt 2 kap. 3 och 4 §§. Ansökan om nedsättning enligt första eller andra stycket skall omfatta en period om ett kalenderår och skall lämnas in till beskattningsmyndigheten senast efter kalenderårets utgång. En särskild avgift skall betalas för motordrivet fordon och båt, vars bränsletank innehåller oljeprodukter i strid mot 2 kap. 9 § eller 9 a §. Avgiften uppgår för personbil och Avgiften uppgår för personbil och räknas för lastbilar, bussar, traktorer räknas för lastbilar, bussar, traktorer och tunga terrängvagnar som är re- och tunga terrängvagnar som är re- gistrerade i vägtrafikregistret på föl- gistrerade i vägtrafikregistret på föl- Med skattevikt avses den vikt efter vilken fordonsskatt beräknas enligt fordonsskattelagen (1988:327). Med skattevikt avses den vikt efter vilken fordonsskatt beräknas enligt fordonsskattelagen (1988:327). 5 Senaste lydelse 2003:810. motordrivet fordon än som avses i motordrivet fordon än som avses i andra stycket uppgår till 1 000 kro- andra stycket uppgår till 10 000 kro- Avgiften tas ut för varje tillfälle Avgiften tas ut för varje tillfälle som bränsletank påträffas med olje- som bränsletank påträffas med olje- produkter i strid mot 2 kap. 9 § eller produkter i strid mot 2 kap. 9 eller 9 a §. 9 a §. Har avgift påförts någon och skall sådan avgift påföras honom för ytter- ligare tillfälle från det tidigare tillfället, tas avgiften ut med en och en halv gånger det belopp som följer av andra eller tredje stycket. för elektrisk kraft som förbrukas i industriell verksamhet i tillverkningsprocessen eller vid yrkesmässig växthusodling, annan elektrisk kraft än som avses annan elektrisk kraft än som avses under 1 och som förbrukas i kom- under 1 och som förbrukas i kom- muner som anges i 4 §, muner som anges i 4 §, elektrisk kraft som förbrukas för el-, elektrisk kraft som förbrukas för el-, gas-, värme- eller vattenförsörjning i gas-, värme- eller vattenförsörjning i andra kommuner än de som anges i andra kommuner än de som anges i 4 §, och 4 §, och elektrisk kraft som förbrukas i övriga elektrisk kraft som förbrukas i övriga För elektrisk kraft som under För elektrisk kraft som under tiden den 1 novemberden tiden den 1 novemberden förbrukas i elektriska pannor som förbrukas i elektriska pannor som ingår i en elpanneanläggning vars ingår i en elpanneanläggning vars installerade effekt överstiger 2 mega- installerade effekt överstiger 2 mega- watt, utgör dock energiskatten watt, utgör dock energiskatten förbrukning i kommuner som anges förbrukning i kommuner som anges i 4 § för annat ändamål än industriell i 4 § för annat ändamål än industriell eller yrkesmässig växthusodling, och eller yrkesmässig växthusodling, och förbrukning för el-, gas-, värme- eller förbrukning för el-, gas-, värme- eller vattenförsörjning i andra kommuner vattenförsörjning i andra kommuner än de som anges i 4 §. än de som anges i 4 §. följande kalenderår skall de i första följande kalenderår skall de i första och andra styckena angivna skatte- och andra styckena angivna skatte- beloppen räknas om på det sätt som i beloppen räknas om på det sätt som i fråga om skatt på bränslen anges i fråga om skatt på bränslen anges i 2 kap. 10 §. Belopp som anges i 2 kap. 10 §. Belopp som anges i tiondels ören skall dock avrundas till tiondels ören skall dock avrundas till 6 Senaste lydelse 2003:810. hela tiondels ören. hela tiondels ören. Avdrag får göras även för energiskatt och koldioxidskatt på bränsle som förbrukats på ett sätt som ger rätt till skattebefrielse enligt 6 a kap. 1 § 7 och 3 och 4 §§. Avdrag enligt första stycket får göras endast i den mån avdrag inte gjorts enligt 7 kap. 1 § första stycket 4 i fall som avses i 6 a kap. 1 § 7 eller 3 eller 4 §. elektrisk kraft som i fram- elektrisk kraft som i fram- ställts i ett vindkraftverk får göra av- ställts i ett vindkraftverk får göra av- drag med ett belopp som svarar mot drag med ett belopp som svarar mot verket är placerat på havsbotten eller verket är placerat på havsbotten eller ring får avdrag göras motsvarande ring får avdrag göras motsvarande rätten upphör dock när den rätten upphör dock när den vindkraftverket uppgår till 20 000 vindkraftverket uppgår till 20 000 kilowattimmar per installerad kilo- kilowattimmar per installerad kilo- watt enligt elgeneratorns märkeffekt. watt enligt elgeneratorns märkeffekt. Om elektrisk kraft har förbrukats i annan yrkesmässig jordbruks- verksamhet än vid växthusodling eller i yrkesmässig skogsbruks- eller vatten- bruksverksamhet, beslutar beskattningsmyndigheten efter ansökan om åter- betalning av energiskatten på den elektriska kraften. omfatta perioden den 1 juliden 30 juni (årsperiod). beräknas förbruka elektrisk kraft i räknas förbruka elektrisk kraft i större omfattning, får dock beskatt- större omfattning, får dock beskatt- ningsmyndigheten medge att an- ningsmyndigheten medge att an- sökan görs per kalenderkvartal. sökan görs per kalenderkvartal. sådant beslut får återkallas om sådant beslut får återkallas om sökanden begär det eller förutsätt- sökanden begär det eller förutsätt- ningar för medgivande inte finns. ningar för medgivande inte finns. endast för skillnaden mellan det endast för skillnaden mellan det betalda skattebeloppet och ett be- betalda skattebeloppet och ett be- ning får dock endast göras för den ning får dock endast göras för den 7Senaste lydelse 2003:810. 8Senaste lydelse 2003:810. beskattningsmyndigheten efter utgången av årsperioden respektive kalenderkvartalet. beskattningsmyndigheten efter utgången av kalenderåret respektive kalenderkvartalet. Övergångsbestämmelserna till (1997:479) För tid fram till För tid fram till efter ansökan, utöver vad som fram- efter ansökan, utöver vad som fram- går av den nya lydelsen av 9 kap. 9 §, går av den nya lydelsen av 9 kap. 9 §, att vid industriell framställning av att vid industriell framställning av ämnen än metaller koldioxidskatten ämnen än metaller koldioxidskatten på annat bränsle än sådant som be- på annat bränsle än sådant som be- skattas som mineraloljeprodukt och skattas som mineraloljeprodukt och som förbrukats för annat ändamål än som förbrukats för annat ändamål än drift av motordrivna fordon tas ut drift av motordrivna fordon tas ut med sådant belopp att skatten för med sådant belopp att skatten för inte överstiger av de inte överstiger av de Vid beräkning av nedsättningen enligt första stycket får koldioxidskatten dock inte sättas ned mer än att den motsvarar minst a)per naturgas (KN-nr 2711 11 00 eller 2711 21 00), b)per kolbränslen (KN-nr 2701, 2702 eller 2704) och petroleumkoks (KN-nr 2713 11 002713 12 00). Ansökan om nedsättning enligt första stycket skall omfatta en period om ett kalenderår och skall lämnas in till beskattningsmyndigheten senast efter kalenderårets utgång. Bestämmelserna i 9 kap. 9 a och 9 b §§ tillämpas även på sådan nedsättning som avses i första stycket. 1.Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före ikraft- trädandet. 2.Den nya lydelsen av 11 kap. 12 § tillämpas dock för tid varvid årsperioden den 1 juli 2005den avkortas till perioden den 1 juliden . För den avkortade perioden skall skillnadsbeloppet enligt 11 kap. 12 § andra stycket i stället utgöra . Ansökan om återbetalning av energiskatt skall lämnas in till beskattningsmyndigheten efter utgången av perioden. 9 Senaste lydelse 2003:810. Budgetpolitiska mål och statsbudgeten 4 Budgetpolitiska mål och statsbudgeten I detta kapitel redovisas de av beslu- tade budgetpolitiska målen för åren 20042006. I kapitlet redovisas även regeringens förslag om mål för den offentliga sektorns finansiella spa- rande 2005 samt regeringens bedömning avseende utgiftstaket . Därefter redo- visas centrala förutsättningar för budgetberäk- ningarna, såsom den makroekonomiska ut- vecklingen, förslag till nya beslut samt tidigare fattade beslut med budgetmässiga konsekvenser. Vidare redogörs översiktligt för statens, kommunsektorns och ålderspensionssystemets finanser. En detaljerad redovisning av stats- budgetens inkomster och utgifter återfinns i ka- pitel 5 respektive 6. Beräkningar för de delar av statsbudgeten som varken klassificeras som in- komster eller utgifter (exempelvis myndigheters in- och utlåning i ) redovisas dock i detta kapitel. Budgetpolitiken är inriktad på två övergripande och fleråriga mål, dels utgiftstaket för staten, dels den offentliga sektorns finansiella sparande (saldomålet). De budgetpolitiska mål som har beslutat ligger fast: 1.De takbegränsade utgifterna skall rymmas inom beslutade utgiftstak för staten. 2.Den offentliga sektorns finansiella sparande skall uppgå till av bruttonational- produkten (BNP) i genomsnitt över en konjunkturcykel. har normalt fastställt ett utgiftstak för staten i förväg. Utgiftstaket för staten sätter en övre gräns för statens utgif- ter. I denna proposition gör regeringen i stället en bedömning hur utgiftstaket bör be- räknas (se i avsnitt 4.1.1.). Vidare föreslås tek- niska justeringar av utgiftstaken för åren 2005 2006. Regeringen har även normalt läm- nat förslag om en beräkning av taket för den of- fentliga sektorns utgifter för de kommande bud- getåren i budgetpropositionen. Nivån på taket för den offentliga sektorns utgifter är av- görande för skatteuttaget. Regeringen lämnar förslag om beräkning av tak för den offentliga sektorns utgifter för 20052006 i avsnitt 4.1.2. Regeringen angav ekonomiska vår- proposition att den fortsättningsvis avser att fö- reslå ett preciserat mål för det offentliga sparan- det enbart för och inte som tidigare för det tredje kommande budgetåret. I avsnitt 4.1.3 finns förslag om mål för det offent- liga sparandet . Det övergripande överskottsmålet på av BNP över en konjunkturcykel ligger fast. Utgiftstaket för staten är ett viktigt budget- politiskt åtagande för och regeringen och främjar trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Utgiftstaken kan bland annat för- hindra att tillfälligt högre inkomster används för att finansiera varaktigt högre utgifter. Utgiftsta- ket för staten tydliggör även behovet av priorite- ringar mellan utgiftsområden och förebygger en utveckling där skatteuttaget måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll. Utgiftstaket utgör därmed ett viktigt instrument för att säkerställa saldomålet. Genom utgiftstaken stärks omvärl- dens tilltro till den svenska budgetpolitiken. Utgiftstaket har klarats samtliga år sedan det infördes. I tabell 4.1 redovisas fastställda ut- giftstak för åren 20002003 och utfallet för de takbegränsade utgifterna. Tabell 4.1 Utgiftstak för staten Takbegränsade utgifter (utfall) har beslutat om ett mål som innebär att de offentliga finanserna skall visa ett samlat överskott på av BNP över en kon- junkturcykel. Den demografiska utvecklingen kommer att leda till ökade resurskrav på den of- fentliga sektorn, främst efter 2010. Ett överskott på av BNP ökar den offentliga netto- förmögenheten, vilket förbättrar möjligheterna att möta dessa krav. Tabell 4.2 Den offentliga sektorns finansiella sparande Målet för den offentliga Målen för den offentliga sektorns finansiella spa- rande överträffades med god marginal 2000 och 2001. En förklaring till det gynnsamma utfallet var att den svenska ekonomins potentiella pro- duktionsnivå ökade. Därmed kunde även BNP- tillväxten vara hög utan att inflationsmålet hota- des. Dessutom blev skatteintäkterna större än vad som förväntades när målen beslutades. har också fastställt årliga över- skottsmål för den offentliga sektorns finansiella sparande. fastställde ett sådant över- skottsmål för den offentliga sektorns finansiella sparande för av BNP. Den allmänna konjunkturutvecklingen var dock svag varför den offentliga sektorns finansiella sparande 2003 stannade vid av BNP. Det årliga genomsnittet 2003 uppgår trots detta till av BNP. Erfarenheterna av de övergripande budgetpo- litiska målen är goda. skapades utrymme för utgiftsreformer och skattesänkningar som den offentliga sektorns nettoskuld minskade. De av fastställda utgiftstaken för staten och årsvisa målen för den offentliga sektorns finansiella spa- rande för åren 20042006 redovisas i tabell 4.3. Tabell 4.3 Av beslutade årsvisa budgetpolitiska mål Utgiftstak för staten, Finansiellt sparande i offentlig sektor, procent av BNP Budgeteringsmarginalen är skillnaden mellan ut- giftstaket för staten och de utgifter som utgifts- taket omfattar. Budgeteringsmarginalerna för åren 20022003 har varit små och är mycket knappa för åren 20042006. Regeringen avser att vidta åtgärder för att undvika överskridanden av utgiftstaken och 2005. Prognosen för bud- geteringsmarginalen är osäker och bygger på att det trendbrott som skett beträffande sjuktalen är varaktigt och att sjuktalen fortsätter att minska 2005 och 2006. I föreliggande proposition antas att antalet sjukpenningdagar (netto) sammanta- get minskar med . Tabell 4.4 Den offentliga sektorns finansiella sparande samt budgeteringsmarginalen Den offentliga sektorns finansiella sparande, procent av BNP Mot bakgrund av bland annat den stora osäker- het som råder om såväl utvecklingen inom ohäl- soområdet som arbetsmarknadsläget kommer regeringen att noga följa utgiftsutvecklingen un- der 20042006. Om det finns risk för att ett be- slutat tak för statens utgifter överskrids kommer regeringen att vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder. Den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas bli av BNP 2004, det vill säga något högre än det av fastställda målet om ett överskott på . Vid be- räkningen av de offentliga finanserna och de tak- begränsade utgifterna under den kommande tre- årsperioden har hänsyn tagits till de förslag till beslut om utgifter och inkomster som läggs fram i denna proposition och till de aviseringar om utgifts- och inkomstförändringar som presente- ras. I tabell 4.4 redovisas det beräknade över- skottet i de offentliga finanserna och budget- eringsmarginalen . förutses den offentliga sektorns sparande förstärkas något. Det övergripande överskottsmålet på av BNP över en konjunkturcykel ligger fast. Utgiftstak för staten 20042006 Regeringens förslag: Till följd av tekniska justeringar sänks utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten till 2005 och till 2006. Skälen för regeringens förslag: Nivån på ut- giftstaket beslutas normalt i förväg. Betydande förändringar i förutsätt- ningarna efter att ett utgiftstak fastställts kan föranleda tekniska justeringar av utgiftstaket. Tekniska justeringar av utgiftstaket kan bl.a. motiveras av förändringar som inte har någon ef- fekt på de konsoliderade utgifterna för den of- fentliga sektorn, men som ändå påverkar storle- ken på de takbegränsade utgifterna. Tekniska justeringar syftar till att utgiftstaket skall utgöra en lika stram begränsning för de offentliga ut- gifterna efter justeringen som före de föränd- ringar som föranleder justeringen. De tekniska justeringar som utgör skäl för de föreslagna sänkningarna av utgiftstaket för staten 2005 och 2006 framgår av det följande. Tabell 4.5 Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten Nuvarande utgiftstak för staten Begränsat avdrag för pensionsavgift Summa tekniska justeringar (avrundat) Förslag till utgiftstak för staten Jämfört med beräkningen i budgetpropositionen blir omslutningen i det kommunala ut- jämningssystemet och kostnadsutjämnings- systemet för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) 0,46 respektive lägre 2004. Motsvarande tekniska justeringar har gjorts tidigare i samband med att omslutningen i utjämningssystemet har ökat. Till följd av propositionen Ändringar i det kommunala utjämningssystemet (prop. 2003/04:155) föreslår regeringen i förevarande proposition en förändrad redovisning av det kommunala utjämningssystemet (se utgiftsom- råde 25 Allmänna bidrag till kommuner, avsnitt 2.9.1). Den föreslagna redovisningsförändringen innebär att anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting och inkomsttiteln 1511 Utjämningsavgift för kommuner och lands- ting nettoredovisas på anslaget 48:1 När utgiftsta- ken respektive 2006 fastställdes beräk- nades såväl utjämningsbidraget som utjämnings- avgiften till . Regeringen föreslår i denna proposition att ett ytterligare steg i den inkomstskattereform som presenterades i budgetpropositionen genomförs (se avsnitt 8.2.1). Re- formen innebär att skattereduktionen för allmän pensionsavgift höjs från av pensionsavgifterna . Avdragsrätten för allmän pensionsavgift sänks från , vilket beräknas öka kommu- nernas skatteintäkter med 2005. Statsbidragen till kommuner och landsting föreslås därför sänkas med motsvarande belopp . Regeringen föreslår också att grundavdraget höjs . För att neutralisera effekterna på det kommunala skatteunderlaget höjs samti- digt statsbidragen till kommuner och landsting med .