prop · GR031d18 · 2004-01-01 00:00:00 — 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395).................. Utgiftsområde 15 Studiestöd................................................................................. Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd.......................................................... 25:1 Studiehjälp m.m. ........................................................................... 25:2 Studiemedel m.m........................................................................... 25:3 Studiemedelsräntor m.m............................................................... 4.1.525:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk.......................................................... 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål ......................................... 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m............................................. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd ............................................ 3.2 Härledning av ramnivå 2004-2006............................................................................ 4.25:1 Anslagsutveckling för Studiehjälp m.m. ............................................................. 4.25:1 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 ................................................................. 4.25:2 Anslagsutveckling för Studiemedel m.m. ........................................................... 4.25:2 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 ................................................................. 4.25:3 Anslagsutveckling för Studiemedelsräntor m.m. ............................................... 4.25:3 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 ................................................................. 4.25:4 Anslagsutveckling för Rekryteringsbidrag ......................................................... 4.25:4 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 ................................................................. 4.25:5 Anslagsutveckling för Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk............................................................. 4.25:5 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 ................................................................. 4.25:6 Anslagsutveckling för Bidrag till vissa studiesociala ändamål ........................... 4.25:6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden......................................................... 4.25:6 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 ................................................................. 4.25:7 Anslagsutveckling för Bidrag till vissa organisationer m.m. ............................. 4.25:7 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 ................................................................. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) (avsnitt 2.1 och 4.1.2), 2.godkänner att lån tas upp i för studielån intill ett belopp om 130 (avsnitt 4.1.3), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst efter 2004 (avsnitt 4.1.6), 4.för anvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt följande uppställning: 25:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs att punkt 10 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till studiestödslagen (1999:1395) skall ha följande lydelse. Den som betalar tillbaka studielån eller återbetalningspliktiga studiemedel enligt både studiestödslagen (1973:349) och den nya lagen kan begära att äldre lån läggs samman med nya lån och att de sammanlagda lånen betalas tillbaka enligt bestämmelserna i den nya lagen. Sammanläggningen skall börja tillämpas året närmast då låntagaren begärt att lånen skall läggas samman. Sammanläggningen skall ske enligt följande. En gemensam återbetalningstid bestäms för det sammanlagda lånet i enlighet med bestämmelserna i 4 kap. 4, 9 och 10 §§ i den nya lagen. För återbetalning av det sammanlagda lånet skall bestämmelserna i 4 kap. i den nya lagen även i övrigt tillämpas. Regeringen eller den myndighet som Den som har beviljats studielån eller återbetalningspliktiga studiemedel enligt både studiestödslagen (1973:349) och den nya lagen kan begära att äldre lån läggs samman med nya lån och att de sammanlagda lånen betalas tillbaka enligt bestämmelserna i den nya lagen. Sammanläggningen skall börja tillämpas året närmast då låntagaren begärt att lånen skall läggas samman. Sammanläggningen skall ske enligt följande. En gemensam återbetalningstid bestäms för det sammanlagda lånet i enlighet med bestämmelserna i 4 kap. 4, 9 och 10 §§ i den nya lagen. För återbetalning av det sammanlagda lånet skall bestämmelserna i 4 kap. i den nya lagen även i övrigt tillämpas. Regeringen eller den myndighet som 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 regeringen bestämmer får dock föreskriva att årsbeloppet enligt 4 kap. 14 § första stycket i den nya lagen får sättas ned till ett belopp som är lägre än av låntagarens inkomst eller från och med det år då låntagaren fyller . Årsbeloppet skall dock alltid uppgå till av låntagarens inkomst. Från och med det år då låntagaren fyller får tillägg till inkomsten göras för förmögenhet. Avskrivning av lån som har lagts samman skall i fråga om lån som lämnats enligt den gamla lagen ske enligt 8 kap. 9, 10 och 12 §§ i den gamla lagen och i fråga om lån som lämnats enligt den nya lagen ske enligt 4 kap. 25 § i den nya lagen. regeringen bestämmer får dock föreskriva att årsbeloppet enligt 4 kap. 14 § första stycket i den nya lagen får sättas ned till ett belopp som är lägre än av låntagarens inkomst eller från och med det år då låntagaren fyller . Årsbeloppet skall dock alltid uppgå till av låntagarens inkomst. Från och med det år då låntagaren fyller får tillägg till inkomsten göras för förmögenhet. Avskrivning av lån som har lagts samman skall i fråga om lån som lämnats enligt den gamla lagen ske enligt 8 kap. 9, 10 och 12 §§ i den gamla lagen och i fråga om lån som lämnats enligt den nya lagen ske enligt 4 kap. 25 § i den nya lagen. Denna lag träder i kraft . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3 Utgiftsområde 15 Studiestöd Samtliga anslag under utgiftsområdet hör till politikområdet Utbildningspolitik som presenteras under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utgiftsområdet omfattar kostnader för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier. Kostnader för förvaltningen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), redovisas under utgiftsområde 16 politikområde Utbildningspolitik. Inom utgiftsområdet anslås medel för studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan, studiemedel i form av studiebidrag, samt medel för räntesubventioner och avskrivning av studielån. Vidare anslås medel för rekryteringsbidrag vid vuxenstudier, bidrag vid korttidsstudier, bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk samt bidrag för studiesociala ändamål. Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att anslagsbelastningen, förutom av reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av antalet studerande i utbildningar som ger rätt till studiestöd och de studerandes val av studiestöd. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiestöd och återbetalningen av studielån finns främst i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655) samt CSN:s tillämpningsföreskrifter. Bestämmelser om rekryteringsbidraget återfinns i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande och förordningen (2002:744) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande samt i CSN:s tillämpningsföreskrifter. Bidrag vid kortare studier regleras i förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd Totalt för utgiftsområde 15 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Tabell 3.2 Härledning av ramnivå 2004-2006. Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 4 Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd Tabell 4.25:1 Anslagsutveckling för Studiehjälp m.m. Anslaget finansierar studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Vidare finansierar anslaget enligt särskild författning (CSNFS 1983:17) ersättning till svenska elever utomlands för dagliga resor. Studiehjälpen består av tre olika bidrag som kan lämnas till studerande i gymnasieskolan eller annan utbildning på motsvarande nivå. Studiebidraget är ett generellt bidrag och lämnas med . Extra tillägg är ett behovsprövat bidrag som studerande från inkomstsvaga hushåll kan ansöka om. Likaså är det statliga inackorderingstillägget till studerande utanför det offentliga skolväsendet behovsprövat. För att stärka barnfamiljernas situation beslutade efter förslag i budgetproposition att utöka studiehjälpen till studerande i gymnasieskolan. kan studiehjälpen lämnas istället för som tidigare . Utgifterna är främst beroende av antalet ungdomar i åldern som studerar i gymnasieskolor eller motsvarande skolformer. Anslagssparandet beror på ett lägre antal studerande än beräknat. Anslagssparandet har bortförts genom indragning. Enligt befolkningsstatistik beräknas antalet ungdomar i åldern att öka det kommande budgetåret. Detta innebär att utgiften sammantaget ökar för studiebidraget, inackorderingstillägget och det extra tillägget med . Mot bakgrund av ovanstående beräknas kostnaden för studiehjälpen till 3 för . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 4.25:1 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 4.25:2 Anslagsutveckling för Studiemedel m.m. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 22 476 023 tkr avser statliga ålderspensionsavgifter , varav 457 459 är regleringsbelopp för . Anslaget finansierar kostnader för studiemedel i form av studiebidrag samt pensionsavgifter. Studiemedel består av bidrag och lån och vänder sig i huvudsak till de studerande som inte omfattas av studiehjälp eller rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Studerande med studiemedel finns främst inom högskola, vuxenutbildning, folkhögskola och yrkesutbildning. Eftersom studiemedel till övervägande del är rättighetsstyrt är utgiften främst beroende av antalet studerande som beviljas studiestöd. Därutöver påverkas utgiftsnivån bl.a. av de studerandes studietakt, studietid samt uppgiven inkomst. Utgiften på anslaget påverkas också av den allmänna prisutvecklingen i samhället genom ersättningsnivåns koppling till prisbasbeloppet. En jämförelse mellan anslag och prognos för visar att prognosen ligger lägre än anslagsnivån. Skillnaden beror huvudsakligen på att antalet studie- medelstagare på grundskole- och gymnasial nivå beräknas bli lägre än tidigare gjorda bedömningar. Överströmningarna till studiemedel med det högre bidraget från de tidigare sökbara vuxenstudiestöden beräknas bli lägre innevarande år jämfört med tidigare gjorda bedömningar. Det uppkomna anslagssparandet beror dels på att anslagssparande inte förbrukats, dels på att antalet studiemedelstagare med det högre bidraget blivit lägre. Anslagssparandet har bortförts genom indragning. Regeringens förslag: I övergångsbestämmelserna till studiestödslagen (1999:1395) skall en ändring göras för att möjliggöra för de som har studielån i flera lånesystem att lägga samman lånen på ett tidigare stadium. Skälen för regeringens förslag: infördes det nya studiemedelssystemet och återbetalningar enligt den nya ordningen har påbörjats. finns det många personer som har lån i mer än ett studiestödssystem. För att underlätta återbetalningen för dessa personer finns det därför en möjlighet att lägga samman lånen () har regeringens uppdrag att noga följa det nya systemet. Vid denna uppföljning har CSN uppmärksammat att punkt 10 i övergångsbestämmelserna till studiestödslagen om möjlighet till sammanläggning av lån tagna i olika lånesystem utformats otydligt. CSN har uppmärksammat att bestämmelsen behöver ändras så att det klart framgår att sammanläggning kan medges innan återbetalningsskyldigheten inträder. På så vis kan låntagaren undvika amortering i olika lånesystem redan det första återbetalningsåret. Förslaget är av teknisk karaktär och innebär inte någon egentlig förändring av studiemedelssystemet. Ändringen innebär inte någon kostnadsökning men administrationen förenklas och systemet blir mer överblickbart för den enskilde. CSN har beretts tillfälle att lämna synpunkter på Ändringen skall träda i kraft . Studiemedelsanslaget följer utvecklingen inom utbildningssektorn och påverkas av de insatser riksdag och regering gör inom området. Som följd av att lärosätenas grundutbildningsanslag justerats, se Högskoleverksamhet, kapitlet Särskilda frågor, avsnitt 8.3.1 Anslagsberäkningar, kommer behovet av studiemedel att minska med och framåt. I enlighet med regeringens förslag ekonomiska vårproposition har beslutat om vissa besparingsåtgärder. Det högre bidraget i studiemedelssystemet kommer därför inte att lämnas för studier på gymnasial nivå till dem som redan har en treårig gymnasial utbildning eller motsvarande utbildning. Gruppen erbjuds i stället repetitions- och kompletteringsstudier med den generella bidragsnivån. Förändringen medför minskade utgifter på 2004. Studiemedlets ersättningsnivå är knuten till prisbasbeloppet, vilket innebär ökade utgifter med . Jämfört med anvisade medel statsbudget beräknas utgifterna dock att minska med nästan beroende på ett lägre antal studiemedelstagare främst på grund- och gymnasienivå. Antalet studerande vid polisutbildningen i , och utökas . Studiemedelsanslaget förstärks därför med genom att det under utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda anslaget 4:1 motsvarande belopp. Anslaget har engångsvis justerats upp till följd av att den preliminära inbetalningen av statliga ålderspensionsavgifter understigit den av fastställda slutliga avgiften. Mot bakgrund av ovanstående beräknas kostnaden för studiemedel till 11 för . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 4.25:2 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 4.25:3 Anslagsutveckling för Studiemedelsräntor m.m. 1 Inklusive av beslutade anslag på tilläggsbudget i samband med bet. 2002/03:FiU24. Anslaget uppfördes 2001 i samband med studiemedelsreformen och finansierar räntor på och avskrivningar av studielån som lämnats inom ramen för studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa). Anslaget belastas dessutom av avskrivningar av studielån som lämnats inom ramen för studiehjälpen enligt äldre bestämmelser. Anslaget belastas också av kostnader för avskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti i enlighet med kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för studier eller på grund av att låntagaren avlidit eller varit varaktigt betalningsoförmögen. Faktorer som styr utgifterna på anslaget är nyutlåning, ränteutveckling, prisbasbeloppsförändringar, återbetalningstakt och avskrivning av studielån. Ränteutgifterna beror också på den fordran som staten har på samtliga låntagare. Utfallet på anslaget 2003 förväntas bli högre än anvisade medel. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Underskottet täcks av anslagssparande . Omfattningen av låneverksamheten bestäms främst av antalet studielåntagare och deras lånebenägenhet. fanns knappt 1,7 miljoner studielån registrerade. Den samlade utestående skulden för alla typer av lån var fördelat på cirka 1,4 miljoner låntagare. Lån tagna efter 1988 finansieras genom att CSN tar upp lån i . Regeringens förslag: får lån för studielån tas upp i för det samlade behovet intill ett belopp om 130 . Skälen för regeringens förslag: CSN:s totala upplåning hos () beräknas uppgå till vid utgången av 2003 för studielån tagna . För beräknas att ytterligare behöver lånas upp för studielån. Det samlade lånebehovet bedöms därmed uppgå till för . En övervägande del av anslagsbelastningen utgörs av räntekostnader för lån tagna i RGK. Till följd av att den totala skuldstocken ökar och att återbetalningarna ännu är relativt begränsade kommer också räntekostnaderna att öka. För innebär detta att utgiften ökar med . Upplåningsräntan för CSN för dessa lån är 2003 och baseras på den ovägda genomsnittsnittsräntan av emissionsräntorna för RGK:s statsskuldsväxel och statsobligationsemissioner . Denna ränta förväntas 2004 minska till vilket innebär att utgifterna hänförbara till makroekonomiska förändringar beräknas sjunka med . Mot bakgrund av ovanstående beräknas kostnaden för studiemedelsräntor m.m. till 5 för . Tabell 4.25:3 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 4.25:4 Anslagsutveckling för Rekryteringsbidrag 1 275 041 tkr avser statliga ålderspensionsavgifter. Anslaget finansierar kostnader för bidrag enligt lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Det nya rekryteringsbidraget skall komplettera studiestödssystemet och kunna användas som ett verktyg i kommunernas uppsökande verksamhet för att stimulera till studier på grundskole- och gymnasienivå. Avsikten är att kommunerna skall rekrytera personer som är eller äldre med kort tidigare utbildning och som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som har något funktionshinder. Uppgiften för kommunerna är också att bedöma om dessa personer har behov av kompletterande utbildning. CSN skall besluta om och ansvara för utbetalning av rekryteringsbidraget samt övrig administration. Utgifterna är främst beroende av kommunernas förmåga och möjligheter att rekrytera vuxna till studier. Utgiften på anslaget påverkas också av den allmänna prisutvecklingen i samhället genom ersättningsnivåns koppling till prisbasbeloppet. Utfallet på anslaget 2003 förväntas bli lägre än anvisade medel. Detta är en följd av att kommunernas rekryteringsverksamhet inte nått upp i de volymer som tidigare bedömts vara möjligt. Omfördelning av medel från kommuner med rekryteringssvårigheter till kommuner med behov av ytterligare resurser är möjlig en gång . Rekryteringsbidraget till vuxenstuderande är i sin helhet ett bidrag och beloppen följer studiemedelssystemets totalbelopp. Som följd av politiska prioriteringar ekonomiska vårproposition kommer den planerade uppbyggnaden av rekryteringsbidraget vid vuxenstudier att ske i en lugnare takt än det ursprungligen var tänkt. Detta innebär att den beräknade anslagsnivån i budgetpropositionen minskas med . beräknas dock anslagsnivån öka med jämfört med . Rekryteringsbidraget till vuxenstuderande är knutet till prisbasbeloppet, vilket innebär ökade utgifter med . Kommunerna kompenseras för sin medverkan inom ramen för det allmänna bidraget till kommunerna. Mot bakgrund av ovanstående beräknas kostnaden för rekryteringsbidrag till 1 för . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 4.25:4 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 4.1.525:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Tabell 4.25:5 Anslagsutveckling för Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 1 89 tkr avser statliga ålderspensionsavgifter . bidrag enligt förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan för kostnader för resor och boende för döva och hörselskadade elever vid riksgymnasierna i , samt för elever vid Rh-anpas- sad gymnasial utbildning i , , och , utgifter enligt förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar för kostnader för dels anordnandet av sådan utbildning, dels deltagande i sådan utbildning. De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är antalet elever. Vid beslut om bidrag enligt förordningen tas hänsyn till om eleven uppbär sjukersättning eller aktivitetsersättning. Budgeteringen under anslaget utgår från att ingen elev uppbär sådan förmån, vilket 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 förklarar både skillnaden mellan anvisade medel statsbudget och beräknad utgift samt det uppkomna anslagssparandet . Anslagssparandet har efter beslut av regeringen dragits in. har 330 personer beviljats bidrag enligt förordningen om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Omfattningen bedöms ligga på i stort sett samma nivå , men ersättningsgraden kommer att öka till följd av beslut (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257) om sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension. Beslutet om förtidspension och sjukbidrag trädde i kraft och innebär att den nya aktivitetsersättningen utgår tidigast från det år den försäkrade fyller . Detta innebär att utgiften på anslaget förväntas öka successivt fram . Anslaget har uppräknats med med anledning av beslut föregående år om reglering av statlig ålderspensionsavgift . Mot bakgrund av ovanstående beräknar regeringen anslaget till för . Tabell 4.25:5 Härledning av anslagsnivå 2004-2006 Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 4.1.625:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Tabell 4.25:6 Anslagsutveckling för Bidrag till vissa studiesociala ändamål Anslaget finansierar stöd till produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker. Anslaget disponeras av Talboks- och (TPB) som i samverkan med andra bibliotek skall förse synskadade och andra läshandikappade med litteratur. En jämförelse mellan anslag och utfall visar att utfallet blev högre än anvisade medel. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst efter 2004. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 4.25:6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Utbyggnaden av högskolan har inneburit ett ökat antal studenter vilket också lett till en ökning av antalet funktionshindrade i högskolan. Anslaget har inte tillförts nya medel.