prop · GR03125d3 · 2004-04-13 00:00:00 — Målet är att utveckla och pröva arbetssätt och modeller för rehabilitering för äldre personer med synnedsättning från basnivå (primärvårdsenheter och kommunala rehabiliteringsenheter) till specialistnivå (syncentralerna) genom att öka kunskapen på basnivån. Försöksverksamheten kommer att bedrivas vid några av primärvårdsenheterna i och några kommuner i länet. Viss försöksverksamhet skall också bedrivas i . En nära samverkan kommer att finnas mellan syncentralen och verksamma på basnivån. Frågor som skall belysas är t.ex. om alla som remitteras till ögonklinik måste till syncentralen eller kan rehabiliteringen börja på basnivån, vilken typ av behandling utförs bäst på basnivå respektive syncentral m.m. Kontaktperson: , tel. för rehabilitering av skallskadade Projektet omfattning och konsekvenser av hjärnskador samt befintligt rehabiliteringsutbud för år 1 av 3 Förbunden har konstaterat brister på kontinuitet i vård- och rehabiliteringskedjan, det saknas modeller för övergången mellan och kommunens ansvarsområden. Individuella planer som skulle underlätta samverkan mellan huvudmännen upprättas i alltför liten utsträckning. Förbunden konstaterar också att det saknas kunskap om hur många skadade som finns och hur omfattande deras skador är. Det finns inte heller någon inventering av vilken rehabilitering och vilket stöd skadade och deras anhöriga kan få. Förbunden vill därför tillsammans genomföra tre delstudier; kartläggning av förekomsten av förvärvade hjärnskador, studier av faktiska rehabiliteringsprocesser med uppföljning på individnivå samt inventering av rehabiliteringsutbud. studierna skall sammanställas och användas i kontakter med kommuner Kontaktperson: , tel. för år 3 av 3 Ett projekt med syfte att utveckla en modell för sammanhållen hörselvård med god kvalitet. Man prövar i och en modell för audiologisk rehabilitering utifrån ett brukarperspektiv, där hörselvårdens olika delar hålls samman och där resurserna används flexi- belt och i samverkan med HRF för att kunna stödja nyhörselskadade. Projektet är nu inne i en genomförandefas där alla patienter med hörsel- nedsättning skall få genomgå en mer omfattande behovsanalys och en rehabiliteringsplan som anger vilken rehabilitering man skall få och när, vad vården skall svara för och vad patienten själv skall göra. skall ges till såväl patienter och föreningsmedlemmar som till personal- Projektet utvärderas av medicinsk Kontaktperson: , tel. för år 1 av 3 vänder sig till personer med panik- syndrom, social fobi, generaliserat ångestsyndrom och posttraumatiskt stressyndrom med eller utan depression. med Stiftelsen och bygga upp ett korttidshem med 6 platser för vuxna personer med ångestsyndrom. under en eller få hjälp att klara sin vardag och sin livssitua- tion genom samtal och individuell träning och möten mellan andra per- soner med samma funktionshinder. Man vill bygga upp självförtroendet och lära ut ångesthantering i en trygg miljö. Kontaktperson: , tel. för år 1 av 3 Habiliterings- och hjälpmedelsenheten i och Föreningen Dövblinda (FSDB) beräknar antalet dövblinda i regionen till ca Funktionshindrets art och grad varierar, men det leder ofta till social isolering och stressreaktioner på grund av att man inte har tillgång till information och inte känner sig delaktig i samhället. inte är så stor saknas i kommunerna erfarenhet och kunskap kring döv- blindas situation varför det är svårt att ge service med kvalitet. regionens och hjälpmedel skall därför bygga upp ett regionalt resursteam för dövblinda som kan ge kunskap till såväl döv- blinda och deras anhöriga, som till olika personalgrupper inom regionen. Kontaktperson: , tel. Rekryteringsgruppen För aktiv rehabilitering Projektet personer med ryggmärgsskada för år 2 av 3 drabbas ca 120 personer, främst unga, av traumatisk ryggmärgs- skada som leder till ett liv i rullstol och därmed ökade svårigheter att delta i olika aktiviteter. Föreningen vill genomföra en träningsstudie på kajakergometer (ett träningsredskap för inomhuspaddling som används av ) för att se vilka effekter träningen har på funktionshindrades rörelsemönster, muskelkoordination, balans, muskel- Samarbetspartners är , och Kontaktperson: , tel. Rekryteringsgruppen För aktiv rehabilitering Projektet för inkompletta ryggmärgsskador för år 3 av 3 Föreningens primära målgrupp är ryggmärgsskadade och framför allt de som har en förlamningsskada som innebär att man använder rullstol. kryteringsgruppen vill nu vidga sin målgrupp till att omfatta ryggmärgs- skadade som inte, eller begränsat använder rullstol men som har liknande problem som smärtor, spasticitet, tarm- och blåstömningssvårigheter, förslitningsskador på grund av felaktig eller dålig gångteknik m.m. I projektet ingår kartläggning av målgruppens vårdkedja i landets regioner, insamling av skadespecifika behov och förutsättningar, utbildning av uppsökare, utveckling av lägerverksamhet, utvärdering och erfarenhets- Kontaktperson: , tel. Resurscentrum Aktivt Liv Ek. Ett kompetenshöjnings- och utvecklingsprojekt för år 1 av 2 Resurscentrum Aktivt Liv skall utveckla och intensifiera arbetet med att kunna erbjuda funktionshindrade och deras anhöriga ett aktivt liv. I detta resurscentrum ingår HSO , och , , myndigheter som arbetsförmedlingen, , kommunerna i länet, m.fl. Föreningen skall i samarbete med , vård-, omsorgs- och barnenheten och och kommunförbundets Region samt berörda kommuner genomföra ett projekt för att ge elevassistenter, personliga assistenter, fritidsledare och personal som arbetar i gruppboende spetskompetens i friskvård, handikappkunskap, attityder och normer och kommunikation. Projektet beräknas pågå . Kontaktperson: , tel. Projektet som friskvård för personer med inkomplett ryggmärgsskada för år 3 av 3 Stiftelsen ger tillsammans med Föreningen aktiv rehabilitering möjlighet till ridning som träningsform i rehabiliterande syfte samt slussar vidare dem som blir intresserade av att utöva ridning som friskvård/fritidsaktivitet till t.ex. ridskolor. Målgruppen är i första hand personer med inkomplett ryggmärgsskada men även ryggmärgsskadade som är rullstolsburna och personer med andra neurologiska diagnoser. Med detta projekt är målet att skapa en obruten kedja mellan ridterapi, resursstärkt fritid/friskvård och möjlighet att utöva ridning i ordinarie verksamheter. Kontaktperson: , tel. Projektet en smärtskola för personer med ryggmärgsskador för år 2 av 2 Mer än hälften av dem som drabbas av förvärvad ryggmärgsskada lider av nervsmärta som kan upplevas som värre än förlamning och känslobortfall. Smärtan är svår att bota eller ens lindra med traditionell medicinsk behandling. Spinalis vill nu pröva om ett beteendeinriktat behandlingsprogram en s.k. Smärtcirkel, kan komplettera traditionell medicinsk behandling. Syftet med Smärtcirkeln är att öka förståelsen för och kunskapen kring smärtans uppkomst och behandling av smärta, att diskutera svårigheter man möter och hur man kan påverka dessa och att delge varandra erfarenheter. Kontaktperson: , tel. Projektet smärtklinik för år 1 av 3 Mer än hälften av dem som drabbas av förvärvad ryggmärgsskada lider av nervsmärta som kan upplevas som värre än förlamning och känslobortfall. Smärtan kan vara svår att bota eller ens lindra med traditionell medicinsk behandling. Läkare och övrig personal på vanliga s.k. smärtkliniker har stor kunskap om smärtproblematik men bristfällig kompetens om de problem en person med ryggmärgsskada har utöver sina smärtproblem. Stiftelsen vill därför bygga upp en multidisciplinär smärtklinik med kompetens kring såväl ryggmärgsskadeproblemen som neurogen smärta. Syftet är att patienter med ryggmärgsskador och smärta tidigt i rehabiliteringen skall få tillgång till kvalificerad undersökning, bedömning och behandling, tanken är att tidig intervention skall minska de negativa konsekvenser svår smärta medför. Kontaktperson: , tel. Svenska kommittén för () Projektet för år 1 av 2 () är ett samarbetsorgan mellan handikapporganisationer, frivilligorganisationer, yrkesorganisationer och olika samhällsorgan. Efter att ha genomfört en förstudie vill nu genomföra ett utvecklingsarbete som beräknas pågå . vill utveckla en plattform att öka och förbättra informationen kring rehabiliteringsfrågorna inom samhällets olika sektorer, pröva och etablera nya mötes-, utbildnings- och informationsformer samt stimulera forskning inom handikappområdet genom kontakter mellan brukarorganisationerna och forskare inom rehabiliteringsområdet. Kontaktperson: , tel. Projektet i leken Tillgängliga lekplatser för barn med funktionshinder för år 1 av 2 skall i samarbete med och Ungdomar (RBU), , Ungdomar och Vuxna (FUB), () och , Hörselskadade och Språkstörda Barn (DHB) genomföra ett projekt med syfte att bidra till att lekplatser ut- formas så att de är tillgängliga för barn med funktionshinder. ningen för projektet är att utarbeta en intresseväckande skrift med prak- tiska råd och goda exempel samt att ordna ett seminarium om tillgängliga Skriften ställer frågorna och ger svar på: Vad utmärker lek- platser med bred tillgänglighet, vad är viktigt att beakta vid anläggning av nya lekplatser och hur kan befintliga lekplatser förändras och kom- pletteras för att bli tillgängliga i vid bemärkelse. Man kommer att ha kontakter med , , Svenska samt andra berörda myndigheter och organisationer. Kontaktperson: , tel. Projektet uppstår tillgänglighetshinder i byggd miljö? FoU-enheten, och Kommun-HSO skall genomföra ett projekt för att undersöka betydelsen av hantverkares och byggnadsarbetares handlingsdirektiv, beslutsutrymme och avvägningar för uppkomsten av tillgänglighetshinder. Syftet är att belysa vilken kunskap som finns om tillgänglighetsfrågor hos berörda fackmän, vilka direktiv har de fått i frågan och vilka avvägningar gör de och vilket beslutsutrymme har de i frågor som påverkar tillgängligheten. Kunskap om hantverkares och byggnadsarbetares arbete skall inhämtas genom intervjuer med företrädare för dessa yrkesgrupper i stadsdelen . Intervjuerna kommer att utgå från frågelistor men också lämna utrymme för reflektioner. Till projektet knyts en referensgrupp med representanter för handikapporganisationer och för byggnadsarbetarnas fackliga organisationer samt anställda vid i . Kontaktperson: , tel. Handikapporganisationernas Samarbetsorgan (HSO) i Projektet tillgänglighet och delaktighet i HSO och samarbetar med en gemensam vision; Ökad tillgänglighet och delaktighet i . Nästan alla av regionens kommuner, , och även näringslivet kommer att genomföra aktiviteter under . HSO vill lyfta fram goda exempel på hur man kan öka tillgängligheten genom seminarier, information och utbildning. Varje kommun står för sina egna kostnader. Kontaktperson: , tel. Projektet rätt till naturupplevelser Projektet är ett samarbete mellan HSO och och målet är att utveckla Omberg-Tåkernområdet så att det blir tillgängligt för personer med funktionshinder. Man skall anpassa de ordinarie guidningarna för personer med funktionshinder och utveckla informationsmaterial. Kontaktperson: , tel. Projektet brandskydd av personer med funktionshinder för år 2 av 3 Det finns stora brister i utrymningssäkerheten för personer med funktionshinder i kulturbyggnader. Neurologiskt och arbetar nu tillsammans med EIDD () och Tekniska Högskolan, , , , och . I projektet behandlas olika brandskyddskomponenter som rör brandkårshissar, trösklar, larm, personalantal, svåröppnade nöddörrar, svårtolkade instruktioner m.m. I projektet ingår också definition och bakgrund till riskbegrepp, hur göra avvägningar mellan risk och nytta, målkonflikten mellan tillgänglighet och säkerhet, hjälpbehov hos personer med olika funktionshinder, funktionshindrades syn på avvägningen mellan tillgänglighet och säkerhet, hur man fungerar i farliga situationer m.m. Kontaktperson: , tel. Projektet i för år 3 av 3 Utformningen av landskap och trädgårdar, stadsplaner, kollektivtrafik, offentlig miljö, byggnader och rum samt formgivningen av produkter och redskap, verktyg, möbler och inredning är av avgörande betydelse för personer med funktionshinder. Det finns därför ett stort behov av kunskap hos olika formgivare om effekterna av olika funktionshinder. För att ge ökad förståelse för behovet av Design för alla genomför förbundet for Design and Disability (EIDD) ett utbildningsprojekt riktat till de svenska arkitekt- och designhögskolorna med syfte att öka de direkta kontakterna med brukarorganisationerna. I projektet ingår interna och gemensamma seminarier för skolorna, försöksverksamhet med nya metoder/inslag i grundutbildningen, tävlingsprojekt m.m. Inom projektet spelar utvecklandet av en hemsida en grundläggande och central del som ett arbetsredskap och hjälpmedel för studenter, lärare och yrkesverksamma. Kontaktperson: , tel. Projektet toaletten till delaktighet i samhället för år 1 av 2 Det finns brister i tillgång till vård, behandling och rehabilitering för personer med mag- och tarmsjukdomar. Även när vård och behandling ges utifrån tillgänglig vetenskap och beprövad erfarenhet kvarstår dock ofta symtom och funktionsstörningar som leder till handikapp när samhället inte är anpassat för denna handikappgrupp. Förbundet genomför nu ett projekt om tillgänglighet och användbarhet för att göra det möjligt för mag- och tarmsjuka att bl.a. röra sig fritt i samhället med bibehållen integritet och med tillgång till den kost och näring man behöver. I projektet skall man beskriva brister och analysera behov av förändringar samt ge förslag till lösningar och hur dessa skall kunna spridas och genomföras. Kontaktperson: , tel. Projektet uttagsautomater och andra serviceautomater tekniska prestanda, design och placering Konsumentråd skall genomföra ett projekt som syftar till att sammanfatta, analysera och sprida befintlig kunskap om hur uttagsautomater och andra serviceautomater skall utformas för att vara tillgängliga för alla samt åstadkomma konsensus mellan konsumenter och producenter om hur detta skall ske i praktiken. Projektets målgrupper är företag, berörda myndigheter och äldre- och handikapporganisationer. Kontaktperson: , tel. Projektet för år 1 av 2 Syftet med projektet är att medvetandegöra ungdomar beträffande varumärken och dess inverkan på ungdomskonsumtion. Några av frågeställningar som kommer att bli aktuella i projektet är exempelvis: Hur uppstår ett varumärke? och Ungdomskulturer och varumärken. Det kommer att produceras ett häfte som skall fungera som studie- och debattunderlag. Materialet skall tas fram av olika ungdomsgrupper under redaktionsliknande former. Efter att materialet har blivit klart skall besöksverksamhet i skolor ta vid. Här planeras seminarier och workshops. En hemsida kommer att skapas. Kontaktperson: , tel. Syftet med projektet är att öka kunskaper hos ungdomar, dels beträffande miljö kontra konsumtion, dels hur en bättre miljö kan ge en bättre hälsa. Föreningen har byggt upp ett nätverk av skolsköterskor på olika skolor i , och . Avsikten är nu att använda sig utav dessa personer som hjälp i genomförandet. En styrgrupp av ungdomar skall vara drivaxeln i arbetet. Dessa skall arbeta med att inspirera ungdomar på skolor och hjälpa till att starta grupper som skall arbeta med frågor rörande hälsa/miljö/konsumtion. En kortfilm kommer att göras som skall fungera som utbildningsmaterial. Kontaktperson: , tel. Latinoamericana (TVL-SUECIA) Projektet kommer tillbaka efter pausen Projektets syfte är bl.a. att ge ungdomarna en bild av hur reklam skapas och hur den kan förvränga verkligheten samt hur reklam påverkar ungdomar. Föreningen vill skapa en plattform för debatt bland elever i högstadie- och gymnasieskolor i . Tanken är att ungdomsredaktionen som består av pojkar och flickor i åldern skall bilda tre till fyra team som skall göra en serie med fyra TV-program. Programserien skall sändas på samt erbjudas skolor genom redan utarbetade kontakter. En särskild undersida till den befintliga hemsidan skall skapas. Utbildnings/arbetsmaterial kommer att tas fram. Kontaktperson: , tel. för år 2 av 3 Syftet med projektet är att stärka unga konsumenters ställning som köpare och brukare av bl.a. TV- och dataspel. Projektet skall i första hand vara fokuserat på testning och märkning (bl.a. vad gäller lämplig ålder för olika spel) samt opinionsbildning och erfarenhetsutbyte. Verksamheten kommer att vara rikstäckande och bedrivas i samarbete med olika föreningar och organisationer. Bland annat kommer barn och ungdomar med funktionshinder att kunna delta med synpunkter. Flickor i olika åldrar kommer att kunna samarbeta för att finna spel som inte befäster könsrollsmönstren. De ungas arbete för att påverka t.ex. branschaktörer kommer att underlättas genom att kontakter skapas med bl.a. och . Kontaktperson: , tel. Projektets syfte är att inspirera och engagera gymnasieungdomar till större privatekonomiskt ansvarstagande och göra dem till medvetna konsumenter. Det planeras besök hos olika gymnasieskolor runt om i landet där huvudsyftet är att inspirera och sätta i gång tankar kring konsumentens roll i samhället. Tanken är att eleverna skall känna sig inspirerade av andra ungdomar och starta lokala föreningar som arbetar med privatekonomiska frågeställningar. Medlemmar i den nystartade föreningen kommer att genomgå en utbildning som skall resultera i att dessa i sin tur kan informera/utbilda andra ungdomar. En mötesplats på Internet kommer att anordnas så att de olika föreningarna på ett lättfattligt sätt kan utbyta information och erfarenheter. Ett anpassat utbildningsmaterial kommer att tas fram. Kontaktperson: , tel. Utsatta barn och ungdomar Projektet familjecenter för år 3 av 3 engagerar frivilligarbetare med målsättning att hjälpa barnen till föräldrar som kämpar med en rehabilitering av ett missbruk eller som med stöd klarar ett eget liv trots psykiskt funktionshinder. För att nå barnen skall man vända sig till skolhälsovården, barnomsorgen, BVC, öppna förskolor m.fl. Dessa instanser skall kunna rekommendera föräldrarna att vända sig till projektet för att få hjälp till sina barn. Det som är nyskapande i projektet är att den grupp som man i första hand vänder sig till inte är de som redan är kända av utan de som ännu inte är det, och som kanske inte kommer att behöva några insatser därifrån om de får hjälp genom projektet. Kontaktperson: , tel. för år 2 av 3 Föreningen riktar sig till ensamstående kvinnor och barn med invandrarbakgrund, särskilt arabisktalande. Projektet är inriktat på barn i familjer med vardagsproblem och man vill utbilda ensamstående mammor så att de bättre kan ta hand om sig själva och sina barn. Det är betydelsefullt att det nätverk som finns kring föräldrarna stöds och utvecklas. Föreningen kommer att samarbeta med Kriscentrum för våldsutsatta kvinnor och deras barn, polisens familjevåldsenhet, BVC och MVC och , . Kontaktperson: Rafah , tel. Projektet G(l)ömda för år 1 av 3 Föreningen i beviljades medel ur fonden för att starta ett projekt i med målgruppen barn som lever med skyddade personuppgifter. Föreningen önskar inte längre kvarstå som huvudman för projektet. I stället vill Länskvinnojouren i fortsätta driva projektet. Projektets syfte är att främst ge barnen möjligheter att beskriva och bearbeta sina upplevelser och att avlasta dem de skuldkänslor över den uppkomna situationen som de flesta barnen bär på. Projektet har en referensgrupp med representanter från i , och kommuner. Det är också knutet en ledningsgrupp till projektet med representant från , samt representant från pedagogiska institutionen, . Kontaktperson: , tel. för år 3 av 3 Föreningen , en ideell organisation, som drevs av Arbetsförmedlingen i tillsammans med LO, TCO, ABF och TBV har varit huvudman för projektet . Föreningen har upphört som organisation. LOTCen vände sig till långtidsarbetslösa och långtidssjukskrivna. Ny huvudman för projektet är LO-facken i Norrrköping under det sista projektåret. Målgruppen barn och ungdomar som tillsammans med sina arbetslösa, långtidssjukskrivna och/eller ensamstående föräldrar skall i smågrupper på olika sätt bryta den sociala isolering som ofta leder till familjekriser. Kontaktperson: , tel. Projekt för att utveckla och förstärka barns möjligheter att via Internet kommunicera med för år 2 av 2 Barnens Hjälptelefon har funnits och är etablerad som en självklarhet för barn och ungdomar. Som ett komplement till hjälptelefonen har en BRIS-mejl öppnats med syfte att erbjuda barn och ungdomar dialog med en vuxen i skriftlig form, samt i svaren stödja och bekräfta dem som behöver en vuxenkontakt. Skrivandet är en ny form för att stödja barnen vilket kräver en ny metodik. och utvecklar organisationen och dokumentationen av BRIS-mejlen med ett system för rekrytering, utbildning samt handledning av frivilliga som skall svara på mejl från barn och ungdomar. Kontaktperson: , tel. Föreningen vill göra en utbildning med fokus på barn i utsatta situationer och med ett barnperspektiv. Syftet med utbildningen är att åstadkomma ett fungerande samarbete mellan polis, socialarbetare i familjevåldsärenden samt genom kompetensutveckling stärka ett helhetsperspektiv på barns- och ungdomars livsvillkor med speciell inriktning på de barn och ungdomar som riskerar att utvecklas ogynnsamt. Utbildningen skall innefatta både teoretiska och praktiska moment. Utbildningsmodellen kommer att dokumenteras och utvärderas för att kunna användas inom fler verksamhetsområden. Man kommer att pröva utbildningen i . Kontaktperson: , tel. mot sexuella övergrepp (HOPP) Projekt om Utbildning av medarbetare i jourtelefon för år 1 av 3 HOPP är en riksorganisation med syfte att på ett övergripande sätt och med helhetsperspektiv arbeta för att förebygga sexuella övergrepp samt förbättra arbetet med och behandling av skadeverkningar av sexuella övergrepp. Man skall i detta projekt utbilda medarbetare för en jourtelefon. Kontaktperson: , tel. och Efterlevandes Stöd (SPES) Projektet och ungdom skriver för livet för år 1 av 2 , SuicidPrevention och Efterlevande Stöd vill tillsammans med och i samarbete med Barnsäkerhetsdelegationen starta ett projekt där man samlar kunskap om hur barn och unga tänker och känner kring frågor om livet. Kunskapen kommer att användas som underlag för förebyggande insatser. Man vill informera barn och unga om att man inte är ensam om sin problematik och var man kan söka hjälp. Man vill också öka medvetenheten hos vuxna om självtillfogade skador, självmordsförsök, självmord, att skära sig samt informera om vart man kan vända sig för att få hjälp och stöd. Bakgrunden är bl.a. det Barnsäkerhetsdelegationen konstaterat i sin rapport skador i (SOU 2002:99) att antalet självtillfogade skador bland barn mellan ökat . Detta gäller särskilt flickor. Samtal från barn som inte vill leva längre är förhållandevis vanliga på Barnens Hjälptelefon hos . Man vill vända sig till mellanstadiet och åk 7 i hela . Det är särskilt angeläget att nå de yngre åldersgrupperna år för att förebygga framtida allvar- Man vill inbjuda till en skrivaraktivitet, novell eller dikt med temat Ung och man vill sammanställa de inkomna bidragen i en enkel pocketbok som delas ut via ungdomsmottagningar, skolsköterska m.fl., man vill framställa en enkel broschyr till barn och unga om vart man kan vända sig för att få hjälp, ett enkelt informationsmaterial till föräldrar om problematiken, tidiga signaler och liknande samt genom journalistiskt bearbetade artiklar öka medvetenheten om problematiken. ett planeras fem regionala konferenser för skolhälsovården, ungdomsmottagningarna och liknande verksamheter. arrangeras av SPES och regionala verksamheter. Kontaktperson: , tel. Projektet för barn och ungdomar, påverkade av krig och konflikt för år 2 av 3 Allt fler larmsignaler har kommit om traumatiserade ungdomar med flyktingbakgrund. Rapporter visar också att den psykiska ohälsan antas vara 23 gånger vanligare bland nyanlända flyktingbarn än bland barn i övriga västvärlden. Barnen och ungdomarna riskerar livs-