prop · GR031d17 · 2004-01-01 00:00:00 — Häri ingår tillsyn och övriga verksamhet samt de delar av forsknings-, utvecklings- och utbildningsverksamhet som rör arbetsmiljöfrågor. Vidare ingår bl.a. stöd till den regionala skyddsombudsverksamheten, insatser för att främja uppbyggnad och användande av företagshälsovård samt särskilda insatser för information och utbildning på arbetsmiljöområdet. Målet för verksamhetsområdet är en arbetsmiljö som förebygger ohälsa och olycksfall, är anpassad till människors olika fysiska och psykiska förutsättningar samt är utvecklande för individen. Det tidigare målet framgår under avsnitt 4.3.2. Arbete med att skapa indikatorer för arbetsmiljö och arbetsmiljöarbete pågår både nationellt och internationellt. Sambanden mellan arbetsmiljöinsatser, arbetsmiljö och ohälsa är komplexa. Dessa samband är föremål för en omfattande forskning. Inom ramen för har anmälda arbetsolycksfall och arbetssjukdomar utpekats som indikatorer. Det konstateras dock att reglerna när det gäller anmälning av sjukdomar skiljer sig åt avsevärt mellan länderna varför denna indikator måste definieras nationellt. Arbete med att utveckla indikatorer på arbetsmiljöområdet pågår inom sysselsättningskommittén (EMCO) som en del av arbetet med en förnyad sysselsättningsstrategi. Mellan de nordiska arbetsmiljömyndigheterna pågår ett arbete som syftar till att följa upp den europeiska arbetsmiljöstrategin. När det gäller att beskriva myndigheternas insatser på arbetsmiljöområdet pågår ett arbete inom en arbetsgrupp under den Europeiska kommissionen (tillsatt av , SLIC). Nationellt bedrivs ett arbete av för att ta fram indikatorer för arbetsrelaterad sjukfrånvaro. För att göra det möjligt att jämföra indikatorer är det önskvärt att välja sådana som stämmer överens med dem som beslutats inom ramen för EU-samarbetet. Det är också viktigt att de valda indikatorerna är relevanta för att undvika felaktiga slutsatser. En indikator ger endast en indikation på det faktiska resultatet. Det är ändå av stor vikt för regeringen att få denna indikation för politikområdet. Med hänsyn till pågående nationellt och internationellt arbete är det lämpligt att nu välja ett fåtal indikatorer som senare kan kompletteras med flera. Nedan angivna indikatorer är baserade på Ar- betsmiljöverkets informationssystem om arbetsskador (), liksom på de urvalsundersökningar som beställer från (). 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 De indikatorer för arbetsmiljön som kan vara lämpliga att använda är följande. Dödsolyckor i arbetet. Källa: /. Antal anmälda arbetsolyckor. Källa: /() och . Inriktningen är att förhindra ohälsa, utslagning och utestängning från arbetet genom förebyggande åtgärder innan sjukskrivning har blivit ett faktum. Goda arbetsvillkor och en god hälsa medverkar till fler människor i arbete samt en ökad tillväxt. En viktig princip i det förebyggande arbetet är att arbetsmiljöarbetet måste integreras i verksamhetens planering, ledning och drift. Källa: Arbetsmilkärnan i begreppet systematiskt arbetsmiljöarbete. Arbetsmiljölagen klargör arbetsgivarnas ansvar. Anställda och ohälsa. Kunskapsspridning till arbetsplatserna är en vik- Källa: och . Krav/kontroll i arbetet. Andel som dels inte kan koppla tankarna från arbetet när man är ledig, dels har lågt handlingsutrymme. Källa: och . Beträffande redovisning enligt indikatorerna se nedan under avsnitt 5.5.2. Politikens inriktning på arbetsmiljöområdet är att uppnå ett arbetsliv där människor inte slås ut eller drabbas av skador eller ohälsa till följd av arbetet. Arbetslivet skall göra det möjligt för människor att orka arbeta tills de går i ålderspension och att även därefter leva ett aktivt liv. Målsättningen måste emellertid sättas högre än så. Grunden för den svenska arbetsmiljöpolitiken har varit att arbetsmiljön skall betraktas som en helhet som gäller inte bara skydd mot ohälsa och olycksfall utan också arbetets uppläggning och dess psykologiska och sociala innehåll. Detta är också innebörden av arbetsmiljölagens bestämmelser. En god arbetsmiljö är viktig inte bara för att den enskilde skall garanteras rimliga arbetsförhållanden. Den skall också utformas så att stimulans och möjlighet till utveckling i arbetet gör att de mänskliga resurserna bättre tas tillvara. Den praktiska tillämpningen måste naturligtvis anpassas till de möjligheter som finns vid olika typer av arbeten. Så långt det är möjligt måste arbetslivet utformas så att arbetet är utvecklande. En sådan inriktning kan förutsättas gynna den långsiktiga effektiviteten i verksamheterna och därigenom samhällsekonomin i stort. Tillsynen måste ha kapacitet och förmåga att verka pådrivande för arbetsmiljöarbetet liksom att upprätthålla en norm för vad som kan krävas av arbetsmiljön. Det är viktigt att tillsynen särskilt inriktas på de arbetsplatser som har de sämsta arbetsmiljöerna och där motivation saknas att självmant förbättra arbetsmiljön. Den lokala samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare är grundläggande för arbetsmiljöarbetet. Skyddsombud och skyddskommittéer är viktiga organ för detta samarbete. På mindre arbetsställen är de regionala skyddsombudens insatser av avgörande betydelse. Enligt arbetsmiljölagen skall arbetsgivare och arbetstagare samverka för att åstadkomma en god arbetsmiljö. I arbetsmiljöverkets föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete () finns regler om arbetsgivarens skyldighet att ge arbetstagarna, skyddsombud och elevskyddsombud möjlighet att medverka i det systematiska arbetsmiljöarbetet. Skyddsombudens och skyddskommitténs verksamhet är en del av det lokala fackliga arbetet. För att åstadkomma ett verkningsfullt lokalt arbetsmiljöarbete är den lokala samverkan och parternas engagemang av största betydelse. Därtill ställer de komplexa samband som präglar arbetslivsområdet krav på en forskning som kan belysa och förklara dessa samband. Denna forskning måste i hög grad utgå från ett tvärvetenskapligt perspektiv. Analyser och kunskapssammanställningar med underlag från flera olika forskningsområden kan bidra till en ökad förståelse kring problemen och därmed till att rätt åtgärder genomförs och att relevanta områden för framtida forskningsprioriteringar lyfts fram. Den kunskap som tillförs genom forskningen har också stor betydelse för att möjliggöra att ny utveckling, både avseende möjlighe- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 ter och problem, tidigt ska kunna kan identifieras. webbportal för arbetsmiljökunskap. Även andra former av arbetsplatsanknutet lärande har utvecklats. Föreningen Svensk Företagshälsovård har genomfört ett projekt för utveckling av god praxis. Det innebär att föreningen har utvecklat en standard för metoder och processer som kan 5.4.1Insatser inom verksamhetsområdet bli föremål för kvalitetsrevidering. En ny lagstiftning med regler om obligatorisk redovisning av sjukfrånvaron har trätt i kraft . Enligt lagstiftningen gäller en skyldighet för privata och offentliga arbetsgivare att i årsredovisning eller motsvarande lämna vissa uppgifter angående de anställdas frånvaro på grund av sjukdom . Undantag från uppgiftsskyldighet gäller för företag med högst tio anställda. Regeringen har beslutat att tillkalla en särskild utredare (2003:87) med uppgift att utreda vissa frågor som gäller företagshälsovård. Utredningen omfattar frågor om när och hur krav skall kunna ställas på att en arbetsgivare anlitar företagshälsovård. Den skall behandla frågan om utbildning av företagshälsovårdspersonal, liksom kvalitetssäkring av företagshälsovården. Därtill skall den ta upp samverkan mellan företagshälsovård, landstingens sjukvård och . Utredaren skall redovisa uppdraget dels genom ett delbetänkande om företagshälsovårdsutbildningen , dels genom ett slutbetänkande . har anvisats för att stärka metodutvecklingen inom företagshälsovården. Utvecklingsuppdraget utförs av i samverkan med 2004. beslutade vidare med anledning av budgetpropositionen att anvisa för att förstärka utbildningen av personal inom företagshälsovården . En långsiktig kunskaps- och kompetensuppbyggnad inom arbetsmiljöområdet sker inom ramen för verksamhet. I ett samarbetsprojekt mellan och Föreningen Svensk Företagshälsovård genomförs utbildning i strategiskt hälsoarbete som är gemensam för företagshälsovårdens och kundföretagens ledningsfunktioner. Vidare har inom ramen för programmet stöd lämnats till Arbetsmiljöforum för utveckling av en ser att förtydliga och komplettera det befintliga kvalitetssäkringssystemet. har anvisats dels för att stärka den regionala skyddsombudsverksamheten, dels som en resursförstärkning till tillsynsverksamhet. Ett utvecklingsprogram inom för att stärka tillsyn med inriktning på organisatoriska frågor löper över åren 2001 2003. Programmet omfattar rekrytering och kompetensutveckling samt utveckling av arbetssätt, metoder och bedömningsmodeller i tillsynen. Ett författningsarbete inom verket har påbörjats för att revidera och slå samman flera föreskrifter som gäller psykosociala och organisatoriska frågor. Sammantaget innebär detta en påtaglig utveckling av tillsynen på det arbetsorganisatoriska området. Regeringen har uppdragit åt Statskontoret att utvärdera insatser för att arbetsgivarna skall införa systematiskt arbetsmiljöarbete (). Bestämmelser om har funnits i omkring i föreskrifter från . Systematiskt arbetsmiljöarbete innebär enligt föreskrifterna bl.a. arbetsmiljöpolicy, rutiner för arbetsmiljöarbetet, arbetstagarnas medverkan i arbetsmiljöarbetet, arbetsmiljökompetens, riskbedömning och företagshälsovård. En tredjedel av alla arbetsmiljökrav som ställs avser systematiskt arbetsmiljöarbete. Utvärderingen aviserades i budgetpropositionen . Uppdragets huvudsakliga fokus skall vara den tillsyn som är inriktad på införandet av systematiskt arbetsmiljöarbete. Redovisning av uppdraget skall ske . Den forskning som bedrivs vid syftar till att belysa och förklara viktiga orsakssamband men också till att i dialog med arbetsplatser utveckla en ökad förståelse, hos 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 både forskare och praktiker, kring åtgärder för att skapa en bra arbetsmiljö. Forskning inom området arbetsmiljö bedrivs, förutom av , även av andra aktörer. De viktigaste forskningsutförarna inom området är universitet och högskolor (se utgiftsområde 16) samt () (se utgiftsområde 9). (se utgiftsområde 9, politikområde Folkhälsa) är inom folkhälsoområdet. Forskningsfinansiering inom området sker i huvudsak via för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) (se utgiftsområde 9, politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 16) och Verket för innovationssystem () (se utgiftsområde 24, politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 16). Bland annat har inom ramen för forsknings- och utvecklingsprogrammet Ut- veckling för hållbar hälsa i arbetslivet genomfört insatser för att stödja ett utvecklingsarbete vid framförallt offentliga arbetsplatser. Betydande forskning liksom utvecklingsprojekt inom arbetsmiljöområdet bedrivs även av försäkringsbolag och andra privata aktörer. Insatser när det gäller kunskapsförmedling och stöd till utvecklingsarbete görs också av parterna på arbetsmarknaden. Målet för verksamhetsområdet är en arbetsmiljö som förebygger ohälsa och olycksfall, är anpassad till människors olika fysiska och psykiska förutsättningar samt är utvecklande för individen. En beskrivning av det ökande ohälsa i arbetslivet, liksom av de särskilda åtgär- der som vidtagits för att möta den, har givits i avsnitt 4.6. Diagram 5.1 Antal dödsfall i arbetsolyckor. 55 57 59 61 63 65 67 69 71 73 75 77 79 81 83 85 87 89 91 93 95 97 99 01 Källa: /och . Antalet dödsfall i arbetet i ligger på en internationellt mycket låg nivå, ca 50 stycken . Ungefär hälften är fordonsolyckor. Andra stora grupper är maskinolyckor och fallolyckor. Män är kraftigt överrepresenterade (). Äldre personer är överrepresenterade vad gäller dödsfall jämfört med arbetsolyckor generellt. var antalet dödsfall cirka 400, cirka 300, cirka 200, i slutet av 1980-ta- let cirka 100 och cirka 50. Diagram 5.2 Anmälda arbetsolyckor i - 2001. Antal per tusen förvärvsarbetande. Källa: /. De anmälda arbetsolycksfallen är mellan 35 000 och 40 000 i , vilket framgår av diagram 5.2. Totalt har arbetsolycksfallen minskat kraftigt från en nivå på ca 100 000 fall . För kvinnor bröts den nedåtgående trenden och för män 1998. ökade arbetsolycksfallen totalt för kvinnor och för män. Den kraftigaste ökningen har gällt olycksfall som lett till mer än 14 dagars frånvaro från arbetet. har dessa olycksfall ökat för både kvinnor och män. De viktigaste olycksorsakerna för kvinnor är, i tur och ordning, överbelastning, fallolyckor och våld. För män är dessa fallolyckor, överbelastning och maskinolyckor. Diagram 5.3 Antal anmälda arbetsolyckor med inom EU per 100 000 sysselsatta, nio gemensamma branscher, 1997 - 2000 Diagram 5.3 visar att det relativa antalet anmälda olycksfall i ligger lågt. Det kan konstateras att i motsats till genomsnittet i så ökar det relativa antalet olycksfall i . Särskilt stor har ökningen varit för allvarligare olycksfall med längre sjukskrivningstid. Diagram 5.4 Anmälda arbetssjukdomar 1980 - 2001. Antal per tusen förvärvsarbetande. Källa: /, SCB/ Diagram 5.4 visar på en tydlig uppgång i antalet anmälningar av arbetssjukdomar . Ökningen är störst för kvinnorna. Den tillgängliga statistiken bygger på de anmälningar som kommer in till systemet. Den svenska lagstiftningen omfattar ett generellt arbetsskadebegrepp utan hänvisning till några speciellt utvalda sjukdomar i förväg. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 ningens uppgift att för de enskilda fallen bestämma om en anmäld skada är orsakad av arbetet. har praxis i denna tillämpning förändrats. Det kan på goda grunder antas att incitamentet att anmäla sin skada i hög grad påverkas av hur man bedömer förutsättningarna att få ersättning för sina skador. Svårigheter att få ersättning för skador som uppstått till följd av psykosociala faktorer, exempelvis stress och mobbning, kan innebära att det trots ökningen ändå finns en kraftig underrapportering till systemet. Statistiken visar på en tydlig uppgång framförallt när det gäller kvinnor. Diagrammet visar på kraftiga svängningar över åren. Dessa svängningar kan till viss del förklaras av hur försäkringen på varierande sätt hanterat arbetssjukligheten . Bland annat visas en högst påtaglig ökning talet, då statistiken blev allt bättre på att täcka in olika typer av belastningsorsakade besvär. Upp och nedgångarna återspeglar de förändringar i försäkringsvillkoren som infördes de åren. Den uppstramning av regelverket som infördes föregicks av en massiv informationskampanj vilket kraftigt ökade antalet anmälningar. Diagram 5.5 Anställda och ohälsa, 1988 - 2001 Värk skuldror, axlar Källa: SCB/och Diagram 5.5 ger en bild av upplevelsen av belastningsskadorna i arbetslivet. Förekomsten av värk i skuldror, nacke och axlar har ökat det , liksom ängslan och oro. Samma sak gäller för kurvan som redovisar besvär med sömnen. I de båda senare fallen finns över åren en fördubbling av frekvensen. Uppenbarligen finns, vad gäller dessa aspekter en tydlig försämring över åren. Kvinnor har, vilket inte framgår av diagrammet, värden som är mellan än för män . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Diagram 5.6 Andel som dels inte kan koppla tankarna från arbetet när man är ledig, dels har lågt handlingsutrymme, I arbetsmiljöstatistiken finns flera uppgifter som antyder ett liknande mönster. Index för krav är bildat från fyra olika frågor ur arbetsmiljöundersökning och indikerar olika aspekter på höga krav. Brist på inflytande eller egenkontroll är en annan faktor som bidrar till stress. Kombinationen av höga krav och låg egenkontroll anses som en väsentlig riskfaktor för ohälsa. Jobb som innebär både höga krav och som ger liten egenkontroll brukar benämnas som arbeten med hög anspänning. Ar- bete med hög anspänning medför fysiologiska reaktioner som leder till negativ påverkan på hälsan. Bland annat har ett samband kunnat påvisas mellan arbete med hög anspänning och hjärt-/kärlsjukdom. I diagram 5.6 kombineras de olika dimensionerna med varandra och visar handlingsutrymme (mätt som den minst gynnsamma positionen i index) och påfrestande arbetssituation (mätt som svårigheter att åtminstone inte kunna koppla av tankarna från arbetet när man är ledig). Index för (egen) kontroll är bildat från fyra olika frågor ur arbetsmiljöundersökningen vilka mäter olika aspekter på egenkontroll. Diagrammet visar att andelen med sådana ogynnsamma kombinationer ökat högst påtagligt över åren. Ökningen finns för både män och kvinnor men förefaller vara starkast för kvinnornas del. För männen förefaller en viss förbättring ha skett medan försämringen är fortsatt för kvinnorna. För arbetsmiljöarbetet på de enskilda arbetsplatserna är samverkan mellan parterna, centralt och lokalt av avgörande betydelse. De regionala skyddsombuden utgör en viktig strategisk resurs för bättre arbetsmiljö vid mindre företag. lämnades ett statligt bidrag på till de regionala skyddsombudens verksamhet. hade 15 av 16 regional skyddsombudsverksamhet. Verksamheten har huvudsakligen inriktats på systematiskt arbetsmiljöarbete på mindre arbetsplatser. Psykosociala och arbetsorganisatoriska frågor har krävt ökade insatser. Stödet i rehabiliteringsfrågor och anpassningsärenden har ökat. Bland insatserna kan nämnas hjälp att bygga upp fungerande skyddsorganisationer, medverkan vid olycksfallsutredningar samt medverkan i bl.a. företagsintern utbildning av skyddsombud. Inom TCO hade 2002 9 av 18 förbund regional skyddsombudsverksamhet, huvudsakligen inriktad på skyddsverksamhet vid mindre företag. Inom bedrivs regional skyddsverksamhet i begränsad omfattning. Myndighetsspecifika resultat för , vilka avser bl.a. tillsyn och införandet av systematiskt arbetsmiljöarbete, framgår under avsnitt 8.1. En volymökning har skett av utbildningen av personal för företagshälsovården, som ansvarar för, . Utbildningen av beteendevetare för företagshälsovården satte igång efter ett längre uppehåll. Vidare har en spridning över landet skett av utbildningen för att underlätta deltagande. En stark lokal och regional förankring vid de yrkesmedicinska klinikerna har kunnat uppnås. Ett kvalitetsarbete sker inom företagshälsovården, bl.a. har antalet företagshälsovårdsföretag som utnyttjar möjligheten till frivillig certifiering ökat. Närmare hälften av branschen (mätt i antal företagshälsovårdsanställda) är tredjepartscertifierad. I enlighet med budgetpropositionen gavs ett uppdrag till att i samråd med genomföra ett program för metodutveckling inom företagshälsovården. Delar av utvecklingsprogrammet kommer att avslutas först . När det gäller de resultat som uppnåtts kan följande nämnas. Nya former för utbildning av företagshälsovårdspersonal har provats. Framför allt har utbildningen av beteendevetare och psykologer för tjänstgöring inom företagshälsovården utvecklats och förnyats. Bl.a. har det utvecklats en tydligare profilering på arbetsorganisation och förebyggande arbetsmiljöarbete. En distansmodell har utvecklats vid utbildningen av företagsläkare och företagssköterskor som gör det möjligt att minska den lektionsbundna undervisningstiden. Forskning kring sjukfrånvaron har ökat. Inom arbetslivsområdet har forskningen fokuserats på arbetsplatsen och arbetsmiljöns betydelse för ohälsa och sjukfrånvaro. Slutsatsen av flera större studier gjorda av är att variationen är stor, med avseende på vilka orsaker som bidrar till sjukskrivningar. Variationen är en tillgång i den mening att det visar att det finns ett utrymme för förbättringar. är den också problematisk då den kräver mer av specifika insatser som kan ta tid och kräva uthållighet. Forskningen visar också på arbetsplatsens stora betydelse både för att stanna kvar i arbetslivet och för återgång till arbete efter sjukskrivning. En betydelsefull del av forskningen bedrivs därför i en nära samverkan med arbetsplatserna. Den arbetsorganisatoriska forskningen visar på nya lokaliseringsmönster, ökade kompetenskrav, diversifierade arbetsuppgifter och framväxt av nya kontrollformer. Även inom den mer traditionella arbetsmiljöforskningen belyses en utveckling mot ökad komplexitet där exempelvis dåliga ergonomiska arbetsförhållanden och buller har stor betydelse för uppkomsten av stressrelaterad ohälsa. har också arbetat fram metoder för att på ett enkelt sätt mäta hur stresshormoner och andra hormoner samspelar. Metoden kan användas för att studera stressnivån hos personer och för att studera effekter av arbetsplatsinriktade åtgärder. I en rapport och lösningar i arbetslivet som , på uppdrag av regeringen, lämnat redovisas en beskrivning och analys av viktiga utvecklingstendenser som institutet menar kommer att vara framträdande . Rapporten behandlar trender i arbetslivet ur ekonomiskt, psykologiskt, sociologiskt, pedagogiskt och arbetsmedicinskt perspektiv. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Att arbetsmiljön har stor betydelse för ett hållbart arbetsliv belyses ur ett antal perspektiv. Rapporten visar bland annat att bilden av nya problem i arbetslivet är välbestyrkt. Rapporten lyfter också fram betydelsen av att vi befinner oss i en historisk brytningstid, där institutioner, normer och regelverk, släpar efter förändringar inom de globaliserade marknaderna, liksom inom teknologin, särskilt informationsteknologin. En ökad kunskap och förståelse för de komplexa sambanden mellan arbetsmiljö och hälsa är viktig för att uppnå en positiv utveckling för ökad hälsa. Det är också helt avgörande att denna kunskap förmedlas och kommer till praktisk tillämpning på arbetsplatserna. som det finns ett stort behov av forskning inom nya eller delvis nya områden så finns många av de gamla problemen inom arbetsmiljöområdet kvar. Detta ställer krav på en forskning som inbegriper både gamla och nya områden. Det lokala arbetet på arbetsplatserna i samverkan mellan arbetsmarknadens parter är av grundläggande betydelse för att införa ett systematiskt arbetsmiljöarbete. För privata och offentliga arbetsgivare som ser personalens kompetens som en viktig investering och som bedriver en långsiktig planering av verksamheten är en god arbetsmiljö ett starkt egenintresse. Styrkan av dessa incitament kan skifta mellan olika branscher och delar av arbetsmarknaden liksom mellan olika arbetsgivare. Det behövs en välfungerande tillsyn med hänsyn till framför allt de arbetsplatser som har den sämsta arbetsmiljön. Bland annat har stressen på de svenska arbetsplatserna ökat . Höga krav i arbetet kan utgöra en stor påfrestning och bidra till negativ stress. var av tillsynen av traditionellt slag (maskinskydd m.m.) medan avsåg organisatoriska frågor. är uppdelningen lika stor för båda typerna av tillsyn. Tillsyn av organisatoriska frågor är mer resurskrävande än traditionell tillsyn. De arbetsmiljöproblem som har samband med den kraftiga ökningen av ohälsa gäller i första hand organisatoriska frågor. Regeringen föreslår därför att ytterligare 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 anvisas för tillsynsverksamhet . Lagstiftning om obligatorisk redovisning redovisas under avsnitt 4.6.3. Tillgång till företagshälsovård är viktig främst för att tillgodose arbetsplatsernas behov av kunskaper och sakkunnig hjälp i arbetsmiljö- och rehabiliteringsarbetet. Med hänsyn till ohälsoutvecklingen finns ett ökat behov av en kompetent resurs i det förebyggande och rehabiliterande arbetet med bred tillgänglighet och förtroende på både arbetsgivar- och arbetstagarsidan. Regeringen föreslår därför att ytterligare tillförs metodutveckling av företagshälsovården . Klarläggande av frågor som gäller skyldigheten att anlita företagshälsovård, certifieringens roll, utbildningens organisation och förhållandet till sjukvård och försäkringskassa är viktigt för att skapa klara förutsättningar för en utveckling av företagshälsovården som en resurs i arbetsmiljöarbetet. Regeringen har tillsatt en särskild utredare för att utreda vissa frågor inom företagshälsovården. Utbildningens omfattning och organisation kommer att behandlas med förtur (dir. 2003:87).