prop · GR031d10 · 2004-01-01 00:00:00 — Utgifterna under anslagsposten ökade kraftigt . Ökningen berodde huvudsakligen på att () fortsatte att betala av den ackumulerade skuld som tidigare uppkommit för EU-vården. För att detta skulle möjliggöras tillfördes anslaget på tilläggsbudget. bedöms utbetalningarna minska, eftersom den ackumulerade skulden nu är betald. Eftersom den tidigare anslagsnivån var lägre än den årliga kostnaden för EU-vård har anslaget höjts med . RFV har på regeringens uppdrag analyserat följderna av för kostnadsutvecklingen för EU-vården. Av verkets rapport framgår att den planerade utvidgningen med tio nya medlemsländer inte beräknas medföra några större förändringar av kostnaderna. På grund av att har sjukvårdsavtal med flera av länderna beräknas utvidgningen totalt sett leda till en viss minskning av kostnaderna. Dessa sjukvårdsavtal innebär att står för kostnaderna när personer från dessa länder får vård i . Medlemskapet i EU medför att de nya medlemsländerna i stället får betala för den vård som erhållits i . Faktorer som kan driva upp kostnaderna på är: ökat resande, en ny generation pensionärer där många har god ekonomi och har möjlighet att bosätta sig utomlands, samt ökade sjukvårdskostnader i andra länder. RFV har även sett över statistiken över EU- vård och annan sjukvård i internationella förhållanden och undersökt hur den kan förbättras. Ett projekt har påbörjats för att utveckla ett IT- stöd för handläggningen av EU-vårdsärenden. Tabell 4.24 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 13:8 Sjukvård i internationella förhållanden Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 13:8 Sjukvård i internationella förhållanden . beräknas anslaget till respektive år. 4.9.913:9 Ersättning till talidomidskadade i vissa fall Tabell 4.25 Anslagsutveckling 13:9 Ersättning till talidomidskadade i vissa fall Justitiekanslern har på uppdrag av regeringen granskat berörda myndigheters handläggning av neurosedynkatastrofen. I Justitiekanslerns utlåtande, som överlämnades , rekommenderas regeringen att ex , till var och en av de nu levande talidomidskadade i , utbetala ett engångsbelopp om . Justitiekanslern förordar även att ersättningen skall vara fri från skatt och inte påverka övriga sociala förmåner. Regeringen kommer att lägga förslag avseende ersättning till de talidomidskadade. Regeringens avsikt är att i huvudsak följa Justitiekanslerns förslag. Anslaget skall täcka kostnaderna för den engångsersättning som regeringen anser bör utbetalas till talidomidskadade . Drygt 100 personer beräknas komma att omfattas av regeringens förslag om ersättning. Anslaget skall även täcka kostnaderna för hanteringen av utbetalning av ersättningen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.26 Härledning av anslagsnivån för 20042006, för 13:9 Ersättning till talidomidskadade i vissa fall Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 13:9 Ersättning till talidomidskadade i vissa fall . skall bidra till att uppfylla målen för politikområdet genom att tillse att läkemedel är säkra, effektiva och av god kvalitet samt verka för att läkemedel används på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt. skall främja säkerheten och kvaliteten för läkemedelsnära produkter. Vidare skall verket ansvara för kontroll och tillsyn av medicintekniska produkter. skall också medverka till att läkemedelsförsörjningen utvecklas och blir kostnadseffektiv. I detta arbete skall dels utgöra en kontrollerande myndighet, dels arbeta för rationell utveckling och användning av nya och äldre läkemedel. har i årsredovisningens resultaträkning för redovisat ett rörelseöverskott på . Verksamhetens intäkter var . har angivit en beräknad kostnadsbudget om för . hade ett ingående balanserat resultat på . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.27 Offentligrättslig verksamhet är en av de mest anlitade och efterfrågade myndigheterna i när det gäller centralt godkännande av läkemedel. Totalt har erhållit 22 utredningar eller av de tilldelade utredningarna att för agera som rapportör/medrapportör i den så kallade centrala proceduren . När agerar rapportör/medrapportör medför det ansvar även för ändringsärenden. Antalet produkter som är rapportör eller medrapportör för blir ständigt fler och antalet ändringsärenden ökar stadigt. Antalet avslutade ändringsärenden där agerade rapportör var 64 stycken (av 171), och var medrapportör i 21 stycken. Antalet ansökningar riktade till i den ömsesidiga proceduren för godkännande av läkemedel, dvs. när ett läkemedel först godkänns i ett EU-land och sedan med samma dokumentation i övriga medlemsländer, var 2001 och 2002. De nationella ansökningarna låg 2002 över föregående års och de parallellimporterade minskade något. När det gäller särbehandlade läkemedel har en fortsatt satsning gjorts på att driva fler ärenden till avslut. Totalt 55 ansökningar om godkännande av naturläkemedel har slutbehandlats . Totalt 110 produkter är godkända som naturläkemedel och 80 produkter, så kallade frilistade naturmedel, har tillfälligt försäljningstillstånd som naturläkemedel i avvaktan på en slutgiltig bedömning. Marknadstillsynen inom det medicintekniska området bygger till stor del på olycks- och tillbudsrapporter från tillverkare, myndigheter i andra EES-länder och från svensk hälso- och sjukvård. Antalet nya rapporter har ökat från 2001 till 2002. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har flyttat till nya och mer ändamålsenliga lokaler i . Regeringen anser att genomfört sitt arbete så att de fastlagda målen i huvudsak har uppfyllts. Regeringen anser att den nuvarande inriktningen av verksamhet bör kvarstå. är helägt av staten. En beskrivning och bedömning av verksamheten återfinns i regeringens årliga skrivelse till Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2002 (rskr. 2002/03:120). Vid utgången av 2002 bestod koncernen av moderbolaget , de rörelsedrivande dotterbolagen , () samt intressebolagen . har ensamrätt att sälja läkemedel till allmänheten och skall tillgodose allmänhetens behov av läkemedel över hela landet. Läkemedelsdistributionen till allmänheten sker genom cirka 800 apotek och cirka 1 000 apoteksombud. Ombuden är enskilda näringsidkare som mot provision förmedlar receptbelagda läkemedel eller säljer vissa receptfria läkemedel från ett lager som ägs av . Ombudens huvuduppgift är att tillgodose behovet av distribution av läkemedel företrädesvis i glesbygd. Den slutna vårdens behov av läkemedel tillgodoses av via ettåriga entreprenadavtal med sjukvårdshuvudmännen genom cirka 100 särskilda sjukhusapotek, ofta kombinerade sjukhus- och expeditionsapotek med försäljning också till allmänheten. Försäljningen av läkemedel har ökat . tillfälligt på grund av en effekt av det nya läkemedelsförmånssystemet som trädde i kraft . Detta ledde bl.a. till en hamstring av läkemedel vilket medförde minskad försäljning . Därefter har försäljningen åter ökat och omsatte , en ökning jämfört med . In- täkterna från försäljning av receptbelagda läkemedel, som ökade , svarar för av de totala intäkterna. resultat påverkas bl.a. av handelsmarginalen, dvs. skillnaden mellan inköps- och försäljningspris på receptbelagda läkemedel. Sänkta handelsmarginaler påverkar resultat negativt men kommer samhället till godo i form av sänkta läkemedelskostnader. Storleken på handelsmarginalen beslutas av . var detta en uppgift för . infördes också utbyte av läkemedel på apotek vilket innebär att ett förskrivet läkemedel skall bytas ut på apotek om det finns ett billigare, utbytbart läkemedel tillgängligt. Detta har medfört prissänkningar för vissa läkemedel. Med anledning av propositionen om de nya läkemedelsförmånerna (prop. 2001/02:63) och landstingens ökade ansvar för kostnaderna för läkemedel i öppen vård har staten och slutit ett nytt verksamhetsavtal. I det nya avtalet regleras bl.a. vilka delar av verksamheten som skall finansieras inom marginalen för läkemedel inom förmånerna. Staten har vid ordinarie bolagsstämma i (publ) uttalat att utdelning till ägaren bör uppgå till ett belopp motsvarande minst en tredjedel av vinsten efter skatt med beaktande av ett visst soliditetsmål. Tabell 4.28 Ekonomisk översikt för Resultat efter finansiella poster Räntabilitet på eget kapital, % 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politikområdet omfattar insatser som syftar till att främja hälsa och förebygga sjukdom. Utmärkande för politikområdet är dess sektorsövergripande och tvärvetenskapliga karaktär. De flesta bestämningsfaktorer, dvs. faktorer som bestämmer vår hälsa, påverkas till stora delar av insatser inom ett stort antal politikområden. Detta innebär att ansvaret för de statliga insatserna på folkhälsoområdet är fördelat mellan departementen i , vilket ställer stora krav på samordning. I politikområdet Folkhälsa ingår även insatser som syftar till att skapa goda förutsättningar för hälsofrämjande levnadsvanor i befolkningen. Hit hör t.ex. insatser för att förhindra alkoholskador, narkotika- och tobaksbruk, dopning och spelberoende samt insatser för att främja fysisk aktivitet, sunda kostvanor och sexuell och reproduktiv hälsa. Även smittskydd och hälsoskydd ingår i politikområdet. Det huvudsakliga folkhälsoarbetet bedrivs på regional och lokal nivå, dvs. inom landsting och kommuner, samt av frivilligorganisationer. Landstingens folkhälsoansvar grundar sig bl.a. på hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och smittskyddslagen (1988:1472). Kommunernas folkhälsoarbete grundar sig på lagar som rör ett flertal kommunala verksamheter, t.ex. alkohollagen (1994:1738), tobakslagen (1993:581), , socialtjänstlagen (2001:453), livsmedelslagen (1971:511) och (1987:10). På nationell nivå bedrivs folkhälsoarbete av statliga myndigheter samt frivilligorganisationer. Regeringens stöd inom politikområdet Folkhälsa består av medel till myndigheter såsom , , och Dessa myndigheter utgör kunskapscentra och har viktiga uppgifter att fylla gällande dels tillsyn och epidemiologisk bevakning, dels nationell uppföljning och utvärdering av såväl folkhälsan som folkhälsoarbetet. Andra myndigheter som har centrala roller i folkhälsoarbetet är t.ex. , länsstyrelserna, , , och . för arbetsliv och socialvetenskap samt finansierar viktig folkhälsoforskning. Inom politikområdet ger regeringen även bidrag till förebyggande insatser mot hiv/aids, folkhälsopolitiska åtgärder bestående av framför allt bidrag till frivilligorganisationer samt till alkohol- och narkotikapolitiska insatser, framför allt genomförandet av de nationella handlingsplanerna mot alkoholskador och mot narkotika. Inom politikområdet ingår även medlemsavgift till () samt bidrag till för folkhälsovetenskap, vilken utgör en del av Nordiska ministerrådets organisation. Även ingår i politikområdet. Nämnden inrättades som ett led i de krav som Europeiska unionen ställde i samband med inträde i EU. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 14:1 Insatser mot aids 14:2 Bidrag till WHO 14:3 Bidrag till för folkhälso- 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Totalt för politikområde Folkhälsa 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Tidigare anslaget 14:3 Bidrag till . Målet för politikområdet är att folkhälsan skall förbättras för de grupper i samhället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt. Med folkhälsa menas det allmänna hälsotillståndet i befolkningen samt hälsans utveckling och fördelning i befolkningen. Målet är formulerat så att fokus ligger på att minska ojämlikheter i hälsa. Detta utesluter inte att folkhälsan skall förbättras för hela befolkningen. Eftersatta grupper skall här förstås som grupper i befolkningen som utifrån skillnader i livsvillkor och levnadsvanor har sämre förutsättningar för en god hälsa. För att mäta hälsoutvecklingen i befolkningen och bedöma uppfyllelsen av målet används måtten förväntad medellivslängd, dödlighet, sjuklighet samt självupplevd hälsa. Hälsomått som visar på hälsans fördelning och utveckling i olika grupper håller på att utarbetas. Folkhälsoarbetet har traditionellt sett begränsats till ett fåtal frågor. Insatser för att förbättra folkhälsan har utgått från sjukdomar snarare än från faktorer som främjar hälsan. Hälsoaspekter har inte uppmärksammats i tillräckligt hög grad i utformningen av beslut som har påverkat männi- skors hälsa, varken på nationell, regional eller nivå. Propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35), som antog , stakar ut en ny inriktning för den nationella folkhälsopolitiken. Den nya folkhälsopolitiken innebär en perspektivförskjutning mot ett mer hälsofrämjande synsätt. Fördelen med att fokusera på bestämningsfaktorerna för hälsan istället för sjukdomarna är att folkhälsoarbetet blir mer effektivt. Forskning har t.ex. visat att många av dagens sjukdomar beror på flera samverkande faktorer och att exponering för en och samma riskfaktor ofta är en bidragande orsak till flera olika sjukdomar och skador. En annan fördel är att bestämningsfaktorerna är lättare att följa än sjukdomsutvecklingen. Detta på grund av att den tid som förflyter fram till att sjukdom visar sig ibland kan vara flera decennier. Den nya folkhälsopolitiken ställer krav på att folkhälsoaspekter beaktas i politiska beslut och att incitament skapas så att arbetet med folkhälsofrågor prioriteras. Den ger riksdag och regering möjligheten till en mer strukturerad uppföljning av folkhälsoarbetet. Regeringen har för avsikt att regelbundet återkomma till med uppföljning av folkhälsoutvecklingen. Liksom tidigare är syftet med det nationella folkhälsoarbetet att förbättra folkhälsan och minska skillnaderna i hälsa mellan olika grupper i befolkningen. Oavsett kön, klass, etnisk bakgrund eller funktionshinder skall människor ges samma förutsättningar till en god hälsa. Det handlar om att utforma en folkhälsopolitik som klargör samhällets ansvar för befolkningens hälsa. Detta avspeglas i det nationella folkhälsomålet som har antagit, att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Folkhälsoforskning och utvecklingen av s.k. hälsokonsekvensbedömningar är av särskild vikt. Tecken på ökad psykisk ohälsa i befolkningen oroar. Allt fler uppger psykiska besvär i form av ängslan, oro och ångest. Andelen sjukskrivningar på grund av psykiska besvär har ökat kraftigt. Psykiska sjukdomar står, efter hjärt- och kärlsjukdomar, för den näst största andelen av den totala sjukdomsbördan i . Regeringen vill betona att den nya folkhälsopolitiken syftar till att förbättra både den fysiska och den psykiska hälsan. Även narkotikaanvändningen bland ungdomar och ökningen av alkoholkonsumtionen i befolkningen oroar. Regeringens mål om ett narkotikafritt samhälle samt att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar har slagits fast av i två handlingsplaner. Huvudinriktningen för att nå det narkotikapolitiska målet är att begränsa både tillgången och efterfrågan på narkotika. För insatserna på alkoholområdet handlar det om att sänka den totala alkoholkonsumtionen, förhindra att människor blir storkonsumenter, påverka storkonsumenternas dryckesbeteende samt verka för att alkohol inte förekommer i vissa miljöer eller situationer i livet, t.ex. i trafiken och under graviditeten. har tobakspolitiken skärpts, med en minskande andel rökare i befolkningen som följd. Målet för de statliga insatserna inom tobaksområdet är att minska tobaksbruket. I propositionen Mål för folkhälsan slår regeringen fast nya etappmål för regeringens tobakspolitik. Spelmarknaden expanderar och har en omsättning på . Nya spelformer etableras med Internet som viktig bas. invigdes kasinot i , det sista av fyra i landet. I takt med utvecklingen på spelmarknaden ökar också antalet personer som riskerar att utveckla ett spelberoende. Regeringen lanserar därför vissa åtgärder mot spelberoende i årets budgetproposition. Andelen människor som lider av övervikt eller fetma i befolkningen har ökat markant under de 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 I har antalet personer med fetma nästan fördubblats och omfattar nu omkring 500 000 människor. Utvecklingen är oroande och för att vända trenden krävs insatser på en mängd områden. Förekomsten av allvarliga smittsamma sjukdomar har genom förebyggande insatser och ett väl fungerande smittskyddsarbete kunnat hållas på en låg nivå i i förhållande till många andra länder. Det är emellertid nödvändigt att ha en beredskap mot förändringar i karaktären eller spridningen av smittsamma sjukdomar som gör att dessa på nytt kan bli ett allvarligt hot mot befolkningen i . Detta visas inte minst av utbrottet av en tidigare okänd akut infektionssjukdom, svår akut respiratorisk sjukdom (SARS), i den kinesiska provinsen och den efterföljande spridningen av sjukdomen i stora delar av samt i . Mot den bakgrunden har regeringen initierat en översyn av behovet av extraordinära smittskyddsåtgärder. Det nationella arbetet för att förebygga hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar kommer även fortsättningsvis att ha hög prioritet i regeringens folkhälsoarbete. Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av samhällets insatser mot hiv/aids. Folkhälsan i påverkas av den ökade internationaliseringen. Öppnare gränser medför ett ökat resande och ett ökat utbyte av varor mellan länderna. Den ökade integrationen inom EU medför ytterligare lagstiftning som påverkar vår hälsa. Folkhälsan påverkas också av de gränsöverskridande trenderna när det gäller t.ex. alkohol, narkotika och tobak. I internationaliseringens spår har FN:s och EU:s arbete med folkhälsofrågor blivit allt viktigare. Internationell samverkan är t.ex. en förutsättning för att smittspridning skall kunna förebyggas eller begränsas. lägger stor vikt vid det internationella samarbetet och har deltagit aktivt i förhandlingarna om en WHO-konven- tion om tobak samt ett omfattande folkhälsoprogram inom EU, liksom i utarbetandet av nya samarbetsprogram i närområdet. Dessutom har initierat ett unikt samarbete med inom hälsoområdet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen inrättade en nationell ledningsgrupp för folkhälsofrågor under folkhälsoministerns ledning. Ledningsgruppen skall stimulera och stödja samordningen av folkhälsoarbetet på nationell, regional och lokal nivå. Förutom representanter från ingår berörda myndigheter samt och i gruppen. Myndigheter och departement kan adjungeras till ledningsgruppen vid behov. Det första mötet äger rum och därefter kommer ledamöterna att träffas . arrangerade FN ett Världstoppmöte om hållbar utveckling i . Mötet resulterade i en politisk deklaration och en handlingsplan. Målet för hälsa och hållbar utveckling är att alla skall få tillgång till basal hälso- och sjukvård, att de miljömässiga hälsoriskerna minskar och att hänsyn tas till barns speciella behov samt att sambandet mellan fattigdom, hälsa och miljö tydliggörs. Inom politikområdet Folkhälsa genomförs flera aktiviteter med koppling till de prioriteringar som återfinns i handlingsplanen. Det gäller flertalet av de nationella och internationella aktiviteter som genomförs inom verksamhetsområdena samordnat folkhälsoarbete, hälsofrämjande levnadsvanor samt smittskydd och hälsoskydd. träffades en överenskommelse mellan och ministerrådet om ett nytt folkhälsoprogram. Programmet, som trädde i kraft och kommer att löpa fram , är inriktat på tre övergripande åtgärdsområden: bättre information för att förbättra hälsan, snabba åtgärder vid hälsorisker samt arbete med bestämningsfaktorer för hälsan. Programmet utgör ett viktigt instrument i arbetet med att stärka folkhälsofrågorna inom gemenskapen och bidrar därmed till att en samlad folkhälsopolitik utvecklas på EU- nivå. Prioriteringarna anges i en särskild arbetsplan. Inom ramen för det bilaterala samarbetet mellan och i den Binationella kommissionen (BNC) togs initiativ till ett särskilt samarbete i form av ett Hälsoforum. Hälsoforum syftar till att främja en poli- tisk diskussion samt till att etablera ett samarbete för ömsesidigt utbyte mellan svenska och sydafrikanska myndigheter inom områden som är angelägna för folkhälsan. hölls det första mötet i . Hälsoforum möts en gång och de sydafrikanska och svenska myndigheterna har fortlöpande kontakt . För genomförandet av den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador tillsattes en särskild kommitté med representanter från berörda statliga myndigheter samt från och . skall kommittén samordna insatserna på nationell nivå och i samspel med kommuner och landsting stimulera insatser på regional och lokal nivå. Kommittén svarar också för information och opinionsbildning på nationell nivå och genomför seminarier, konferensserier etc. som syftar till att förankra innehållet i planen och stimulera utvecklingen av olika verksamheter. Erfarenheterna från kommitténs insatser är mycket goda. Nationella informationsinsatser har initierats och olika konferenser kring handlingsplanen har genomförts i samtliga län i landet. Ett 60-tal nationella och regionala projekt har fått stöd i syfte att samordna olika insatser som kan bidra till att förverkliga handlingsplanens målsättningar och ca 250 samordnare av det lokala och regionala alkohol- och drogförebyggande arbetet har anställts runt om i landet. Kommittén har givit stöd till omfattande forskningsprogram vid (SoRAD) liksom olika forskningsprojekt vid , , , och . En handbok i alkohol- och drogförebyggande arbete har tagits fram av med stöd av medel från regeringen liksom ett metod- och informationsutvecklingsprojekt om alkoholfrågor inom fritidsgårdsverksamheterna. Sammanlagt har fördelats till olika alkohol- och narkotikaförebyggande projekt . Länsstyrelserna har dessutom sammanlagt erhållit att för- dela till kommunernas alkohol- och narkotikaförebyggande arbete, öppenvårdsinsatser samt till verksamheter för barn till missbrukare. och Myndigheten för skolutveckling redovisade ett gemensamt regeringsuppdrag att i samråd med analysera vilka insatser som kan vidtas för att stärka den alkohol- och narkotikaförebyggande verksamheten i skolan. I rapporten framhålls bl.a. värdet av en egen utarbetad och väl känd policy för arbetet på skolan. Ett antal av de förslagna insatserna kommer att helt eller delvis genomföras av Myndigheten för skolutveckling under , i samverkan med , och . Med anledning av dom i Gourmetmålet ändrade lagreglerna om marknadsföring av alkoholdrycker. Ändringarna innebär att det råder förbud att vid marknadsföring av alkoholdrycker som innehåller mer än 15 volymprocent alkohol till konsumenter använda kommersiella annonser i periodiska skrifter; utom vad gäller skrifter som tillhandahålls endast på försäljningsställen för sådana skrifter. Regeringen tillsatte också en särskild utredare med uppgift att föreslå begränsningar av marknadsföringen till konsumenter i tryckta skrifter av alkoholdrycker. Utredningen om alkoholreklam i tryckta skrifter överlämnade sitt betänkande Alkoholreklam i tryckta skrifter i ett folkhälsoperspektiv (SOU 2003:69) till regeringen . Betänkandet är föremål för ett remissförfarande och regeringen har för avsikt att lämna förslag i ärendet till . För att genomföra den narkotikapolitiska handlingsplanen har regeringen utsett en särskild narkotikapolitisk samordnare. Samordnaren tillsattes och har genomfört en rad olika insatser för att mobilisera hela samhällets insatser mot narkotikamissbruket. Samordnaren presenterade en rapport över utvecklingen . Av den framgår att projekt har satts igång inom samtliga områden som handlingsplanen pekar ut som angelägna, exempelvis vård, prevention och utbudsbegränsande åtgärder. Vidare har ett stort antal forskningsprojekt initierats inom området. har till uppgift att följa, analysera och rapportera om 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 vad som händer inom missbruksområdet.