prop · GR031 · 2004-01-01 00:00:00 — Det rör förutom redan föreslagna organisatoriska för- ändringar som föreslagits i propositionen 2002/03:99 Det nya skatteverket, även nya skatteadministrativa regler och förbättrade kontrollmöjligheter. Prioriteringarna rör svart- arbete inom byggsektorn, oredovisade in- komster inom kontanthandeln, momsfusk, skatteundandraganden i internationella kon- , internationellt informationsutbyte samt möjligheten av s.k. schablonbeskattning. Skälen till regeringens bedömning: Bered- ningen av betänkande Skärpning gubbar (SOU 2002:115) fortgår. Kommissionen har bla. föreslagit inrättande av särskilda entreprenadkonton och omvänd moms- skyldighet för uppdragsgivare inom byggsektorn. Av remissutfallet framkommer en bred sam- stämmighet om att åtgärder behöver vidtas. De lämnade förslagen har i huvudsak bemöts posi- tivt även om många remissinstanser ansett att förslagen behöver utredas och analyseras ytter- ligare. Några remissinstanser vill att alternativ till de föreslagna åtgärderna övervägs. Regeringen avser därför att bereda förslagen om entre- prenadavdrag och omvänd momsskyldighet ytterligare inom med in- riktning mot en promemoria som kan remitteras . har även ansett att ett återinförande av en skattereduktion för repa- ration eller om- eller tillbyggnad av bostadshus (ROT-avdrag) bör övervägas som ett verktyg mot svartarbete gentemot hushållssektorn. ROT-avdraget gällde under på 1990- talet och kostnaden har beräknats till . Avdraget har ifrågasatts av revisorer (2001/02:RR18). har gjort ett uttalande om vikten av att noggrant analysera, följa upp och utvärdera kommande åtgärder liknande ROT-avdraget om konjunk- turläget gör det motiverat att ånyo aktualisera en sådan åtgärd (se Rskr. 2001/02:332, bet. 2001/02:SkU28). Regeringen anser inte att det finns tillräckliga skäl att närmare utreda ett återinförande av ROT-avdraget eftersom av- dragsmöjligheten enbart motiverad som instru- ment mot svartarbete kommer att bli alltför kostsamt som det kan kritiseras som ett trubbigt och ej kostnadseffektivt instrument. Skattekontrollen av de s.k. kontant- branscherna försvåras av att underliggande hand- lingar i form av kassakontrollremsor och dylikt ofta saknas eller är så bristfälliga att någon egentlig kontroll utifrån dessa inte kan genom- föras. Regeringen avser därför att tillkalla en utredare för att se över möjligheten att införa ett obligatoriskt krav på typgodkända kassaregister inom kontanthandeln. Uppdraget skall även omfatta en översyn av de kontroll- befogenheter som står till buds vid skatte- kontrollen av kontanthandeln. Det kan ifrågasättas om de förhållandevis få uppgifter som skall lämnas i skattedeklarationen avseende mervärdesskatt utgör en tillräcklig grund för en rimlighetsbedömning av om läm- nade uppgifter är korrekta. har efter frågor från ansett att en förändring av skattedeklarationerna behövs, men att den bör föregås av en mer omfattande utvärdering än de som genomförts. Verket planerar därför en fördjupad utvärdering av deklarationsblankettens utformning med preliminärt slutdatum vid utgången av mars Regeringen avser att följa frågan och att efter utvärdering, om så bedöms nödvändigt, återkomma med förslag i frågan. På momsområdet kommer regeringen vidare att följa upp den kritik mot momskontrollen som tagit upp i sin revisions- rapport och annat fusk i handeln mellan och (RRV Rapport 2003:000). På det internationella området i övrigt kom- mer Sparandedirektivet att implementeras och regeringen framförallt inom ramen för arbetet inom den Europeiska Unionen och verka för att informationsutbytet på skatteområdet utvecklas ytterligare. har på regeringens uppdrag i en promemoria om informations- och dokumentationsskyldighet avseende inter- nationella företags prissättning av intern- transaktioner föreslagit att kontrolluppgifter skall lämnas för transaktioner med utländska företag i intressegemenskap m.m. Regeringen avser att remittera förslagen och därefter bereda frågan vidare. har i en promemoria inven- terat och systematiserat argumenten för och emot så kallad schablonbeskattning. I en senare rapport (2002:3 Schablonbeskattning en principskiss) har verket skisserat på hur ett schablonbeskattningssystem skulle kunna se ut. föreslår i rapporten att man nu går vidare med ett tredje steg där ställning tas till om schabloner bör införas. Regeringen aviserade i vårpropositionen (prop. 2002/03:100) att den skulle ta ställning till . Rapporten och promemorian har remiss- behandlats. Mottagandet vid remissbehandlingen är splittrat. Åsikterna går isär i fråga om merparten av de punkter som skissen innehåller. Ingen motsätter sig att ämnet utreds vidare men man vill inte ta ställning innan man har fått se hur ett schablonskattesystem skulle utformas. Frågan om schablonbeskattning som en me- tod att fastställa inkomstskatten i vissa fall bereds vidare där det närmare får undersökas vilka möjligheter det finns att tillämpa schab- loniserade metoder i den ordinarie beskatt- ningen. 8.8.1Skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation Regeringens förslag: Möjligheten för fysiska och juridiska personer att få skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation förlängs med . Skälen för regeringens förslag: Reglerna om skattereduktion för utgifter vid s.k. bredbands- anslutningar infördes för att stimulera enskilda till att delta i uppbyggnaden av en ny IT-struktur och ingår som ett led i den IT-politik som regeringen lade fast i proposi- tionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86). Skattereduktionen ges vid debiteringen av slutlig skatt vid 2002, 2003 eller taxering. I underlaget för skattereduk- tionen ingår utgifter för en anslutning som tas i bruk och som är betalda senast för ansökan. Möjligheten till skatte- reduktion gällde från början 2002 och taxeringar, men förlängdes efter förslag i före- gående års budgetproposition med till att även omfatta taxering. De skäl som anfördes förlängning gäller fortfarande. Bredbandsut- byggnaden har blivit försenad. Detta beror bl.a. på det förändrade marknadsläget och den korta grävsäsongen i landets norra delar. Hitintills har endast ca 4 100 ansökningar om skattereduktion beviljats av skattemyndigheten. Detta motsvarar en skattereduktion om ca . Mot denna bakgrund är regeringen av uppfatt- ningen att tiden måste utsträckas för att möjliggöra för fysiska och juridiska personer som så önskar att ansluta sig och genomföra anslutningen och därmed kunna ansöka om skattereduktion för utgifter för bredbandsanslutningar. Regeringen föreslår därför att lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation ändras så att skattereduk- tionen även ges vid debiteringen av slutlig skatt på grund av 2005 och taxeringar. Förlängningen av skattereduktionen innebär inte någon förändring av den beräknade ekonomiska ramen. I detta avsnitt redovisas de offentlig-finansiella effekterna av de förslag till förändrade skatteregler som lämnas eller aviseras i denna proposition. Budgeteffekter för åren 20042006 redovisas i tabell 8.5. Fyra olika typer av effekter redovisas. Först anges bruttoeffekterna som beskriver den statiskt beräknade förändringen i intäkterna från den skatt som regeländringen avser (räknat på helår) utan beaktande av eventuella indirekta effekter. Därefter redovisas kalenderårseffekten på statsbudgeten . Denna redovisning sker i kassamässiga termer, vilket innebär att olika slag av uppbördsförskjutningar i skatte- och avgiftsuttaget beaktas. Sådana för- skjutningar förekommer i olika stor utsträckning och med olika tidsprofil för olika skatter. En kassamässig redovisning är bland annat av betydelse vid beräkningen av statens lånebehov. Vid en bedömning av de kortsiktiga ekono- miska effekterna av olika åtgärder är den periodiserade nettoeffekten för den konsolide- rade offentliga sektorn mest relevant. I den periodiserade redovisningen förläggs för- ändringar i skatte- och avgiftsintäkter till det inkomstår skatten eller avgiften avser. Vidare beaktas nettoeffekten även till olika slag av indirekta effekter på skatteintäkterna i stort och på offentliga utgifter. Den periodiserade nettoeffekten redovisas för åren 20042006. Slutligen redovisas den varaktiga nettobudget- effekten för varje åtgärd. Den ger ett mått på den långsiktiga kostnaden för offentlig sektor av de olika åtgärderna. Avvikelser mellan varaktiga effekten och de periodiserade årseffekterna beror bl.a. på fördröjd övervältring av vissa skatter på andra skattebaser. Vid temporära åtgärder utgörs den varaktiga effekten av räntan på nuvärdet av framtida saldoförändringar. Den inkomstberäkning som re- dovisas i kapitel 5 baseras både på de förslag till förändrade skatteregler som presenterats i denna proposition och på bedömningar av den ekono- miska utvecklingen. I kapitel 5 redovisas inkomsterna i nominella termer. finansiella effekterna av de olika förslagen som redovisas i detta kapitel har däremot beräknats utifrån priser och volymer. Den beräknade budgeteffekten av förslaget om förlängning av övergångsbestämmelserna av- seende beskattning av sjömän i det nordiska skatteavtalet är försumbar. Det gäller även förslaget om att förlänga de tidsbegränsade reg- lerna om justering av värdet av bilförmån. Förslaget om att skiktgränserna i den statliga inkomstskatten endast skall räknas upp med konsumentprisindex plus en procentenhet beräknas förstärka intäkterna med . På grund av uppbördsförskjutningar blir den kassamässiga effekten för staten något lägre. De föreslagna åtgärderna inom ramen för grön skatteväxling har en total om- slutning på i periodiserade nettotermer. Förslaget om en höjning av kol- dioxidskatten beräknas ge en nettobudgetförstärkning på 0,82 miljarder kro- nor 2004. En höjning av elskatten för hushåll och servicesektorn med beräknas ge en budgetförstärkning på . Förslaget om energiskatt på el som förbrukas inom tillverkningsindustrin mm beräknas ge en budgetförstärkning om på årsbasis. I beräkningen har hänsyn inte tagits till de långsiktiga avtal som förväntas tecknas med vissa branscher. Sedan omfattningen av sådana avtal blivit känd kommer en ny beräkning att göras i budgetpropositionen och avstämning ske mot den sammanlagda skatte- växlingsramen på 20042005. Eftersom reglerna föreslås träda i kraft först fr.o.m. beräknas dock nettoeffekten till . En höjning av dieselskatten med beräknas ge en netto- budgetförstärkning på medan förslaget om höjd skatt på bekämp- ningsmedel beräknas ge en förstärkning på . Intäkterna av dessa energi- och miljöskatte- höjningar finansierar förslagen om en skatte- reduktion på till hushållen, samt en sänkning av socialavgifterna med 0,12 procent- enheter. Skattereduktionen beräknas ge en budgetförsvagning på medan sänkningen av socialavgifterna beräknas ge en periodiserad nettobudgetförsvagning på . På grund av övervältring av de lägre socialavgifterna på lönesumman blir dock den varaktiga budgetförsvagningen något större. Förslaget om en avtrappning av energiskatte- avdraget för vindkraft beräknas ge en netto- budgetförstärkning på . Den föreslagna förlängningen av begräns- ningsregeln avseende koldioxiduttaget för kalk- och cementbranscherna m.m. beräknas medföra en obetydlig offentligfinansiell budgeteffekt. Effekten av ändrade regler för privatinförsel av vissa alkoholdrycker redovisas i kapitel 5. Förslag i andra propositioner Den beräknade budgeteffekten av förslaget om slopad skattefrihet för tandvårdsförmån är försumbar. Detsamma gäller förslaget om be- gränsad avdragsrätt vid överlåtelse av pensions- utfästelser. Det kommande förslaget om höjd klyvnings- ränta för fåmansaktiebolag beräknas medföra en varaktig budgetförsvagning på . Eftersom effekterna i allmänhet uppstår först vid avyttring av bolagen är dock den periodiserade nettoeffekten betydligt mindre. Detsamma gäller för de ytterligare lättnader i de s.k. 3:12-reglerna som aviseras i denna proposition med ikraftträdande . För dessa avsätts ett utrymme på varaktigt som de kortsiktiga effekterna förutsätts ha samma tidsprofil som effekterna av den höjda klyv- ningsräntan. Förslaget om slopad arvsskatt mellan makar beräknas medföra en varaktig nettobudget- försvagning på . Förslagen om uppskov vid köp av bostadsrätt beräknas endast ge försumbara offentlig-finan- siella effekter. Det gäller även förslaget om höjd beloppsgräns för beskattning av inkomst från samfällighet. Övriga förslag inom företagsbeskattningen - ändrade regler i CFC-beskattningen, avdragsrätt för utdelning på insatsemitterat kapital, slopat samband mellan redovisning och beskattning vid reparationer och skatteregler för värdering av finansiella instrument - bedöms inte ge annat än försumbara offentlig-finansiella effekter. För förslaget om en ny regel för begränsning av förmögenhetsskatten som gäller avsätts ett utrymme på . I budgetpropositionen avsattes ett utrymme på totalt för skattestrategin för alternativa drivmedel. Vid en total punkt- skattebefrielse för koldioxidneutrala drivmedel bedöms skattebortfallet öka med ytterligare . Förslagen om ändrade regler för beskattning av kraftvärmeverk m.m. lämnades i förra årets budgetproposition men avslogs av eftersom besked om kommissionens inställning ännu inte lämnats. räknade dock med att de föreslagna reglerna skulle träda i kraft . Därför beslutade att intäktsberäkningarna skulle justeras enbart för . beräknas förslagen sammantagna ge en bud- getförstärkning på brutto. Till följd av indirekta effekter på bolagsskatten beräknas budgetförstärkningen i periodiserade nettotermer uppgå till . Slopat elavdrag och tvingande regler för propor- tionering av bränslen i kraftvärmeverk m.m. beräknas ge en nettobudgetförstärkning på , medan en sänkning av energi- och koldioxidskatten till den nivå som gäller för industrin beräknas medföra en bud- getförsvagning på netto. Den offentlig-finansiella effekten av förslaget om en dämpningsregel för fastighetsskatten redovisades i budgetpropositionen . Förslaget beräknas ge en varaktig budget- försvagning på . 2004 beräknas försvagningen dock endast uppgå till . I en motion (Fi 230) som lämnades i samband med budgetpropositionen 2002 väcktes frågan om s.k. skattereduktion för miljöinvesteringar och föreslogs att en finansiell ram om 50 mil- joner kronor skulle avsättas 2006. beslutade i enlighet med förslaget. Samlade effekter av skatteåtgärderna Sammantaget medför de nu föreslagna och avi- serade åtgärderna en nettoförstärkning av bud- geten för offentlig sektor 2004 på i periodiserade termer. Varaktigt innebär de dock en budgetförsvagning på . För statsbudgeten innebär de här redovisade åtgärderna en förstärkning på 0,48 miljarder kro- nor i kassamässiga termer 2004. Tabell 8.5 Budgeteffekter av åtgärder på skatteområdet i BP 2004 m.m. Bruttoeffekter, kassamässiga effekter för statsbudgeten och periodiserade nettoeffekter för offentlig sektor år 2004-2006 samt varaktiga effekter för offentlig sektor 1/1 2004 Höjd koldioxidskatt +17, 1/1 2004 Höjd energiskatt på el med 1 öre/kWh för hushåll och service 1/1 2004 Energiskatt för industrin mm 1/7 2004 Höjd dieselskatt + /l 1/1 2004 1/1 2004 1/1 2004 -1,36 -1,36 -1,36 -1,36 -1,36 -1,36 -1,36 -1,36 1/1 2004 -1,24 -0,64 -0,63 -0,55 -0,64 -0,64 -0,64 -0,74 Skattelättnad för biodrivmedel, 1/1 2004 -0,27 -0,25 -0,27 -0,27 -0,27 -0,27 Avtrappning av miljöbonus för 1/1 2004 Förslag i andra propositioner Slopad arvsskatt mellan makar 1/1 2004 -0,30 -0,20 -0,30 -0,30 -0,20 -0,30 -0,30 -0,30 Ny regel för begränsning av 1/1 2003 -0,10 -0,10 -0,10 -0,10 -0,10 -0,10 -0,10 -0,10 1/1 2004 -0,03 -0,04 -0,03 -0,04 -0,06 -0,57 1/1 2005 -0,02 -0,02 -0,03 -0,43 -0,30 -0,43 -0,46 -0,33 -0,46 -0,49 -1,40 -0,14 -0,14 -1,22 1Med bruttoeffekt avses endast den direkta effekten av den skatt som regeländringen avser. 2Bruttoeffekten är inte beräkningsbar. Appendix: Utvärdering av steg 1-3 i strategin för grön skatteväxling effekter på fördelning samt energianvändning och koldioxidutsläpp. I den uppgörelse om en strategi för grön skatteväxling som redovisades i budgetpropo- sitionen angavs att det främsta syftet med den gröna skatteväxlingen är att öka miljörelateringen av skattesystemet. Skatte- växlingen skulle utformas så att den bidrar till att fastställda miljömål uppnås. En central uppgift skulle därför vara att bidra till en begränsning av koldioxidutsläppen. Skatteväxlingen skulle också bidra till en effektivare energianvändning och därigenom medverka till att underlätta en avveckling av kärnkraften. De ökade skatteintäkterna från höjda energi- och miljöskatter skulle användas till att sänka skatten på arbete. Skattesänkningarna på arbete skulle genomföras i två syften. Det ena var att stimulera arbetsutbudet och hävda arbetslinjen i välfärdssystemen. Det förutsätter att skattesänkningarna utformas så att marginal- effekterna i arbetsinkomstbeskattningen minskar. Det andra syftet var att kompensera de som drabbas av de höjda energi- och miljöskatterna. Med hänsyn till att låginkomsttagare använder en större del av sin inkomst till utgifter för energiförbrukning angavs att inkomstskattesänkningar som framförallt gynnar låg- och medelinkomsttagare är att föredra, t.ex. genom höjda grundavdrag I budgetpropositionen angavs även vissa andra effekter som skulle beaktas vid skatteväxlingen, t.ex. inkomstfördelnings- effekter, regionala effekter samt effekter på industrins konkurrenskraft. I den mån höjda energi- och miljöskatter leder till urholkning av skattebaserna till följd av att energianvändningen begränsas eller minskar, angavs vidare att detta skulle kunna motverkas genom olika slags basbreddningar. Omfattningen av skatteväxlingen angavs till . Vidare meddelades att effekten av de olika stegen skulle följas upp löpande. I denna bilaga redovisas därför analyser genomförda inom av hur de tagna stegen av skatteväxlingsstrategin har påverkat fördelningen av skatteuttaget mellan olika grupper. I bilagan redovisas också upp- skattningar av effekterna på energianvändningen och koldioxidutsläppen. De genomförda åtgärderna redovisas i tabell 1. Det är främst koldioxidskatten respektive energiskatten på el som har höjts, medan skattesänkningarna huvudsakligen åstadkommits genom höjda grundavdrag. Energi- och koldioxidskatte- höjningarna har enbart omfattat hushållens och tjänsteföretagens användning av fossila bränslen för uppvärmning och el. Tillverkningsindustrin har undantagits från skatteväxlingen genom att industrins skattenedsättning har ökat. Koldioxidskattehöjningarna på drivmedel har neutraliserats genom att energiskatten har sänkts i motsvarande grad (med undantag för diesel- skattehöjningen 2001). Därigenom har ut- rymmet för att stimulera koldioxidneutrala drivmedel genom befrielse från koldioxidskatt ökat. Incitamenten till minskad användning av fossila drivmedel har däremot inte ökat. I steg 2 och 3 av skatteväxlingen omfattades även skatterna på avfall och naturgrus. Tabell 1 genomförda åtgärder i den gröna skatteväxlingen Nettoeffekt miljarder kronor år 1 - sänkt allmän löneavgift - koldioxidskatten höjs , energiskatten sänks - koldioxidskatten höjs ytterligare +7 öre/kg CO2 - energiskatten på el höjs +1,/kWh - skatten på diesel höjs +10 öre/liter +8 öre/kg CO2 - höjd energiskatt på el +1,/kWh +38 kr/ton avfall +12 öre/kg CO2 - höjd energiskatt på el +2,/kWh +82 kr/ton avfall +5 kr per ton Skatteväxlingen ger upphov till två olika typer av fördelningseffekter. För det första medför den en omfördelning av de skatter som hushållen betalar (den direkta plånbokseffekten). De som använder relativt mycket energi drabbas av större skattehöjningar än de som använder relativt lite. Eftersom energiutgifter i allmänhet svarar för en större andel av låginkomsthushållens inkomster tenderar de att drabbas relativt sett hårdare av höjda energiskatter än höginkomsthushåll. Detta kan dock generellt sett motverkas genom väl avvägda inkomstskattesänkningar. Utöver effekten på hushållens skattebetal- ningar uppkommer anpassningskostnader av varierande omfattning för olika hushåll. Med anpassningskostnader avses de välfärdsförluster som hushållen drabbas av, då de till följd av de relativprisförändringar som skattehöjningarna medför, ser sig föranledda att ändra sina konsumtionsmönster. När priset på upp- värmning ökar jämfört med priset på annan konsumtion kan framförallt låginkomsthushåll förväntas välja att flytta till mindre bostäder än de annars skulle ha gjort. På motsvarande sätt skulle höjda drivmedelsskatter sannolikt leda till att hushållen oftare valde att låta bilen stå och åka kollektivt eller minska sitt resande överhuvudtaget. Även i det fall då hushållen via inkomstskatten kompenseras fullt ut för de höjda energi- och miljöskatterna innebär anpassningar av detta slag givetvis en kostnad i form av en välfärdsförlust för hushållen. Det förhållandet att låginkomsthushåll an- vänder en större andel av sina inkomster till utgifter för energianvändning kan innebära att de är känsligare för relativprisförändringar. Om så är fallet blir de välfärdsförluster som anpassningen medför också större för dessa hushåll än för höginkomsthushåll, som lägger en mindre andel av sina inkomster på energianvändning och därför kanske anpassar sin konsumtion i mindre utsträckning till ökade energipriser. Detta skulle innebära att fördelningen av de välfärdsförluster som anpassningen av konsumtionsmönstren medför missgynnar låginkomsthushållen i högre grad. Den andra sidan av myntet utgörs av de miljövinster som de förändrade konsumtions- mönstren kan medföra. Hur dessa vinster fördelar sig mellan olika grupper är mycket svårt att bedöma. En närmare analys av anpassningskostna- dernas och miljövinsternas fördelning är kom- plicerad att genomföra och förutsätter en rad antaganden. Någon sådan analys har därför inte genomförts inom ramen för den utvärdering som redovisas här. Istället hänvisas till rapporten av miljöpolitik (SOU 2003:2 Bilaga 11 till ) som även beaktar denna typ av fördelningseffekter av bl.a. olika typer av gröna skatteväxlingsåtgärder. I det följande redovisas istället i vilken utsträckning skatteväxlingens genomförda åtgärder har inneburit en omfördelning av skattebetalningarna mellan olika hushållsgrupper. Analyserna har genomförts med hjälp av mikrosimuleringsmodellen FASIT och hus- hållsdata från (SCB:s) Hushållsekonomiska undersökningar (HEK). För att även kunna fånga effekterna av de indirekta skatterna har SCB utvecklat en ny modul i FASIT i vilken uppgifter från SCB:s Hushållsutgiftsundersökningar (HUT) ut- nyttjas.44 Modellen tar för de indirekta skatterna hänsyn till förändringarna i energiskatt på el och olja samt koldioxidskatt på olja. Samtliga skatter är inklusive moms. Förändringarna i avfallsskatten och naturgrusskatten är inte inkluderade i modellen. För att inkludera effekterna av skatteväxlingen på kostnaderna för fjärrvärme i lägenheter har förutsatts att ökade skatter på bränslen i fjärrvärmeverk vältras över på fjärrvärmepriserna och vidare på bostadshyran i proportion till bostadsytan. Effekten har beräknats utifrån uppgifter om en genomsnittlig förbrukning av värme i flerbostadshus på 171 kWh/kvm och år45 samt beräkningar av den genomsnittliga skatteökningen per kWh i fjärrvärmeverk till följd av skatteväxlingen. På liknande sätt har den förbrukning av el och olja, som sker genom bostadsföretagens inköp och som betalas via hyran, beaktats. Aggregerade uppgifter på förbrukning av el respektive olja har hämtats från SCB:s energistatistik.46 Den har sedan fördelats på alla hushåll bosatta i lägenhet i proportion till lägenhetsytan. De kategorier som studeras i analysen är hushåll fördelade efter inkomstgrupp, hushållstyp, region respektive boendeform. Modellresultaten visar genomsnittsvärden för de olika kategorierna. Enskilda individer kan givetvis ha fått en bättre eller sämre situation än gruppen som helhet.