prop · GS031d3 · 2004-09-20 00:00:00 — I sammanhanget kan även nämnas förslagen i betänkande Internrevision i staten förslag till en förstärkt internrevision (SOU 2003:93). Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser nu att det är motiverat att stabsorganisationen får delvis nya uppgifter och ny struktur. Inför ett slutligt ställningstagande till hur en ny stabsorganisation bör utformas vill regeringen ange de förutsättningar som skall styra det fortsatta arbetet. En utgångspunkt för regeringen är att stabsresurserna bör koncentreras till ett fåtal myndigheter med tydliga ansvarsområden. Vidare är det angeläget att skapa en myndighet som på regeringens uppdrag har ett renodlat utrednings-, uppföljnings- och utvärderingsuppdrag. Ökad tydlighet i detta avseende är bl.a. motiverat av att regeringen inte har möjlighet att lägga ut uppdrag på myndigheten , vilket var möjligt i förhållande till . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 för det fortsatta arbetet är att regeringen önskar stärka den förvaltningspolitiska utvecklingen. Ytterligare en utgångspunkt är att en samordnad ledning av den statliga internrevisionen behövs. Denna fråga behandlas närmare i volym 1, avsnitt 10.5.1. Slutligen gäller att de samlade resurserna för en ny stabsorganisation skall rymmas inom befintliga ramar, dvs. inom nuvarande ramar för Statskontoret, , samt tidigare uppdragsverksamhet. Utifrån ovanstående utgångspunkter har regeringen för avsikt att renodla Statskontorets verksamhet till att inriktas på utrednings-, uppföljnings- och utvärderingsuppdrag. Vidare avser regeringen att skapa en mer slagkraftig myndighet inom det förvaltningspolitiska området. Myndighetens uppdrag avses till en del att omfatta den verksamhet som KKR bedriver och till en del viss verksamhet som bedrivs av Statskontoret. Myndighetens uppdrag avses vara att främja och stärka den förvaltningspolitiska utvecklingen. En renodling av Statskontorets uppdrag får även konsekvenser för ESV. ESV:s nuvarande uppgifter avses kvarstå, men dess uppgifter kan komma att utökas. Regeringen anser att ESV är mest lämpat att svara för samordningen av den statliga internrevisionen. Regeringen har för avsikt att utifrån ovanstående utgångspunkter ta fram ett detaljerat förslag till en framtida uppgifts- och ansvarsfördelning när det gäller verksamhet som bedrivs inom Statskontoret, ESV och KKR. Förslaget skall ligga till grund för regeringens slutliga ställningstagande i frågan om stabsstödets utformning. Förändringarna avses träda i kraft . De viktigaste statliga medlen för att nå målen inom politikområdet är framför allt inomstatlig förvaltnings-, stöd- och främjandeverksamhet inom ett brett tjänsteområde. Stödverksamheten kan underindelas i bl.a. följande grupper: förmögenhetsförvaltning eller finans- och fastighetsförvaltning hos Kammarkollegiet samt , ekonomi- och personaladministrativt stöd inom främst , arbetsgivarpolitiskt stöd till myndigheterna och regeringen genom och , samt kunskapsproduktion och kunskapsförmedling inom ett brett område (statistik, prognos- och uppföljningsverksamhet, utredningar och utvärderingar, seminarier, utbildningar, främjandeverksamhet m.m.), som bedrivs av , , , , Statskontoret Väsentliga myndighetsinsatser och händelser under 20032004 är bl.a. fortsatt utvecklingsarbete avseende nya redovisningsprinciper, informationssystemet samt ramavtalsupphandling av ett nytt system för integrerad verksamhetsstyrning. Vidare har administrationen av det statliga avtalspensionssystemet renodlats och organisationen kring detta förenklats. har IT- stödet utvecklats. Därutöver har förbättringar av den ekonomiska statistiken påbörjats. Insatserna för förbättrad prognosprecision och tillgänglighet har fortsatt (genom utveckling och fördjupning av analyser samt metod- och modellutveckling). Slutligen pågår diskussioner om att överföra vissa fastigheter (fyrar och Försäkringskassefastigheter) till . Kommande försvarsbeslut samt eventuellt nya reservat kan även påverka fastighets- och skogsförvaltningen. Utfallet var lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. De lägre utgifterna hänför sig främst till anslaget 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m., där vissa regleringar skjutits till 2004 och där löneskatten blev lägre än förväntat. För Kammarkollegiet blev däremot kostnaderna högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det totala anslagssparandet har fortsatt att minska med till ca vid utgången av 2003. Statliga tjänstepensioner m.m. samt anslag 1:6 Folk- och bostadsstatistik svarar för av anslagssparandet (före indrag). Anslaget för tjänstepensioner har också minskats genom såväl beslut i tilläggsbudget 2003 samt indragning av anslagssparande 2003 och 2004. De enskilda myndigheternas ekonomiska resultat och situation bedöms med några enstaka undantag som bra eller tillfredsställande. Kostnadsökningarna, mätt som förändringar av driftskostnad per årsarbetskraft, är överlag tämligen måttliga. I regel handlar det om kostnadsökningar på , kostnadsökningar som normalt underskridit löneökningarna. Mönstret består, där myndigheternas driftskostnader i grova drag kan indelas i tre kostnadsskikt mellan 0,5 och i driftskostnad per årsarbetskraft. finns myndigheter och anslag som fortfarande har kvar den halverade anslagskrediten (1,). I likhet har dock anslagskrediten endast undantagsvis behövts utnyttjas. Knappt var tredje myndighet utnyttjade räntekontot och bara ett fåtal . överskred dock räntekontot . Övriga myndigheter hade god likviditet och uppvisade inlåning på räntekontot. Ett fåtal myndigheter har s.k. särskilda krediter. Det är särskilt fastighetsförvaltningen som utnyttjat dessa. Utnyttjandet har varit högre än genomsnitt i staten. Utnyttjandegraden av låneramar för anläggningstillgångar har varierat mer mellan myndigheter och över tiden. Myndigheternas inkomster av avgifter och andra ersättningar är i huvudsak inomstatliga och merparten är hänförlig till fastighetsförvaltning. Bland de mindre inkomstkällorna finns inkomster av tjänsteexport och beredskap. Tre myndigheter inom området har erhållit medel både föregående och innevarande år för civil beredskap. avgiftsinkomster har minskat och kommer att minska ytterligare på grund av utförsäljning av ekonomi- och personaladministrativa system. Tre blandfinansierade myndigheter redovisar vissa ackumulerade överskott av avgiftsfinan- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 sierad verksamhet och har hemställt om att få använda överskottet för att täcka underskott kommande år eller för kvalitets- och verksamhetsutveckling. I några enstaka fall finns även underskott i viss verksamhet samt underskott som under subventionerats av andra anslag eller avgiftsinkomster. De främsta exemplen är s.k. bidragsfastigheter samt Kammarkollegiets stöd åt allmänna arvsfonden. Fem av myndigheterna inom området har redovisat totalt ca mot inkomsttitel. Till största delen är det hänförligt till avgifter för tjänstepensioner m.m. Den löpande verksamheten inom politikområdet har i allt väsentligt bedrivits enligt plan. Ungefär var femte myndighet har genomfört olika besparingar eller varit återhållsamma med att återbesätta vakanser och bedriva verksamheten i full utsträckning. Bland annat förekommer att myndigheter endast projekt- och visstidsanställer personal. Var fjärde myndighet redovisar volymökningar för en eller flera ärendegrupper. För Statskontorets uppdragsverksamhet har efterfrågan överstigit tillgänglig kapacitet. Kundernas omdömen har undersökts av knappt hälften av myndigheterna med i huvudsak tillfredsställande resultat. En i vissa fall låg svarsfrekvens samt skiljaktiga meningar mellan olika kundgrupper gör dock resultatet svårtolkat. Politikområdets resultat i ekonomiadministrativa värdering 2003 är bättre än föregående år, men i paritet innan. Fyra av politikområdets myndigheter tillhör de totalt 22 myndigheter som uppvisat högsta EA-värde. När det gäller myndigheternas e-tjänster finns SCB:s hemsida bland de 20 mest utnyttjade statliga webbplatserna. Ytterligare tre myndigheters webbplatser har också fått relativt goda omdömen för innehåll och funktionalitet. Den utvecklade användningen av Internet bedöms 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 sammantaget markant ha ökat tillgängligheten till bland annat statistik och prognoser. När det gäller områdets kompetensförsörjning kan nämnas att personalomsättningen i huvudsak har legat stabil eller minskat till rimliga nivåer. Det totala antalet sysselsatta har minskat och uppgick till ca 3 500 anställda, motsvarande ca 3 300 årsarbetskrafter. Större delar av minskningen förklaras av att avvecklats och renodlats. En minskning som delvis kompenserats av att majoriteten myndigheter ökat sin personal, vilket delvis beror på lägre personalomsättning och färre vakanser. Sjukfrånvaron för myndigheter verksamma inom området varierade mellan . Var fjärde myndighet har hög medelålder och uppger generationsväxlingsproblem i delar av sin verksamhet. Tre myndigheter har genomfört medarbetarundersökningar med tillfredsställande resultat. Majoriteten av verksamhetsområden och myndigheter har i allt väsentligt uppfyllt målen. I mindre utsträckning har vissa delmål inte uppfyllts eller måluppfyllelsen varit svårbedömd, t.ex. avseende resegarantier, viss tillsynsverksamhet och uppgiftslämnande. Samtliga årsredovisningar för myndigheterna inom politikområdet har av bedömts vara i allt väsentligt rättvisande. Området berörs av följande revisionsrapporter från Effektivitetsrevisionen: Uppdrag statistik insyn i SCB:s avgiftsbelagda verksamhet (RiR 2004:8), Höga statstjänstemäns representation och förmåner (RiR 2004:12), Statens uttag av tvingande avgifter (RIR 2004:17), Vem styr den elektroniska förvaltningen? (RiR 2004:19). RiR 2004:8 Uppdrag statistik insyn i SCB:s avgiftsbelagda verksamhet har genomfört en effektivitetsrevision om (SCB:s) avgiftsbelagda verksamhet. övergripande slutsats är att förutsättningarna för insyn i SCB:s uppdragsverksamhet är begränsade. Det gäller t.ex. innehållet i verksamheten och vilka kostnader som belastar den, hur tjänsterna prissätts samt vilket ekonomiskt resultat olika typer av tjänster uppvisar. Förklaringar går enligt bl.a. att finna i regeringens styrning och uppföljning av verksamheten samt SCB:s sätt att organisera sin verksamhet. Även det förhållandet att SCB är utsatt för konkurrens bidrar, enligt , till att insynen i uppdragsverksamheten begränsas. lämnar rekommendationer till regeringen som bl.a. syftar till att skapa bättre förutsättningar för insyn i uppdragsverksamhetens innehåll och resultat. rekommenderar regeringen att bl.a. definiera det statliga åtagandet i SCB:s uppdragsverksamhet, förtydliga uppdraget till SCB, se över och förtydliga kraven på information om verksamheten samt klargöra vilka principer som ska gälla för myndighetens prissättning. SCB har yttrat sig över rapporten i de delar som berör myndigheten. SCB avser att i årsredovisningen ge en mer utförlig bild av intäkter och kostnader för olika delar av verksamheten, bl.a. särredovisning av den officiella statistik som SCB producerar på uppdrag av andra statistikansvariga myndigheter. Enligt SCB pågår en översyn av SCB:s rutiner för diarieföring av uppdrag. När det gäller prissättningen kommer SCB att uppmärksamma de eventuella risker för avvikelser från centrala riktlinjer som kan finnas i SCB:s decentraliserade organisation. Mot bakgrund av kommer regeringen att överväga att förtydliga uppdraget till SCB vad gäller de uppgifter eller tjänster som myndigheten skall finansiera med anslag och de uppgifter eller tjänster som myndigheten skall utföra mot avgift. Regeringen kommer vidare att överväga att förtydliga kraven på information om uppdragsverksamheten, t.ex. genom mer precisa återrapporteringskrav i regleringsbrevet. RiR 2004:12 Höga statstjänstemäns representation och förmåner visar att reglerna för representation följts i stor utsträckning vid de granskade organisationerna. Bland de fel som identifierats var det vanligaste att syftet med representationen och vilka som deltog inte framgick av verifikationer. anser dock att i flera organisationer bör rutinerna för samt uppföljningen och kontrollen av representation förbättras. När det gäller höga chefers förmåner konstaterar att dessa är begränsade och att fastställda regler följs i stor utsträckning. Rapporten berör ett antal rutiner och händelser i enskilda myndigheter med hemvist i olika utgiftsområden. Som exempel kan nämnas att en länsstyrelse avser att förtydliga sina regler och rutiner för användning av tjänstebilar i syfte att säkerställa att rekommendationer följs. Regeringen bedömer att de åtgärder som redovisar är tillfredsställande. Ytterligare ett exempel är KTH, som kommenteras i utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. RiR 2004:17 Rätt avgifter? Statens uttag av tvingande avgifter Enligt råder flera oklarheter och brister när det gäller statens tvingande avgifter. anser att lagstiftningen är oklar på flera punkter och att de tvingande avgifterna är svåra att överblicka. Vidare konstateras att många avgifter varit för höga och att överskotten 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 använts till att finansiera verksamhet som inte hänger samman med den avgift som betalats. lämnar ett antal rekommendationer för att avhjälpa bristerna. Rekommendationer rörande , , samt kommenteras i utgiftsområde 3, 21, 23 respektive 24. Övriga rekommendationer övervägs inom . RiR 2004:19 Vem styr den elektroniska förvaltningen? har granskat regeringens och myndigheternas arbete med att införa en elektronisk förvaltning. Granskningen bygger på tio fallstudier, och omfattar såväl myndigheter som departement. Enligt bedömning har reformen fått begränsat genomslag hos samtliga granskade myndigheter och det finns brister i förutsättningarna för införandet av en elektronisk förvaltning, vilket drabbat såväl medborgare och företag som myndigheterna själva. föreslår därför att regeringen tydliggör vad som förväntas av myndigheterna, skapar bättre legala förutsättningar samt förbättrar sin information till . har regeringen vidtagit ett antal åtgärder i syfte att ytterligare stödja den fortsatta utvecklingen av 24-timmarsmyndig- heten. Åtgärderna redovisas under avsnitt 6.4.2. Regeringen har tagit del av synpunkter och kommer att beakta dem i det fortsatta utvecklingsarbetet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 5 Ekonomisk styrning och kontroll Ekonomisk styrning omfattar förvaltning och utveckling av det ekonomiadministrativa regelverket samt utveckling av budgetprocessen. Vidare ingår annan efterfrågestyrd stabsverksamhet som riktar sig till såväl som myndigheterna. Det avser bl.a. ekonomistyrnings- och systemfrågor. Området omfattar även såväl styrning och kontroll i vid mening som extern revision. Revisionsverksamheten avser den statliga redovisningen och förvaltningen samt måluppfyllelsen och effektiviteten i statliga åtaganden. Verksamma myndigheter inom området var och (). Aktiviteter inom området syftar till att säkerställa en effektiv statligt finansierad verksamhet. Ett väsentligt led i detta arbete är att skapa förutsättningar för en väl fungerande ekonomisk styrning i staten. Det innefattar bl.a. att tillhandahålla ett efterfrågestyrt, ändamålsenligt och kostnadseffektivt stöd till och andra statliga myndigheter. Den ekonomiska styrningen syftar till att skapa: förutsättningar för god kontroll av statens finanser, en resursfördelning i enlighet med politiska prioriteringar, samt hög produktivitet och effektivitet i användandet av de resurser som staten förfogar Ett förverkligande av dessa syften förutsätter tillgång till bl.a. ändamålsenliga och tydliga stöd i form av budgeterings- och styrprinciper. Det är också nödvändigt att kontinuerligt utveckla den ekonomiska styrningens verktyg så att de blir ändamålsenliga för såväl myndigheter som regeringen och . Angelägna åtgärder är därvid att stärka och tydliggöra sambanden mellan den ekonomiska styrningens beståndsdelar dvs. styrningen av resurser och styrningen mot resultat och att införa enhetliga redovisningsprinciper för hela den statliga ekonomin. Den statliga kontrollen och den interna styrningen I och med bildandet av och avvecklingen av har regeringen inget eget kontrollorgan. Därmed ökar regeringens behov av att på annat sätt säkerställa att den interna styrningen och kontrollen i statsförvaltningen fungerar väl. De förändringar som aviserats i volym 1 vad gäller den statliga internrevisionen skall ses mot denna bakgrund (avsnitt 10.5.1). Som tidigare givit uttryck för skall en redovisning lämnas till åtminstone en gång som ger en både samlad och fyllig bild av regeringens åtgärder med anledning av revisionens iakttagelser. En sådan redovisning lämnas i volym 1 (avsnitt 10). 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Utvecklingen av den ekonomiska styrningen har ett arbete pågått med att utveckla och driftsätta informationssystemet . skall utgöra ett modernt och ändamålsenligt IT-stöd för hela den statliga budgetprocessen. Målet för systemet är bättre infrastruktur, förhöjd datakvalitet, ökad effektivitet och transparens i budgetprocessen, större tillgänglighet till information och bättre kommunikation mellan aktörerna i processen. För att uppnå dessa mål skall systemet hantera budgetprocessens alla delar, dvs. budgetunderlag, budget/prognos, regleringsbrev och redovisning. Mycket tid har ägnats åt att implementera systemen i organisationen. De positiva effekterna av systemen har dock ännu inte till fullo realiserats, vilket är naturligt då en introduktion av nya system ofta tar stora resurser i anspråk. har vid ett flertal tillfällen uttalat sig om regeringens resultatredovisning och hur den bör utvecklas. Regeringen har i volym 1 lämnat en beskrivning av hur regeringens resultatredovisning till kan utvecklas ytterligare (avsnitt 11). () följer utvecklingen inom området och kartlägger behov av regelförändringar samt utvecklar nya metoder och olika typer av stöd för att bidra till en bättre ekonomisk styrning inom statsförvaltningen. Arbetet sker i nära samverkan med och de statliga myndigheterna. ESV har även till uppgift att, genom olika aktörer på marknaden, tillhandahålla ändamålsenliga och kostnadseffektiva ekonomi- och personaladministrativa system. granskade () ca 260 myndigheter och ett 35-tal andra organisationers årsredovisningar. I ca 150 bolag och stiftelser var medarbetare inom RRV utsedda som revisorer eller medrevisorer. avrapporterade den årliga revisionen sina iakttagelser i bl.a. 56 revisionsrapporter och 178 revisionspromemorior. RRV:s effektivitetsrevision genomförde 12 granskningar . De berörde bl.a. följande områden: samhällsekonomi och finansförvaltning, rättsväsendet och totalförsvaret, utrikesförvaltning, bistånd invandring och kultur, hälsosjukvård och social omsorg samt samhällsplanering, miljövård, energi, kommunikationer och jordbruk m.m. påbörjades därtill granskningar inom följande temaområden: statliga styrmedel, nya verksamhetsformer och omreglerade verksamheter, medborgarperspektivet i statlig förvaltning, hinder för tillväxt samt miljö styrmedel. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare att fr.o.m. ansvara för avvecklingen av . Utredaren hade till uppgift att redan fr.o.m. i samarbete med förbereda myndighetsnedläggningen (dir. 2002:122). Insatserna inom området syftar till att på olika sätt stödja och utveckla statsförvaltningen i dess genomförande av den statliga verksamheten och riktar sig därmed till samtliga politikområden. Verksamhetsutveckling och kvalitetsarbete bedrivs inom respektive politikområde och är därmed insatser som i större eller mindre utsträckning bidrar till att uppnå fastställda mål. Granskningsverksamhetens resultat påverkas även av insatser av andra gransknings- och kontrollorgan samt enskilda myndigheters internrevision, controllerfunktioner, administrativa funktioner och övriga ledningsfunktioner. har därtill bl.a. kommittéväsendet, EU:s revisionsrätt samt olika sektors- och expertmyndigheter för utvärdering bidragit till granskningsverksamhetens resultat. Utvecklingen av den ekonomiska styrningen En väsentlig del i utvecklingen av den ekonomiska styrningen har varit att skapa ett IT- stöd som kan bidra till att effektivisera och förbättra kvaliteten i den statliga budgetprocessen. Det nya informationssystemet som successivt togs i bruk under 20022003 består av ett budgeteringssystem, elektronisk hantering av regleringsbrev samt ett nytt inrapporteringssystem för myndigheternas redovisningsdata. Vidare ingår även en transaktionsdatabas som () utvecklat inom ramen för den särskilda satsningen på att stärka den statliga kontrollfunktionen. ESV:s verksamhet inom verksamhetsområdet, mätt i använda resurser 2003, omfattar utvecklingsinsatser (), rådgivning och stöd (), löpande verksamhet () och ekonomi- och personaladministrativa system (). Resultatet av en kundenkät som genomfördes verksamhet visar att den samlade bedömningen från av de svarande var Bra eller Mycket bra (). ESV har i nära samarbete med arbetat med framtagandet av en promemoria i Ds-serien (Nya principer för utformning av statsbudgeten, Ds 2003:49) som innehåller förslag till en ny budgetlag baserad på i huvudsak bokföringsmässiga principer. Ett nära samarbete mellan ESV och har även skett under den fortsatta utvecklingen och införandet av informationssystemet . har ESV tagit över ansvaret för förvaltningen av och har ett särskilt uppdrag att utveckla en effektiv förvaltningsorganisation. Utvecklingsarbetet sker även fortsättningsvis på uppdrag av . ESV har vidareutvecklat sin konsultverksamhet till såväl som övriga myndigheter. Uppdragen varierar från analyser av ekonomistyrning på generell nivå till att utveckla enskilda myndigheters verksamhetsstyrning. har ESV besökt samtliga departement och informerat om sin verksamhet, vilket har resulterat i ett flertal uppdrag. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 övriga myndigheter har fått stöd via rådgivning, handledningar, utbildning och särskilda konsultinsatser. ESV har bedrivit ett flertal projekt som resulterat i förslag till verksamhetsanpassning av den ekonomiska styrningen i staten, bl.a. om små myndigheters ekonomiadministrativa situation (ESV, rapport 2004:1) och generella krav (ESV, rapport 2003:30). För att säkerställa att ESV skall kunna tillhandahålla kostnadseffektiva och för statliga förhållanden optimerade personaladministrativa system har en ramavtalsupphandling genomförts . Det ekonomiadministrativa systemet Agresso har vidareutvecklats med webbaserade processer för elektronisk handel, reseräkningshantering och tidrapportering. ESV fastställer ekonomiadministrativa värden (EA-värden) för myndigheter under regeringen. EA-värderingen skall ses som ett instrument för regeringen och myndigheterna att följa upp den ekonomiadministrativa standarden. EA-värden mäter hur väl kraven i de statliga ekonomiadministrativa reglerna uppfylls. EA- värderingen tar sin utgångspunkt i områdena redovisning och finansiering, men omfattar även andra områden såsom betalningar, upphandling och arkivering samt rapportering till statsredovisningen, till budgetprognoser och till systemet för matrikelföring. En förändring i jämförelse är att EA-värdena inte inordnas i EA-omdömes- grupper. Ett fåtal myndigheter (20) har undantagits från värderingen, varav flertalet med en begränsad omsättning. Av de 215 myndigheter som ingår i värderingen fick 108 högsta EA-värdet AA (). var det 73 myndigheter som erhöll motsvarande betyg (). Av tabell 5.1 framgår även att det fortfarande finns myndigheter om än få vars EA-värde är lågt. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 5.1 Ekonomiadministrativa värden ingick svaret på frågan om myndigheterna har lämnat korrekta och fullständiga uppgifter till systemet för matrikelföring (MAREG) i EA-värdet. Eftersom resultatet på denna fråga var mycket dåligt påverkade det många myndigheters EA-värden negativt 2002. Utfallet på denna fråga har förbättrats , vilket bidragit till bättre EA-värden. Den årliga revisionens kostnader uppgick till .