prop · GR03101 · 2004-04-16 00:00:00 — Utfallet uppgick till och blev därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget 20:1 Ålderspensioner uppgick till , vilket är lägre än beräknat. Det beror bl.a. på att utgifterna för garantipension blev lägre än beräknat. Garantipensionen infördes och storleken på utgifterna för denna var därför svårbedömd. Utgifterna på anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer blev . Det är högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet är högre än tilldelade medel. Det högre utfallet beror på att antalet pensionärer med bostads- tillägg ökat mer än väntat. Utfallet för utgiftsområdet blev (53,) högre än 2002. Garantipension ersatte nuvarande folkpension, pensionstillskott och det särskilda grundavdraget Garantipensionen är en utfyllnad mot den inkomstrelaterade pensionen. I och med att det särskilda grundavdraget av- skaffades beskattas garantipensionen fullt ut. För att bibehålla nettot höjdes bruttopensionen, vilket ökade utgifterna med ca . Överföringen av s.k. bosättningsbaserad folkpension från AP-fonderna innebar en utgiftsökning med ca (se även 5.3.31 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten). Vidare tillkom det nya anslaget 20:5 Äldreförsörjningsstöd, vars utfall blev . 5.3.6.12Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomiskt familjepolitik utom bostadsbidrag som tillhör utgiftsområde 18. Tabell 5.46 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utfallet uppgick till och var därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet på anslaget 21:2 Föräldraförsäkring blev (1,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Anslaget finansierar föräldraförsäkringen i form av föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. De lägre utgifterna beror främst på att den aviserade höjningen av inkomsttaket i föräldraförsäkringen inte genom- fördes . Anslagstilldelningen mins- kades med på tilläggs- budget. Utfallet på anslaget 21:3 Underhållsstöd blev (13,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Den främsta orsaken är att antalet barn för vilka det utbetalas fullt underhållsstöd och utfyllnadsbidrag har minskat. Jämfört med föregående år ökade utgifterna för utgiftsområdet med (4,). Utgifterna under anslaget 21:2 Föräldraförsäkring ökade med på grund av fler födda barn 2003. Dessutom ökade medelersättningen som en följd av timlöneutvecklingen. Utgifterna under anslaget 21:3 Underhållsstöd minskade däremot med jämfört med . Nettokostnaden för underhållsstödet har min- skat sedan reglerna infördes . En stor del av förklaringen är att ekonomin i förbättrats . Fler bidragsskyldiga når fullt återbetalningsbelopp vilket renderar staten högre intäkter. har även antalet barn inom underhållsstödssystemet min- skat. Det gör att mindre underhållsstöd betalas ut. 5.3.6.13 Utgiftsområde 13 Arbetsmarknad Utgiftsområdet omfattar politikområdet Arbets- marknadspolitik. I detta ingår främst bidrag till arbetslöshetsersättning och utgifter för arbets- marknadspolitiska program. Vidare ingår bl.a. Europeiska socialfonden och bidrag till Samhall AB:s verksamhet. Tabell 5.47 UO 13 Arbetsmarknad Utfallet uppgick till och var därmed (6,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 22:2 Bidrag till arbetslös- hetsersättning och aktivitetsstöd blev högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Detta förklaras av att den öppna arbetslösheten blev av arbetskraften , vilket var högre än vad som beräknades i statsbudgeten. I tilläggsbudget beslutade därför att öka anslaget med . Utfallet för anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader blev lägre än statsbudgeten. Utgifterna för insatser för att minska deltids- arbetslösheten blev lägre än anvisat främst på grund av att insatserna försenats. Därför drogs in på anslaget. Vidare minskades anslaget med i tilläggsbudget till följd av en ändring av reglerna för det särskilda anställningsstödet. De nya reglerna innebär att fler personer inom aktivitetsgarantin kan få en anställning. Det nya anställningsstödet utgår som en kreditering av arbetsgivarnas skattekonto och därmed minskar utgifterna under anslaget liksom statsbudgetens inkomster. För anslaget 22:4 Särskilda insatser för arbets- handikappade blev utfallet lägre än vad som anvisats i statsbudgeten. De lägre utgifterna beror främst på beslutet att ändra stödet till offentligt skyddat arbete (OSA) från ett kontantbidrag till en kreditering av arbetsgivarnas skattekonto. I tilläggsbudget minskades därför anslaget med . För anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 blev utfallet högre än anvisade medel i stats- budgeten. Till följd av fördröjningar i startskedet av programmet uppkom ett betydande anslagssparande. Detta har till en del utnyttjats . Utfallet för anslaget 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning blev högre än beräknat i statsbudgeten. Anslaget tilldelades på tilläggsbudget. Utgifterna på anslaget beror på antal anställda i konkursdrabbade företag och deras lönenivåer. Utgifterna blev eller högre än 2002. Huvudorsaken var högre utgifter för anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivi- tetsstöd (). Förklaringen är att arbetslösheten i genomsnitt var 2003. Utgifterna för anslagsposten Bidrag till arbetslöshetsersättning blev 5 304 miljoner konor högre och utgifterna för anslagsposten Aktivitetsstöd blev lägre än 2002. Utgifterna på anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning blev lägre 2003 jämfört med . Det beror i huvudsak på att färre personer deltog i arbetsmarknadsutbildningar . Nettoutfallet för anslaget 22:11 Bidrag till lönegarantiersättning blev lägre. 5.3.6.14 Utgiftsområde 14 Arbetsliv Utgiftsområdet omfattar politikområdena Arbetslivspolitik och Jämställdhetspolitik. Inom utgiftsområdet verkar bl.a. , och Jämställdhetsombuds- mannen. Tabell 5.48 UO 14 Arbetsliv Utfallet uppgick till och var därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 23:2 blev , vilket är lägre än i statsbudgeten. I anslaget ingick för en satsning på företagshälsovårdsutbildning. Arbetslivsinsti- tutet kunde inte genomföra hela satsningen , vilket i huvudsak berodde på att flertalet utbildningar pågår än . Utgifterna 2003 blev (5,) högre än 2002. Det orsakades av att utgifter blev högre till följd av en förstärkning av skyddsombuds- och tillsynsverksamheterna. 5.3.6.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgiftsområdet omfattar delar av politikområdet Utbildningspolitik. Området innehåller utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier. Inom området anslås medel för studiehjälp i form av studiebidrag, inackor- deringstillägg och extra tillägg för studerande i gymnasieutbildning, studiemedel i form av studiebidrag, samt medel för räntesubventioner och avskrivning av studielån. Medel anslås även för rekryteringsbidrag vid vuxenstudier samt bidrag för studiesociala ändamål. Tabell 5.49 UO 15 Studiestöd Utfallet uppgick till och var därmed (8,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden mellan utfallet och anvisade medel i statsbudgeten hänför sig främst till anslaget 25:2 Studiemedel m.m. vars utfall blev lägre. Avvikelsen beror främst på att antalet studiemedelstagare blivit lägre än beräknat. Utgifterna för anslaget 25:4 Rekryteringsbidrag blev , vilket är lägre än anvisade medel i stats- budgeten. Anslaget finansierar fr.o.m. rekryteringsbidrag till vuxen- studerande. Bidraget kompletterar studiemedels- systemet och används för att stimulera personer med kort tidigare utbildning och som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som har vissa funktionshinder, till studier på grundskole- och gymnasienivå. Jämfört med 2002 minskade utgifterna med (3,). Det beror på att antalet studerande med studiestöd minskat jämfört med . 5.3.6.16Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet omfattar stora delar av politikområdena Utbildningspolitik och Forsk- ningspolitik. Det avser förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola, vuxenutbildning, kvali- ficerad yrkesutbildning, högskole- och forskar- utbildning, forskning samt centrala myndigheter inom utbildningsområdet. Tabell 5.50 UO 16 Utbildning och universitetsforskning Utfallet uppgick till och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. De största skillnaderna återfinns under politikområdet Utbildningspolitik, som svarar för av utgiftsområdets utgifter. Utfallet för detta politikområde blev lägre än anvisade medel i stats- budgeten. Den enskilt största skillnaden hänför sig till anslaget 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna, vars utfall blev , vilket är lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Det lägre utfallet beror på att en utbetalning till kommunerna från detta an- slag senarelagts till 2004. Jämfört med ökade utgifterna med (2,). 5.3.6.17Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområdet omfattar politikområdena Kulturpolitik, Ungdomspolitik och Folkrörelse- politik samt delar av politikområdena Medie- politik, Finansiella system och tillsyn, Forsk- ningspolitik och Utbildningspolitik. Tabell 5.51 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. I statsbudgeten anvisades på anslaget 28:34 Forum för levande historia. Utfallet blev lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Anslaget har minskats med på tilläggs- budget. Utgifterna för utgiftsområdet blev (3,) högre än 2002. Den största ökningen (9,) avser anslaget 28:28 Centrala museer: Myndigheter. 5.3.6.18Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande I utgiftsområdet ingår politikområdena Bostads- politik, Regional samhällsorganisation samt delar av politikområdena Ekonomisk familjepolitik och Miljöpolitik. Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och bostadsfrågor, geotekniska frågor, och länsstyrelserna samt stöd till ekologisk utveckling. Tabell 5.52 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utfallet uppgick till och var därmed (7,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden hänför sig bl.a. till anslaget 21:1 Bostadsbidrag, vars utfall blev lägre än i statsbudgeten. Antal hushåll med bostadsbidrag har minskat. Det är främst antalet bidragsmottagande hushåll med ensamstående föräldrar som blivit färre. gjorde Statens bostads- kreditnämnd bedömningen att risken i garantiåtagandena för verksamhetsgrenen Äldre garantier har minskat. Med anledning av detta reducerades avsättningen med jämfört med anslaget 31:4 Statens bos- tadskreditnämnd: Garantiverksamhet. Anslaget minskades därför med i tilläggsbudget. I statsbudgeten anvisades på anslaget 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder. Utfallet blev lägre. Detta förklaras till största delen av att tidpunkten för påbörjandet förskjutits framåt i tiden för de byggprojekt som beviljats bidrag. blev utgifterna för utgiftsområdet (0,) högre än 2002. Utfallet för anslaget 31:12 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder blev större än föregående år då bidraget infördes. Utfallet för anslaget 34:1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet mins- kade med jämfört med . Stödprogrammet är under avveckling och inga nya bidrag beviljades . Utfallet avser endast bidragsutbetalningar i samband med slutrapportering. En relativt liten del av det totala antalet projekt slutrapporterades . 5.3.6.19Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling Utgiftsområdet omfattar huvudsakligen medel som länsstyrelserna, och i vissa län regionala självstyrelseorgan eller kommunala samverkans- organ, samt Verket för näringslivsutveckling () och regeringen förfogar över för regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd. Medlen kan användas för medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram. Utgiftsområdet omfattar vidare utbetalningar av transportbidrag som beviljas av . Utgiftsområdet omfattar även utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden, som delfinansierar EG:s bidrag till strukturfonds- programmen. Tabell 5.53 UO 19 Regionalutjämning och utveckling Utfallet uppgick till och var därmed (6,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Den största skillnaden hänför sig till anslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20002006 vars utfall blev högre än anvisat i statsbudgeten. Huvudsakligen beror detta på att genomförandet av de nya strukturfondsprogrammen kommit igång och på att utbetalningarna tidigare varit lägre än beräknat. Anslagssparande har därmed tagits i anspråk. Jämfört med ökade utgifterna för regional utjämning och utveckling med (13,). Utgifterna under anslaget 37:1 IT-infrastruktur ökade med på grund av att en större andel kommuner genomfört upphandling av bredbandsutbyggnad, vilket är ett krav för att stöd ska kunna betalas ut från anslaget. Utgifterna på anslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20002006 har ökat med . Det förklaras främst av ökade utbetalningar för åtgärder inom mål 1 Södra skogslänsregionen och Interreg IIIA-prog NorgeSverige. 5.3.6.20Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområdet omfattar politikområdet Miljö- politik och del av politikområdet Forsknings- politik. Tabell 5.54 UO 20 Allmän miljö- och naturvård Utfallet uppgick till och var därmed (18,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden blev , vilket är lägre än anvisat i statsbudgeten. Det låga utfallet förklaras av utgiftsbegränsande åtgärder. Ans- laget minskades sålunda med på tilläggsbudget. Utgifterna på anslaget 34:14 Stöd till klimatinvesteringar uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statsbudgeten. Det låga utfallet förklaras främst av att Europeiska kommis- sionens prövning av statsstöd har tagit än beräknat. Utgifterna för utgiftsområdet blev (6,) lägre än 2002. Det förklaras av de utgiftsbegränsande åtgärderna på anslaget 34:4 Sanering och återställning av föro- renade områden. 5.3.6.21 Utgiftsområde 21 Energi Utgiftsområdet omfattar politikområdet Energi- politik. I detta ingår de tre verksamhetsom- rådena Elmarknadspolitik, Övrig energimark- nadspolitik och Politik för ett uthålligt energi- system. Det är främst och som har ansvaret för att genomföra åtgärderna inom energi- politiken. Tabell 5.55 UO 21 Energi Utfallet uppgick till och var därmed (13,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna jämfört med statsbudgeten hänför sig i huvudsak till äldreanslaget från 35:02 Bidrag för att minska elanvändning. Utfallet blev och finansierades med anslags- sparande . Utfallet på anslaget 35:5 Energiforskning blev högre än vad som anvisades i statsbudgeten. I huvudsak beror detta på utbetalningar av stöd, som beslutats . Utfallet för anslaget 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduk- tion blev lägre än anvisat i statsbudgeten. Det lägre utfallet förklaras av att prövningen av förenligheten med EG:s stats- stödsregler hos Europeiska kommissionen tog än beräknat, vilket medförde att stödet kunde träda ikraft först . Jämfört med 2002 minskade utgifterna med (15,). Elcerti- fikatsystemet, som trädde ikraft , ersatte driftstödet inom anslaget 35:9 Skydd för småskalig elproduktion och huvuddelen av stödet inom anslaget 2002 35:3 Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara energikällor. Elcerti- fikatsystemet innebär att kostnaden istället belastar elkunderna. Utbetalningarna under anslaget 1999 21B9 Åtgärder för el- och värme- försörjningen i slutfördes och uppgick till jämfört med 2002. 5.3.6.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Utgiftsområdet omfattar politikområdet Transportpolitik och del av politikområdet IT, tele och post. Tabell 5.56 UO 22 Kommunikationer Utfallet uppgick till och var därmed (3,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 36:2 : Väghåll- ning och statsbidrag uppgick till och blev därmed lägre än anvisat i statsbudgeten. Det beror främst på att i tilläggsbudget beslutade att minska anslaget med . Utfallet för anslaget 36:4 : Banhåll- ning och sektorsuppgifter uppgick till , vilket var lägre än beräknat. I huvudsak beror detta på att beslutade i tilläggsbudget att minska anslaget med . Jämfört med ökade utgifterna inom ut- giftsområdet med (2,). Bland annat har utgifterna under an- slaget 36:2 : Väghållning och statsbidrag stigit med . Det beror främst på att investeringarna i den nationella planen ökat med . 5.3.6.23Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgiftsområdet omfattar politikområdena Livs- medelspolitik, Djurpolitik, Skogspolitik, Lands- bygdspolitik samt delar av Utbildningspolitik, Forskningspolitik och Samepolitik. Utfallet uppgick till och var därmed (8,) lägre än vad som anvisades i stats- budgeten. Det lägre utfallet återfinns till stor del inom politikområdet Livsmedelspolitik där utfallet blev lägre än anvisat i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 43:6 Inter- vention och exportbidrag för jordbruksprodukter blev lägre än anvisat i stats- budgeten. Priserna på vissa jordbruksprodukter har varit höga bl.a. till följd av dåliga skördar i södra . Tabell 5.57 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Detta har medfört att överskott i större ut- sträckning än beräknat kunnat säljas utan stöd i form av offentlig lagring eller exportbidrag. Utfallet inom politikområdet Landsbygds- politik blev lägre än anvisat i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur blev lägre än anvisat i statsbudgeten. Orsaken är att länsstyrelsernas handläggning av miljöstöd försenats 2003, vilket har förskjutit utbetalningarna till 2004. Utfallet på anslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel blev lägre än anvisat i statsbudgeten. beslutade i tilläggsbudget att minska anslaget med . Återstående återbetalningar av skatt sker 2004. Jämfört med 2002 minskade utgifterna inom utgiftsområdet med (30,). Utgifterna under anslaget 43:05 Arealersättning och djurbidrag minskade med . Orsaken till det lägre utfallet är i huvudsak att utbetalningen av arealersättning tidigarelades 2002. Utgifterna för anslagen 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur blev respektive lägre än 2002. Det beror på att utfallet var högt eftersom det belastades med utbetalningar av stöd som beslutats . Utgifterna under anslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel blev trots utgiftsbegränsningen högre än 2002. Anledningen till detta är att Jord- bruksverket fattat beslut om treåriga åtaganden för stöd till växtodlingsplaner vilket inneburit att stöd avseende 2002 betalats ut . De utgifter som redovisades 2002 avsåg endast informations- och utbildnings- insatser. 5.3.6.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv Utgiftsområdet omfattar politikområdena Näringspolitik, Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande, Konsumentpolitik och en del av Forskningspolitik. Tabell 5.58 UO 24 Näringsliv Utfallet uppgick till och var därmed (6,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det lägre utfallet återfinns främst under poli- tikområde 39 Utrikeshandel, export- och inves- teringsfrämjande. Utfallet på anslaget 39:6 Näringslivsutveckling i blev lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. beslutade i tilläggs- budget att minska anslaget med . Totalt minskade anslagen inom utgiftsområdet med . Jämfört med 2002 minskade utgifterna inom utgiftsområdet (3,). Utfallet på anslaget 39:6 Näringslivsut- veckling i blev lägre än 2002. 5.3.6.25Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar politikområdet Allmänna bidrag till kommuner. merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. Tabell 5.59 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Utfallet uppgick till och var därmed (5,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden gentemot anvisat i statsbudgeten är främst hänförlig till anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting. Utfallet på detta anslag blev , vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. Detta förklaras av att slutliga beräkning av utjämningsbidraget till kommuner och landsting blev högre än den preliminära beräkningen till följd av ökad inkomstspridning bland kommu- nerna. Utgiftsökningen finansierades med medel på tilläggsbudget () och motsvaras av en lika stor ökning av utjämnings- avgiften på statsbudgetens inkomstsida. Med anledning av detta beslutade att justera upp utgiftstaket med . Utgifterna i förhållande till anvisat i statsbudgeten blev högre på anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Syftet med anslaget är att tillfälligt bistå kommuner och landsting som på grund av speciella omständlig- heter hamnat i en särskilt svår ekonomisk situation. I statsbudgeten anvisades på detta anslag men det ingående ram- överföringsbeloppet var vilket medförde att utgifterna blev lägre än tilldelade medel. I statsbudgeten beräknades utgifterna på anslaget 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting uppgå till . I detta belopp ingår en höjning av anslaget med enligt den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården och för införandet av en allmän förskola för 4- och 5- åringar. Utfallet på anslaget blev , vilket är lägre än anvisat. Det invånarbaserade bidraget blev lägre än budgeterat. Jämfört med 2002 blev utgifterna för utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner (29,) lägre 2003. Utfallet för anslaget 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting har minskat med . Det för- främst av förändringar i kommunkonto- systemet, vilket kompenserar kommuner och landsting för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet. Systemet har tidigare finansierats genom att kommuner och landsting betalat avgifter till systemet avsedda att täcka uttagen. avskaffades avgiften och uttagen sker från statsbudgetens inkomst- sida. Förändringen av finansieringsformen skall vara kostnadsneutral och därför minskades de generella statsbidragen till kommuner och lands- ting i motsvarande grad. Till följd av förändrin- garna i kommunkontosystemet och vissa andra tekniska förändringar beslutade att justera ned utgiftstaket med . (Se även kapitel 4, not 33 Övriga fordringar). 5.3.6.26Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter samt provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsområdet Statsskuldsräntor m.m. tillhör inte något politikområde och ingår inte under utgiftstaket eftersom regeringen och i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. Tabell 5.60 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. Utfallet uppgick till och var därmed (22,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna för statsskuldsräntor påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. Tekniska faktorer till följd av upplånings- och skuld- förvaltningsteknik påverkar också ränteut- gifterna. Anslagsavräkningen görs enligt utgifts- mässiga principer och är ett netto av både inkomster och utgifter i upplåningsverksam- heten. har rätt att vid behov överskrida anslaget för räntor på statsskulden. I statsbudgeten beräknades statsbud- getens saldo bli ett underskott på . Utfallet blev ett underskott på , vilket innebär ett mot- svarande lånebehov och därmed högre statsskuld. Lånebehovet blev större än beräknat i statsbudgeten. Tabell 5.61 Räntor på statsskulden Räntor på lån i Räntor på lån i -2,4 -4,6 -7,7 -14,5 -2,4 -1,5 -3,3 -6,8 -6,3 -6,2 -0,8 Utfallet på anslaget 92:1 Räntor på statsskulden blev vilket var lägre än anvisat i statsbudgeten. Orsaken är främst att ändrade sina låneplaner och gav ut lån med högre kupongräntor än tidigare beräknat. Detta gav stora inkomster av överkurser, eftersom kupongräntorna låg betydligt högre än marknadsräntan. Inkomsterna reducerade anslagsutfallet.