prop · GR03100d7 · 2004-04-15 00:00:00 — Enligt 36 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen under löpande budgetår redovisa prognoser över utfallet av statens inkomster och utgifter samt statens lånebehov. Väsentliga skillnader mellan anvisade medel på statsbudgeten och beräknat utfall skall förklaras. I denna proposition redovisas den första prognosen . I avsnitt 6.1.1 redovisas prognosen för de takbegränsade utgifterna, medan beräkningarna av inkomsterna och statsbudgetens saldo redovisas i kapitel 5 respektive avsnitt 4.4.5. Tabell 6.1 Statsbudgetens utgifter Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Statsbudget enligt beslut . 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. I budgetpropositionen beräknades statsbudgetens utgifter till . I den aktuella prognosen beräknas utgifterna till . Den del av förändringen som hänförs till utgifter exklusive statsskuldsräntor förklaras i avsnitt 6.1.1. tog i betänkande avseende tilläggsbudget 2 för (bet. 2002/03:FiU11 rskr. 2002/03:25) upp frågan angående väsentliga avvikelser från anvisade medel för anslaget 92:1 Räntor på statsskulden. Utskottet förutsatte därvid att regeringen överväger om det finns anledning att föreslå ändringar av anslaget när utgifterna förväntas avvika väsentligt från anvisade medel. uppgår utgiftsramen för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. till , varav anslaget 92:1 Räntor på statsskulden svarar för . Ut- gifterna beräknas nu bli , vilket är högre än vad som anslogs i budgetpropositionen . Av- vikelsen beror främst på att introduktionen av en ny obligation med lång löptid, som var planerad till slutet av 2003, genomfördes först . Dessutom leder ytterligare introduktioner av nya obligationer samt valutaförluster till högre ränteutgifter. Introduktionerna sker genom byten där gamla obligationer köps tillbaka och nya emmiteras. Det finns en betydande osäkerhet i prognosen eftersom ränte- och valutarörelser även på kort sikt har stor påverkan på räntebetalningarna i utländsk valuta. För anslaget 92:1 Räntor på statsskulden finns ett bemyndigande att överskrida anslaget om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtagande. I samband med beredningen av budgetpropositionen kommer det göras en ny bedömning av utgifterna för räntorna på statsskulden . Om utgifterna då förväntas avvika väsentligt från anvisade medel avser regeringen att föreslå ändringar av anslaget på tilläggsbudget. Utgiftstaket för staten omfattar utgiftsområdena 125 samt 27. Däremot ingår inte utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Till de takbegränsade utgifterna räknas även utgifterna för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I budgeten ingår slutligen posten Minskning av anslagsbehållningar. Skillnaden mellan utgiftstaket för staten och de takbegränsade utgifterna utgörs av budgeteringsmarginalen. Utgiftstaket för staten är ett centralt budgetpolitiskt åtagande för regeringen och . Om det finns risk för att utgiftstaket kommer att överskridas skall regeringen, enligt 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, vidta sådana åtgärder som den har befogenheter till eller föreslå nödvändiga åtgärder. Regeringens bedömning är att utgiftstaket riskerar att överskridas om inga åtgärder vidtas. Regeringen avser därför införa begränsningsbelopp för vissa anslag (se avsnitt 4.3). Den utgiftsprognos som här redovisas inkluderar effekterna av de föreslagna åtgärderna. Regeringen följer noggrant utgiftsutvecklingen genom månatlig uppföljning och regelbundna prognoser för att kunna vidta ytterligare åtgärder om utgiftstaket bedöms vara hotat. De takbegränsade utgifterna beräknades i budgetpropositionen till . Budgeteringsmarginalen uppgick till . I den aktuella beräkningen bedöms de takbegränsade utgifterna uppgå till . Det innebär att budgeteringsmarginalen nu beräknas uppgå till . Jämfört med 2003 ökar de takbegränsade utgifterna med . Om hänsyn tas till tekniska förändringar som motiverat justeringar av utgiftstaket, ökar de underliggande utgifterna med , vilket motsvarar en real ökning på . I relation till bruttonationalprodukten (BNP) beräknas de takbegränsade utgifterna uppgå till . Tabell 6.2 Takbegränsade utgifter Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Statsbudget enligt beslut . 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. I tabell 6.4 redovisas anvisade medel på den ursprungliga statsbudgeten, förslag på tilläggsbudget i denna proposition, de prognostiserade utgifterna för respektive utgiftsområde samt Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. För vissa utgiftsområden avviker utgiftsprognoserna kraftigt i förhållande till den av ursprungligt fastställda statsbudgeten. Nedan beskrivs de viktigaste skillnaderna mellan den aktuella prognosen och utgiftsramarna i den ursprungliga statsbudgeten (se även diagram 6.1). Diagram 6.1 Utgiftsprognos 2004 jämfört med anvisade medel på statsbudgeten för 20041 6 Försvar samt beredskap mot -3,9 -1,2 Allmän miljö- och naturvård -0,5 Jord- och skogsbruk, fiske med -2,0 Allmänna bidrag till kommuner -2,6 -6,0 -4,0 -2,0 1 Statsbudget enligt beslut . Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Utgifterna för anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling beräknas bli högre än anslagna medel i statsbudgeten då anslagssparande förväntas användas . Den utgiftsbegränsning som regeringen har för avsikt att införa för anslaget begränsar dock anslagsbelastningen . Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd I statsbudgeten finns inga anslagna medel för anslaget 9:1 Samarbete med men det anslagssparande som finns förväntas användas , vilket ger högre prognos än anvisade medel. Den utgiftsbegränsning som regeringen har för avsikt att införa för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet begränsar dock anslagsbelastningen . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Jämfört med beräkningen i budgetpropositionen har utgifterna för utgiftsområde 10 reviderats ned. För anslaget 19:1 Sjuk- penning och rehabilitering m.m. beräknas utgifterna bli ca lägre i förhållande till beräkningen i budgetpropositionen. Bakom denna förändring ligger en nedreviderad utgiftsberäkning vad gäller sjukpenning och en uppreviderad utgiftsberäkning vad gäller rehabiliteringspenning. I statsbudgeten antogs att antalet sjukpenningdagar (netto) 2004 skulle understiga nivå med . Nuvarande prognos innebär ca 21,5 procents nedgång. antas antalet sjukpenningdagar minska jämfört med nivå. Utgifter för anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar (f.d. förtidspension) bedöms bli lägre 2004 än beräknat i budgetpropositionen. Detta förklaras av ett lägre antagande om genomsnittlig ersättning och färre personer med sjukersättning än vad som beräknades i budgetpropositionen. Det genomsnittliga antalet personer med aktivitets- eller sjukersättning antas dock sammantaget öka med ca 24 000 . Utgifterna för anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd beräknas bli ca högre än vad som anvisades på statsbudgeten. Den öppna arbetslösheten har reviderats upp jämfört med bedömningen i budgetpropositionen. De arbetsmarknadspolitiska programmen har utökats med 15 000 platser, vilket ökar utgifterna för aktivitetsstöd. Ytterligare en förklaring till utgiftsökningen är att ett flertal helgdagar bidrog till att utbetalningar försköts till . Slutligen har antalet timanställda som erhåller ersättning ökat mer än vad som antogs i statsbudgeten, som den förväntade minskningen av deltidsarbetslösa har planat ut. Utgifterna för anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20002006 beräknas bli ca högre än vad som anvisades på statsbudgeten till följd av att anslagsbehållningar förväntas utnyttjas. Anslagssparandet beror på en fördröjning av starten för strukturfondsprogrammen. Utgifterna för anslaget 25:2 Studiemedel m.m. beräknas bli ca lägre än beräknat i statsbudgeten. Detta förklaras främst av lägre studerandevolymer, framför allt inom den kommunala vuxenutbildningen, än vad anslaget beräknats för. Utgifterna för anslaget 25:3 Studiemedelsräntor m.m. beräknas bli ca lägre än beräknat i statsbudgeten, vilket i huvudsak beror på färre prognostiserade avskrivningar av lån än i statsbudgeten. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Regeringen har för avsikt att besluta om utgiftsbegränsningar för anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald. Detta medför lägre beräknade utgifter än anvisat i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag beräknas bli högre än anslagna medel i statsbudgeten då anslagssparande förväntas användas . På grund av senareläggning av utgifter för anslaget 37:7 IT-infrastruktur: Regio- nala transportnät m.m. beräknas utgifterna bli högre än anslagna medel i statsbudgeten. Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgifterna för utgiftsområdet beräknas bli lägre jämfört med vad som anvisades i statsbudgeten, regeringen har för avsikt att besluta om utgiftsbegränsningar. De anslag som kommer att beröras finansierar stöd till jordbrukare både vad gäller direktbidrag och ersättningar inom miljö- och landsbygdsprogrammet. Utgiftsbegränsningarna innebär att utbetalningen av vissa stöd kommer att senareläggas från planerad utbetalning till början av 2005. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgifterna för anslaget 48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting beräknas bli lägre än beräknat i statsbudgeten, vilket beror på att en slutreglering med anledning av pensionsreformen m.m. sker . Slutregleringen medför en permanent minskning av anslaget med fr.o.m 2003. Eftersom någon reglering inte skedde 2003 skall regleringen 2004 avse såväl 2003 som 2004. Detta innebär att den totala regleringen beräknas bli . Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utgifterna för anslaget 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen beräknas bli ca högre än i statsbudgeten. Regeringen beslöt att betala av avgiften för december månad , vilket ökar utgifterna jämfört med statsbudgeten. I statsbudgeten var den beräknade förbrukningen av anslagsbehållningar inte fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. Minskningen av anslagsbehållningar uppgick i statsbudgeten för till , vilket innebär att nettot av anslagssparande, utnyttjande av anslagssparande och förbrukning av tidigare anslagsbehållningar beräknades bli noll. I den aktuella prognosen ingår emellertid förbrukningen av anslagsbehållningar under respektive anslag och utgiftsområde. Statsbudgetens utfall visar att anslagsbehållningarna på reservations- och ramanslag uppgick till /2004. kommer anslagssparandet att minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel på statsbudgeten 2004 eller till följd av beslut om indragningar. Anvisade medel föreslås öka med till följd av förslag på tilläggsbudget i denna proposition. Skillnaden mellan totalt anvisade medel (inklusive förslag på tilläggsbudget) och prognostiserade utgifter beräknas nu till (exklusive statsskuldsräntor). Därmed beräknas anslagsbehållningarna öka till . Kommande indragningar av anslagssparande, bl.a. till följd av den s.k. treprocentsregeln, kan dock komma att innebära att anslagsbehållningarna blir lägre. Treprocentsregeln innebär att myndigheterna först efter ett särskilt beslut av regeringen får disponera anslagssparande som överstiger av föregående års ramanslag. Tabell 6.3 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2004 (samtliga belopp exklusive statsskuldsräntor) Ingående reservation och ramöverföringsbelopp1 Förslag till tilläggsbudget i VP2004 Beräknad utgående reservation och ramöverförings- Beräknad förändring av anslagsbehållningar Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Enligt Årsredovisning för staten (skr. 2003/04:101). Tabell 6.4 Utgifter 2003 och 2004 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. stats- Ålderspensionssystemet vid sidan av Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Statsbudgeten enligt beslut . 2Förslag till tilläggsbudget i denna proposition. 3Anvisat på statsbudgeten och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Beräkning av utgifterna per Beräkningarna är baserade på nu kända förut- sättningar vad avser den ekonomiska utveck- Regeringen presenterade i budgetpropositionen I beräkningen av utgifterna per utgiftsområde en konsekvensberäkning av utgifts- har förändrade makroekonomiska förutsätt- I tabell 6.5 presente- ningar, förändrade volymantaganden inom vissa ras en beräkning av utgifternas fördelning på transfereringssystem samt förändrad pris- och löneomräkning påverkat utgifterna jämfört med der i förhållande till konsekvensberäkningen i utgiftsramarna i budgetpropositionen. Förbrukning av anslagsbehållningar för för- ingår även utgiftseffekten av beslutade och nu valtnings- och investeringsanslag redovisas inte föreslagna eller aviserade besparingar och på respektive utgiftsområde i tabell 6.5 utan reformer (se avsnitt 4.3). ingår i beräkningsposten Minskning av anslags- Tabell 6.5 Beräkning av utgifterna per utgiftsområde för 20052006 samt skillnader jämfört med konsekvensberäkningen i budgetpropositionen (BP2004) Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 6.2.1De takbegränsade utgifternas förändring jämfört med budgetpropositionen Det finns flera orsaker till att utgifterna för enskilda utgiftsområden har förändrats jämfört med beräkningen i budget- Utgifterna per utgiftsområde har ändrats till följd av föreslagna besparingar och utgiftsreformer, reviderade makroekonomiska förutsättningar, reviderad pris- och löneomräkning, förändrade volymer inom vissa regelstyrda transfereringssystem och förändrade prognosmetoder. I tabell 6.6 har förändringen jämfört med beräkningen i budgetpropositionen av de takbegränsade utgifterna delats upp på dessa faktorer. Tabell 6.6 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med budgetpropositionen Reviderad pris- och löneomräkning Takbegränsade utgifter i 2004 års Anm.: På grund av avrundning kan summan av delarna skilja sig från posten Total utgiftsförändring I jämförelse med budgetpropositionen höjs de beräknade utgiftsramarna med 2005 och med nära 2006 till följd av nu aviserade reformer. I avsnitt 4.3 presenteras budgeteffekterna av de utgiftsreformer och den finansiering som aviseras. Bland annat aviseras att utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner beräknas öka med 2005 och 2006 i form av höjda allmänna bidrag på statsbudgetens utgiftssida. Beräknade anslagsmedel för infrastrukturinvesteringar beräknas öka med för såväl 2005 som 2006. En förkortning av den sjuklöneperiod som arbetsgivarna finansierar samt höjd ersättningsnivå inom sjukförsäkringen beräknas öka utgifterna med ca , jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Vidare aviseras att ett riktat statsbidrag till personalförstärkningar i förskolan om 2005 och 2006 införs. Dessutom höjs den beräknade biståndsramen med . Aviserade satsningar på biologisk mångfald beräknas höja utgifterna med 2005 och med 2006 i förhållande till budgetpropositionen. De sammanlagda utgiftsminskningarna som aviseras i denna proposition beräknas uppgå till 2005 och 2006. Pris- och löneomräkning av anslagen till myndigheternas förvaltningskostnader I den inledande fasen av budgetprocessen hanteras anslag för förvaltningsändamål i fasta priser. Dessa anslag räknas om till löpande priser genom att pris- och löneindex knyts till anslagen. I budgetpropositionen gjordes en preliminär pris- och löneomräkning av anslagen för förvaltningsändamål . Därefter har en slutlig pris- och löneomräkning för dessa anslag genomförts . Den baseras bl.a. på löneutvecklingen för arbetare inom tillverkningsindustrin. Vid beräkningen görs ett avdrag för produktivitetsutvecklingen motsvarande ett årligt genomsnitt av utvecklingen inom den privata tjänstesektorn . Till följd av den slutgiltiga pris- och löneomräkningen minskar utgiftsramarna med 2005 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Skillnaden mellan den slutliga pris- och löneomräkningen och den preliminära omräkningen i budgetpropositionen beror främst på en tidigare felaktig beräkning av arbetskostnadsindex, högre produktivitetsutveckling, lägre hyreskostnadsindex och lägre allmän prisutveckling. Den största förändringen gäller utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet (). Försvarsanslagen räknas om med ett särskilt försvarsprisindex (FPI). Faktorer som vägs in vid beräkningen av FPI är bland annat dollarutvecklingen och prisutvecklingen för importerat försvarsmaterial. I övrigt berörs främst utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (0,) och utgiftsområde 22 Kommunikationer (0,). I jämförelse med budgetpropositionen har anslag som styrs av den makroekonomiska utvecklingen justerats med hänsyn till nya antaganden. Justeringen berör huvudsakligen ett fyrtiotal anslag för transfereringsändamål. Utgiftsberäkningarna påverkas främst av antaganden om betydligt högre arbetslöshet 2005 och 2006, vilket leder till ökade utgifter för arbetslöshetsersättning. antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program har reviderats upp . Prisutvecklingen har reviderats ned . Jämfört med beräkningen i budgetpropositionen beräknas prisbasbeloppet därför bli 300 respektive lägre 2005 respektive 2006. Ett lägre prisbasbelopp medför lägre utgifter på flera stora transfereringsanslag, främst sjukersättning och garantipension till ålderspensionärer. Vidare har inkomstindex reviderats ned för såväl 2005 som 2006. Det lägre inkomstindexet medför ca lägre utgifter för ålderspensionssystemet 2006, jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Nedreviderade räntenivåer jämfört med beräkningar i budgetpropositionen medför lägre beräknade utgifter för studiemedelsräntor. De förändrade makroförutsättningarna innebär sammantaget att utgifterna beräknas öka med nära 2005 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Däremot påverkas utgifterna sammantaget endast marginellt av dessa förändringar. Utgifterna har också förändrats jämfört med beräkningen i budgetpropositionen till följd av nya prognoser för volymer inom vissa regelstyrda system. Inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd beräknas utgifterna öka med ca till följd av minskade avräkningar från biståndsramen, jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. Avräkningar avser biståndsrelaterade utgifter som finns inom andra utgiftsområden. Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg har utgifterna för högkostnadsskyddet för äldre inom tandvården reviderats ned med ca 20052006. Detta är resultatet av att tiden från inkommen förhandsprövning till utgift blivit kortare, vilket leder till högre förväntade utgifter men lägre förväntade utgifter . Dessutom antas antalet inkomna ärenden bli färre 2005 och 2006 än i beräkningen i budgetpropositionen. De största volymförändringarna jämfört med antagandena i budgetpropositionen beräknas inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. I budgetpropositionen antogs att antalet sjukpenningdagar (netto) skulle understiga nivå med . I denna proposition antas att minskningen blir (rensat för effekten av den förlängning av sjuklöneperioden som infördes , beräknas minskningen till ). Jämfört med budgetpropositionen har även prognosen för antalet sjukpenningdagar för 20052006 reviderats ned, vilket medför en beräknad utgiftsminskning om 2005 och 2006. har antalet ersättningsdagar inom rehabiliteringspenning reviderats upp jämfört med beräkningen i budgetpropositionen, vilket beräknas öka utgifterna med ca 2005 och 2006. Antalet personer med aktivitets- och sjukersättning (f.d. förtidspensionärer) antas sammantaget bli färre 20052006 än vad som antogs i budgetpropositionen, vilket beräknas minska utgifterna med nära 2005 och med ca 2006. Trots denna nedrevidering beräknas antalet personer med aktivitets- och sjukersättning öka betydligt . Inom utgiftsområde 15 Studiestöd antas antalet studenter med studiemedel bli färre som antalet studenter med studiehjälp och rekryteringsbidrag antas bli fler än i beräkningen i budgetpropositionen. Sammantaget beräknas ändrade volymer inom regelstyrda system bidra till att utgifterna minskar med för såväl 2005 som 2006, jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. I tabell 6.7 redovisas utfall och prognoser för volymer inom olika transfereringssystem. Redovisningen begränsas till anslag där förändrade volymer medför betydande utgiftsförändringar. Tabell 6.7 Volymer 20032006 Förändring från budgetpropositionen anges inom parentes Antal personer med assistansersättning Antal sjukpenningdagar (netto), miljoner (1,9) (6,2) (4,7) (3,2) Antal personer med sjukersättning (3 606) (6 215) (12 557) (22 381) Antal personer med aktivitetsersättning (1 002) (3 614) (5 426) (7 275) Antal personer med garantipension (7 624) (5 300) (6 000) (6 000) Antal personer med tilläggspension (11 417) (1 400) (2 000) (2 700) Antal personer med inkomstpension (42 069) (4 500) (4 100) (3 900) Antal personer med premiepension (31 295) (8 400) (14 800) (7 800) Antal personer med bostadstillägg för pensionärer (2 253) (2 000) (3 600) (5 000) (2 000) Antal uttagna föräldrapenningdagar, miljoner (0,2) (0,4) (0,5) (0,6) Antal uttagna tillfälliga föräldrapenningdagar, miljoner (0,1) (0,1) (0,1) Antal personer med studiehjälp (5 522) (5 800) (5 600) (5 650) Antal personer med studiemedel (3 857) (2 991) (2 991) Antal personer med rekryteringsbidrag (8 445) (2 334) (2 564) (1 687) (2 044) (2 740) (4 390) Anm.: Antaganden om arbetslöshetstal och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ingår i de makroekonomiska förutsättningarna, som redovisas i avsnitt 4.2. Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt. 1 Siffran bygger på att arbetsgivare betalar sjuklön t.o.m. dag 21. Nära 3 miljoner sjukpenningdagar (netto) beräknas tillkomma vid återgång till en sjuklöneperiod motsvarande . Revideringar av utgifterna kan också föranledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens omedelbara kontroll, till exempel genom ändringar i . Revideringar kan också göras till följd av budgettekniska förändringar. Med anledning av ålderspensionsreformen skall en slutreglering av den beskattade garantipensionen m.m. ske . Slutregleringen medför en permanent minskning av det generella statsbidraget till kommuner och landsting om . Därigenom minskar också utgifterna med mot- svarande belopp 2005 och 2006 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Den genomsnittliga ersättningen per dag för sjukpenning och sjukersättning antas bli lägre 2005 och 2006 än vad som antogs i budgetpropositionen . Denna effekt bidrar till att de beräknade utgifterna inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp revideras ned med ca 20052006. En ytterligare förändring är att EU-avgiften beräknas bli lägre 20052006 till följd av en ny prognosmetod. Utgångspunkten vid beräkningen av EU-avgiften kommer att vara en be- dömning av den faktiska budgetförbrukningen, inte nivån på EU:s fleråriga budgettak.