prop · GR0365 · 2004-02-19 00:00:00 — Regeringens proposition 2003/04:65 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnar regeringen förslag till vissa ändringar i tobaks- lagen (1993:581). Förslagen innebär att det införs rökförbud i restau- ranger och på andra serveringsställen. Det skall dock vara möjligt att inrätta rökrum. Dessa får endast utgöra en mindre del av serverings- ställets yta. Rummen skall vara belägna så att besökare inte måste passera genom dessa. Arbetstagare skall endast tillfälligtvis behöva vistas i rummen, när rökning pågår. Servering eller annan liknande verksamhet får inte bedrivas i rummen när rökning pågår. Detta gäller dock inte sådan verksamhet som har direkt samband med rummens funktion. Mat eller dryck får inte föras med in i dessa rum. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer be- myndigas att meddela närmare föreskrifter om rökrummens utformning och ventilation. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i tobakslagen (1993:581) ....................... Ärendet och dess beredning............................................................... Tobak som hälsoproblem .................................................................. Insatser för minskat tobaksbruk......................................................... Nationella regler om rökfria miljöer................................... Regler .................om rökfria miljöer internationellt, m.m Förbud ...........................mot rökning i serveringsmiljöer Rökförbudets omfattning och ikraftträdande ..16 Ekonomiska och ..............................................andra konsekvenser Förslaget ....till lag om ändring i tobakslagen (1993:581) Bilaga 1 Utdrag ur sammanfattningen i betänkandet Hälsa på lika villkor nationella .........mål för folkhälsan (SOU 2000:91) Bilaga 2 Utdrag ur författningsförslagen i betänkandet Hälsa på lika villkor nationella .........mål för folkhälsan (SOU 2000:91) Bilaga 3 Sammanfattning av rapporten för rökfria serveringsmiljör .........................(FHI:s rapport nr 2003:05) Utdrag ur protokoll vid ....regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i tobakslagen (1993:581). Förslag till lag om ändring i tobakslagen Härigenom föreskrivs i fråga om tobakslagen (1993:581)1 dels att 2, 4 och 6 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 6 a §, av följande ly- delse. 1.i lokaler som är avsedda för barnomsorg, skolverksamhet eller an- nan verksamhet för barn eller ungdom samt på skolgårdar och på mot- svarande områden utomhus vid förskolor och fritidshem, 2.i lokaler som är avsedda för hälso- och sjukvård, 3.i lokaler som är avsedda för gemensamt bruk i bostäder och inrätt- ningar med särskild service eller vård, 4.på färdmedel i inrikes kollektivtrafik eller i lokaler och andra ut- rymmen som är avsedda att användas av den som reser med sådana färdmedel, 5.i restauranger och på andra serveringsställen, utom när ser- vering sker utomhus, 5.i andra lokaler än sådana som avses i 14 när en allmän sam- mankomst eller en offentlig till- ställning som avses i 2 kap. 13 §§ ordningslagen (1993:1617) anord- nas och i lokaler som är avsedda att användas av den som deltar i sammankomsten eller tillställ- ningen, samt 6.i andra lokaler än sådana som avses i 15 om allmänheten har tillträde till lokalerna. Bestämmelserna i första stycket 5 och 6 gäller inte serverings- lokaler i restauranger och andra serveringsställen. 6. i andra lokaler än sådana som avses i 15 när en allmän samman- komst eller en offentlig tillställ- ning som avses i 2 kap. 13 §§ ordningslagen (1993:1617) anord- nas och i lokaler som är avsedda att användas av den som deltar i sammankomsten eller tillställ- ningen, samt 7. i andra lokaler än sådana som avses i 16 om allmänheten har tillträde till lokalerna. I hotell och andra inrättningar där tillfällig bostad yrkesmässigt upplåts, skall i ett visst antal av de rum eller liknande som upplåts rökning vara förbjuden. I fråga om sovkupéer och andra utrymmen som upplåts för tillfällig bostad på färdmedel i inrikes kollektivtrafik gäller i stället 2 § 4. Lagen omtryckt 1996:941. Senaste lydelse 2002:281. Restauranger eller andra serve- ringsställen skall, om rökförbud ej föreligger enligt 2 § 14, ha ett eller flera områden där rökning är förbjuden. Rökning är trots bestämmelserna i 2 § 26 tillåten i delar av de loka- ler eller andra utrymmen som avses där, om dessa delar särskilt avsatts för rökning. Detsamma gäller lokaler som avses i 2 § 1 och som är upplåtna enbart för personal. Avvikelse från 2 och 4 §§ får göras om det finns särskilda skäl därtill på grund av utrymmets be- skaffenhet eller användningssätt eller av omständigheterna i övrigt. Detta gäller i tillämpliga delar även sådana områden utomhus som avses i 2 § 1. Rökning är trots bestämmelserna i 2 § 24, 6 och 7 tillåten i delar av de lokaler eller andra utrymmen som avses där, om dessa delar sär- skilt avsatts för rökning. Detsamma gäller lokaler som avses i 2 § 1 och som är upplåtna enbart för personal. Trots bestämmelsen i 2 § 5 får rökning tillåtas i restauranger och på andra serveringsställen i sepa- rata rum som särskilt avsatts för rökning. Rum där rökning tillåts får endast utgöra en mindre del av serveringsställets yta. Rummen skall vara belägna så att besökare inte måste passera genom dessa. Arbets- tagare skall endast tillfälligtvis be- höva vistas i rummen, när rökning pågår. Servering eller annan lik- nande verksamhet får inte bedrivas i rummen när rökning pågår. Detta gäller dock inte sådan verksamhet som har direkt samband med rummens funktion. Mat eller dryck får inte föras med in i dessa rum. Avvikelse från 2 § 14, 6 och 7 samt 4 § får göras om det finns särskilda skäl till det på grund av utrymmets eller områdets beskaf- fenhet eller användningssätt eller av omständigheterna i övrigt. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om utform- ning och ventilation av sådana rum som avses i 6 § andra stycket. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté med uppgift att utarbeta nationella mål för hälsoutvecklingen. Kommittén antog namnet . överlämnade kommittén sitt slutbetänkande Hälsa på lika villkor nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91). En sammanfattning av förslagen i betänkandet såvitt avser målet Minskat tobaksbruk finns i bilaga 1. De författningsförslag som lades fram i betänkandet i anslutning till angivna mål såvitt avser rökfria serveringsmiljöer finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en sammanställning av inkomna remissyttranden över angivna delar av betänkandet finns tillgänglig i (dnr S2000/6667/FH). I propositionen Vissa tobaksfrågor (prop. 2001/02:64) behandlade regeringen bl.a. de förslag som hade lämnats i betänkandet om ändringar i tobakslagen (1993:581) och om åtgärder för att förstärka arbetet med tobaksprevention. I propositionen anförde regeringen att det fanns behov av en fördjupad utredning av frågan om rökfria serveringsmiljöer, innefattande bl.a. en internationell utblick och om det fanns möjligheter att uppnå det i propositionen uttalade målet om rökfria serveringsmiljöer till på frivillig väg. fick i uppdrag att utföra en sådan utredning. Uppdraget redovisades i rapporten för rökfria serveringsmiljöer rapportering av ett regeringsuppdrag (FHI rapport nr 2003:05). En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 3. Rapporten har remiss- behandlats och en remissammanställning finns tillgänglig i Social- departementet (dnr S2003/847/FH). I propositionen behandlar regeringen de förslag om rökfria serve- ringsmiljöer som har lämnats i betän- kande och Statens folkhälsoinstituts rapport. Förslagen i denna proposition har utformats i samarbete med vänster- partiet och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets ytt- rande över de förslag som finns i bilaga 4. Lagrådet har i allt väsentligt godtagit förslagen, men har också föreslagit vissa ändringar. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har i propositionen följt Lagrådets förslag. Lagrådets syn- punkter kommenteras i avsnitt 6.3.1, 6.3.2 och 6.3.3 samt i författnings- kommentaren till de lagrum som ändrats. 4 Tobak som hälsoproblem Rökning är den största enskilda orsaken till för tidiga dödsfall. Det gäller såväl i som i den övriga delen av den industrialiserade () beräknar att rökning är orsak till mer än 5 miljoner för tidiga dödsfall globalt, varav ungefär 2 miljoner i den industrialiserade delen av världen. Omkring be- räknas dödligheten ha ökat till 10 miljoner dödsfall , varav 7 miljoner i tredje världen. Den tobaksrelaterade dödligheten och sjuk- ligheten i absoluta tal förväntas dock bestå i västvärlden, och då vara särskilt framträdande hos kvinnor, människor med kort utbildning och låg lön. Sambandet mellan rökning och ohälsa har dokumenterats i ett stort antal vetenskapliga rapporter över hela världen. Över 60 000 vetenskapliga undersökningar har publicerats om rökning- ens hälsorisker. Vetenskapen står här på säker grund. Tobak utgör en av de viktigaste enskilda riskfaktorerna för upp- komsten av ett flertal sjukdomstillstånd, och tobakskonsumtionen är en av de mest avgörande faktorerna som påverkar den totala livslängden i . Den ökade medellivslängden för män kan bl.a. hänföras till att dödlig- heten i hjärt- och kärlsjukdomar har minskat. Den minskade rökningen bland män är en av de enskilt viktigaste orsakerna till detta. För kvinnorna ökar dock fortfarande dödligheten till följd av sjukdomar som har samband med tobaksrökning. Det gäller då särskilt lungcancer och kronisk obstruktiv lungsjukdom (KOL). Dagens statistik avseende död- ligheten avspeglar rökvanorna för sedan. Bland männen var rökningen mycket utbredd , men en minskning kan ses . Bland kvinnor var rökningen mindre vanlig , då en kraftig ökning skedde främst bland yngre kvinnor. Det är denna generation av kvinnor som börjar nå den ålder då skadeverkningarna visar sig. Först började rökningen minska även bland kvinnor. Passiv rökning som hälsoproblem Med passiv rökning menas att en person utsätts för de luftföroreningar som bildas när någon i omgivningen röker. Tobaksrök från en brinnande cigarett består av huvudrök och sidorök. Huvudrök är den rök som rökaren själv får i sig vid varje bloss. Sidoröken är den rök som går ut från cigaretten mellan blossen. Det tar i genomsnitt att röka en cigarett. drar rökaren in rök , resten av röken går ut i rökarens omgivning. Vid passiv rökning är om- givningen huvudsakligen utsatt för sidorök, men omgivningen utsätts även för röken som rökaren blåser ut. Tobaksrök innehåller över 4 000 kemiska ämnen, varav närmare 50 har belagts vara cancerframkallande. Ytterligare ett tiotal ämnen i tobaks- röken misstänks vara cancerframkallande. Exempel på de ämnen som är cancerframkallande är bensen, formaldehyd och kadmium. har en rad vetenskapliga rapporter visat på sambandet mellan exponeringen för tobaksrök i miljön och en ökad risk för allvarliga sjukdomar. WHO har konstaterat att det numera finns vetenskaplig evidens för att s.k. passiv rökning är en allvarlig hälsorisk. for Research on Cancer (IARC), ett institut som lyder under WHO, har sammanställt de större studierna beträffande passiv rökning och cancer. Där konstateras att risken för att drabbas av Prop. 2003/04:65 cancer ökar vid passiv rökning. bevisen för att passiv rökning ökar risken för lungcancer, en annars mycket ovanlig form av cancer hos icke-rökare. Utsätts man för passiv rökning ökar också risken för uppkomsten av andra cancerformer, såsom cancer i de övre luftvägarna. Risken ökar också för att drabbas av hjärt- och kärlsjukdomar. Även kortvarig exponering kan i ogynnsamma fall utlösa blodproppar i hjärtats kranskärl. Passiv rökning kan bidra till uppkomst av lunginflammation, utlösa allvarliga astmatiska besvär samt ge upphov till olika slag av obehag och besvär hos personer som inte är överkänsliga. Det gäller besvär såsom andningssvårigheter, nästäppa, hosta, rinnande ögon och huvudvärk. Det har framkommit att arbetstagare som arbetar i en rökig miljö har en försämrad hälsa. Internationell forskning, däribland en studie publice- rad i (JAMA) nr 270, av , visar att de icke-rökare som arbetar inom hotell- och restaurangbranschen löper en högre risk att råka ut för ohälsa än icke-rökare inom andra yrken. Dessa rön stöds också av andra studier avseende icke-rökare som exponeras för passiv rökning i olika miljöer. Enligt beräknas 4080 personer i få lungcancer till följd av tobaksrök i miljön. Icke-rökare som lever tillsammans med en rökare löper högre risk att drabbas av lungcancer än de som lever i ett helt rökfritt hem. För icke-rökare som exponeras för passiv rökning på arbetsplatsen är lungcancerrisken högre. , och Miljömedicinska enheten vid lands- ting har redovisat att antalet personer som dör till följd av passiv rökning i kan beräknas till fler än 500 personer (se Miljöhälso- rapporten s. 65). Flera studier ger stöd för att kvinnor som exponeras för passiv rökning under graviditeten löper ökad risk att föda barn med låg födelsevikt. Låg födelsevikt i sin tur ökar risken för bland annat plötslig spädbarns- dödlighet (se till exempel Misra DP, , Environmental tobacco smoke and low birth weight: a hazard in the workplace?). Dessa forsk- ningsrön är av betydelse i sammanhanget, eftersom många unga kvinnor arbetar på serveringsställen, där rökning är tillåten. Alla arbetsgivare har inte möjlighet att erbjuda en tillfällig omplacering. För det fall en gravid kvinna inte vill utsätta sig för den ökade risken, återstår då att försöka byta arbete. 5 Insatser för minskat tobaksbruk Tobak är en prioriterad folkhälsofråga och regeringen arbetar aktivt med åtgärder som syftar till att minska bruket av tobak. anslog staten särskilda medel för information om tobakens skade- verkningar. infördes långtgående restriktioner för tobaks- reklamen och obligatoriska varningstexter på tobaksförpackningarna. förbjöds rökning i allt fler offentliga miljöer. utfärdade dåvarande Arbetarskyddsstyrelsen och allmänna råd om rökfri miljö i gemensamhetslokaler. 2003/04:65 etablerades en allsidig tobakspolitik, bl.a. genom införandet av tobakslagen (1993:581). Lagen har därefter skärpts . I propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35) pekar regeringen på vikten av att arbeta mot ojämlikhet i hälsa som bottnar i till exempel kön och klasstillhörighet. I propositionen fastslogs ett nationellt mål för folkhälsan. Målet för folkhälsoarbetet är att skapa samhälleliga förutsätt- ningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Vidare identifierade regeringen elva målområden för det samlade folkhälso- arbetet. Målområde 11 är Minskat bruk av tobak och alkohol, ett samhälle fritt från narkotika och dopning samt minskade skade- verkningar av överdrivet spelande. I målområde 6 En mer hälso- främjande hälso- och sjukvård, lyfts även rökavvänjning fram som en viktig åtgärd för en hälsofrämjande hälso- och sjukvård. Följande etappmål angavs i målområde 11 för samhällets insatser inom tobaks- området: -en tobaksfri livsstart , -en halvering av antalet ungdomar som börjar röka eller snusa, -en halvering av andelen rökare bland de grupper som röker mest, -att ingen ofrivilligt skall utsättas för rök i sin omgivning. 6.1Nationella regler om rökfria miljöer I tobakslagen (1993:581) infördes ursprungligen rökförbud i lokaler av- sedda för barnomsorg, skolverksamhet eller annan verksamhet för barn eller ungdom, i lokaler avsedda för hälso- och sjukvård, i lokaler avsedda för gemensamt bruk i bostäder och inrättningar med särskild service eller vård, och på färdmedel i inrikes kollektivtrafik eller i lokaler och andra utrymmen avsedda att användas av den som reser med sådana färdmedel (prop. 1992/93:185). Vidare infördes i tobakslagen en skyldighet för hotell att ha vissa rökfria rum, och för restauranger och andra serverings- ställen med mer än femtio sittplatser att ha sittplatser i områden där rök- ning är förbjuden, den så kallade 50-regeln. Innan tobakslagens reglering om rökfria miljöer infördes fanns allmänna råd, utfärdade av dåvarande Arbetarskyddsstyrelsen och Social- styrelsen, vilka syftade till begränsningar av tobaksrökning. På arbets- platser, såväl offentliga som privata, förekom också frivilliga överens- kommelser om rökfria miljöer. En utvidgning av de rökfria miljöerna har gjorts genom tillägg i tobakslagen (se prop. 1993/94:98) så att rökförbudet numera även omfattar skolgårdar och motsvarande områden utomhus vid förskolor och fritidshem, andra lokaler när en allmän sammankomst eller offentlig tillställning anordnas och i lokaler som är avsedda att användas av den som deltar i sammankomsten eller tillställningen och i andra lokaler om allmänheten har tillträde till lokalerna. I samband med dessa ändringar infördes även en skyldighet för arbetsgivare att se till att arbetstagare inte Prop. 2003/04:65 mot sin vilja utsätts för tobaksrök i arbetslokaler. beslutade , i enlighet med regeringens proposition Vissa tobaksfrågor (prop. 2001/02:64), att det från skall finnas rökfria områden i serveringslokaler på alla restauranger, kaféer, barer och andra serveringsmiljöer. gällde denna regel, som ovan nämnts, endast för serveringslokaler med fler än 50 sittplatser. I ovannämnda proposition anförde regeringen att det fanns behov av en fördjupad utredning av frågan om rökfria serveringsmiljöer. Målet var rökfria serveringsmiljöer från . För det fall målet om rökfria serveringsmiljöer inte skulle kunna uppnås på frivillig väg var regeringen beredd att återkomma med lagförslag. uttalade stöd för regeringens bedömning och anförde att för det fall att målet att alla serveringsmiljöer skall vara rökfria inte uppnås på frivillig väg, fick förutsättas att regeringen återkommer med ett lagförslag (bet. 2001/02:SoU8). 6.2Regler om rökfria miljöer internationellt, m.m. Det har införts mer eller mindre omfattande lagstiftning om rökfria serveringsmiljöer i bl.a. , , och på . Dessa länder har utvecklat lokala eller delstatliga bestämmelser om passiv rökning på restauranger eller barer. I har , och den mest restriktiva lagstiftningen avseende rökning på restau- ranger. första tobakslag, Tobaksskadeloven, trädde 1975, och innehöll bl.a. bestämmelser om varningstexter på cigarettpaket och ett långtgående förbud mot tobaksreklam. Lagen reviderades , då det fastslogs att luften skall vara rökfri i lokaler och på transportmedel dit allmänheten har tillträde, samt i samlingslokaler där två eller flera är samlade. Serveringsmiljöer undantogs dock. infördes en bestäm- melse om att minst en tredjedel av borden och de gemensamma utrym- mena på serveringsställen skulle vara rökfria. infördes ett förbud mot rökning på serveringsställen som är öppna ut mot lokaler som an- vänds för andra aktiviteter. tilläts endast rökning vid högst bord och sittplatser. Dessutom krävdes tydligt markerade rökavdelningar och att icke-rökare skulle slippa passera dessa avdelningar. Ventilationen skulle vara tillfredsställande så att rök inte kunde sprida sig till de rökfria avdelningarna. har beslut fattats om att införa helt rökfria serveringsställen. Undantag medges dock för att inrätta särskilda personalutrymmen avsedda för rökning. Det främsta motivet för reformen har varit omsorgen om de anställdas hälsa och arbetsmiljö. Lagen träder enligt uppgift i kraft . Enligt nuvarande irländsk lagstiftning är rökning förbjuden i bl.a. skolor och byggnader dit allmänheten har tillträde. Beslut har fattats om rökförbud på alla arbetsplatser, inklusive restau- ranger, pubar, barer och nattklubbar. Lagändringen träder enligt uppgift i kraft . Motivet till lagändringen är att ventilationen inte har bedömts vara tillräcklig för att skydda de anställda på restauranger, pubar och barer. I regleras rökning på serveringsställen antingen på delstatlig nivå eller på och regional nivå. I en rad delstater har lagstiftning om rökfria miljöer införts. har 49 delstater och staden bestämmelser som begränsar rökning. Dessa bestämmelsers omfattning sträcker sig från särskilda rökrutor till förbud mot rökning i så gott som all offentlig miljö, exempelvis offentliga byggnader, restau- ranger och vårdmiljöer. Delstaterna , , , , , , , och har beslutat om lagstiftning som i stort förbjuder rökning på restauranger. Vissa av dessa delstater tillåter dock rökning i ett begränsat område i anslutning till baren eller i särskilt avgränsade rökrum. I staden antogs den s.k. , enligt vilken alla serveringar med fler än 35 platser skulle vara rökfria. Rökning kunde dock tillåtas i ett avskilt rum som endast var avsett som rökrum och där bara dryckesservice erbjöds. Rökning är även förbjuden på uteserveringar, förutom vid en sektion som inte överstiger av det totala antalet uteplatser. Rökning är också förbjuden i alla gemen- samma utrymmen i restaurangmiljön såsom toaletter, foajéer och vesti- antogs en lag om ett totalt rökförbud på alla arbetsplatser, inklusive restauranger och barer. Den nya lagen trädde i kraft , och innebär att ytterligare cirka 13 000 arbets- platser omfattas av rökförbudet. Lagstiftningsmakten beträffande rökning på serveringsställen har delege- rats till provinserna som i sin tur delegerat den till kommunerna. federalt stiftade lagen, den s.k. Non-Smokers Health Act, skyddar de flesta arbetstagare från passiv rökning, den förbjuder också rökning på kommunikationsmedel däribland bussar och flygplan, men gör undantag Ett antal kommuner och ett flertal provinser har antagit före- skrifter som begränsar rökning. Över hälften av de kommunala lagarna begränsar rökning i restauranger. Av dessa har flera valt att införa helt har ett flertal lokala och provinsiella initiativ tagits. Två provinser, och British , har provinsiell lag som kräver rökfria restauranger. skrifterna i omfattar såväl restauranger som barer och stadgar att arbetstagare inte skall arbeta i rum där det röks. väljer att tillåta rökning på arbetsplatser skall kräva att det inrättas Föreskriften tillåter att arbetstagare uppehåller sig i rökig miljö under högst av arbetstiden. Slutligen har ett antal lokala myndigheter i provinsen antagit bestämmelser om rökfria serveringar. Inom WHO har en global ramkonvention för tobakskontroll utarbetats. Den antogs av Världshälsoförsamlingen och underteck- nades av samt 48 andra länder . Ramkonven- tionen är tydlig avseende passiv rökning och listar ett antal miljöer där rökfrihet bör råda, däribland arbetsmiljöer inomhus och offentliga inom- husmiljöer. För svensk del är konventionens genomförande prioriterad och rege- ringen har tillkallat en särskild utredare (dir. 2003:168) som har fått i uppdrag att presentera ett förslag till nationellt genomförande av bl.a. ramkonventionen om tobak. Utredaren har också fått i uppdrag att lämna förslag till nationellt genomförande av ett antaget EG-direktiv, och rådets direktiv /33/EG av om tillnärmningen av medlemsstaternas lagar och andra författningar om reklam för och sponsring till förmån för tobaksvaror, samt en rådsre- kommendation om tobakskontroll inom EU. Till utredaren har även över- lämnats om direktreklam för tobaksvaror på säljställen som verket överlämnat till regeringen. Enligt uppgift undersöker också möjligheten att föreslå bestämmelser om begränsningar av rökning på arbetsplatser, inklusive restauranger, kaféer och barer. Effekter av rökfria miljöer I en doktorsavhandling publicerad (, in Commercial Aircraft Exposure, Symptoms and Signs) har luftkvaliteten i passagerarkabiner och personalens hälsa vid långdistans- flygningar före och efter det att rökförbud infördes på SAS undersökts. Slutsatsen är att när rökstoppet infördes på alla flygningar, så minskade förekomsten av ögonbesvär, huvudvärk och trötthet hos kabin- personalen.