prop · GR0360 · 2004-03-10 00:00:00 — framtida kulturprogrammet, dels att det nya finansiella perspektivet ska En utvärdering av Kultur 2000 för åren 20002001 har genom- Skr. 2003/04:60 förts och kommissionen har aviserat att förslag om nytt kulturprogram ska vara klart . 43.2 EU:s nya medlemsländer blir europeiska kulturhuvudstäder Projektet inrättades 1985. Årets kulturhuvud- stad var den österrikiska staden . är och kulturhuvudstäder. har en turordning fastställts för utnämnande av kulturhuvudstäder (och rådets beslut nr 99/1419/EG). Med anledning av EU: s utvidgning har kommissionen lagt fram ett förslag om att listan för åren 20092018 kompletteras med ett nytt medlemsland . Nästa gång står värd för projektet är 2014, enligt kommissionens förslag med . 43.3 MEDIA-programmet förlängs med ett år MEDIA-programmet ger stöd till den europeiska audiovisuella industrin i syfte att stärka dess konkurrenskraft och öka spridningen av europeiska verk. Programmets tredje omgång löper fr.o.m. med en totalbudget på . Programmet är uppdelat i två större delar: fortbildning av yrkesverk- samma (MEDIA Training, beslut 163/2001/EG) samt utveckling, distri- bution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk (MEDIA Plus, beslut 821/2000/EG). Totalt deltar 27 länder: de 15 nuvarande medlemsstaterna, , och , åtta av de tio anslutningsländerna (, , , , , , och ) samt . har svenska aktörer fått totalt , en ökning med jämfört med . Av detta har gått till utveckling, till distribution och till marknadsföring. Jämfört med 2002 kan en påtaglig ökning noteras när det gäller stöd till tv-distribution: fem bolag har fått stöd jämfört med två . tillkom i2i Audiovisual, ett stöd som har som syfte att underlätta för oberoende producenter att få extern finansiering från t.ex. banker. Två svenska aktörer fick totalt i stöd. När det gäller fortbildning för yrkesverksamma finns det fort- farande ingen svensk utbildning som får stöd, men precis har en rad yrkesverksamma i filmbranschen tagit del av utbildningarna. Liksom när det gäller Kultur 2000-programmet har rådet enats om att förlänga MEDIA Plus och MEDIA Training utan förändringar . Frågan kommer att behandlas av EP . Kommissionen håller på att utforma förslag till program för den audiovisuella sektorn för perioden 20072013. Som underlag för detta arbete används två utvärderingar som presenterats av oberoende konsultfirmor: halvtidsutvärderingen av MEDIA Plus och utvärderingen av föregångaren MEDIA II. programmen på flera sätt har varit framgångsrika, bl.a. när det gäller anpassning till behov hos länder som tillhör ett begränsat språkligt eller Skr. 2003/04:60 geografiskt område och/eller har en låg audiovisuell produktions- är det en svår uppgift att stärka den europeiska industrins konkurrenskraft, i synnerhet i en besvärlig ekonomisk situation. Ytterligare information om utvärderingarna kan hämtas på kommissionens webbplats: Direktivet TV utan gränser (direktiv /552/EEG, ändrat genom direktiv /36/EG) innehåller minimiregler för gränsöverskridande TV-sändning- ar när det gäller europeiskt programinnehåll, reklam och sponsring, skydd av minderåriga och rätten till genmäle. Kommissionen lade i samband med den fjärde tillämpningsrapporten om TV-direktivet (KOM (2002) 778 slutlig) fram en plan för översyn av direktivet. Planen innebar i huvudsak att kommissionen skulle inleda en oberoende undersökning av konsekvenserna av åtgärderna på EU-nivå och på nationell nivå för att marknadsföra, distribuera och producera europeiska verk. Ytterligare kompletterande utredningar genomförs . Översynen omfattar hela direktivet, men kommissionen har valt att fokusera på vissa särskilda teman, t.ex. tillgång till evenemang av särskild vikt för samhället, främjande av kulturell mångfald, skydd av minderåriga och allmän ordning samt rätt till genmäle. har kommissionen hållit offentliga utfrågningar med berörda parter och det har även varit möjligt att lämna skriftliga synpunkter. Under har framfört sina synpunkter till kommissionen, huvud- sakligen angående reklam riktad till barn samt uppmanat kommissionen att se över den s.k. sändarlandsprincipen. Denna innebär att det land varifrån en TV-kanal sänder också är det land som har jurisdiktion över det programföretaget, även om kanalen riktar sig helt och hållet till en publik i en annan medlemsstat. I har detta bl.a. ansetts betyda att svensk lagstiftning inte kan tillämpas på vissa svenska programföretag som valt att etablera sig i en annan medlemsstat, trots att dessa programföretags sändningsverksamhet uteslutande är avsedd för den svenska publiken i och inte kan anses vara gränsöverskridande annat än i formell mening. är det uttryckligen tillåtet för en medlemsstat att ha mera ambitiösa regler än de minimiregler som TV- direktivet föreskriver. anser därför att TV-direktivets sändar- landsprincip måste ta hänsyn till en sådan situation. beslutade kommissionen att anta meddelandet (KOM (2003) 784 slutlig) om framtiden för europeisk lagstiftning på det audiovisuella området. I meddelandet presenteras den fortsatta hanteringen av översynen av direktivet, både på kort och på medellång sikt. Ett konkret lagförslag kan tidigast väntas komma 2005. För ytterligare information, se . 43.5 Övriga kultur- och mediefrågor I enlighet med det arbetsprogram för kulturområdet som antogs arbetade det grekiska ordförandeskapet fram en rådsresolution om kulturens övergripande aspekter: ökade synergier med andra sektorer och gemenskapsinsatser. Vid rådsmötet godkändes också en reso- lution om funktionshindrades tillgänglighet till kulturell infrastruktur och aktiviteter. På förslag av utfärdade ministrarna en deklaration om bevarandet av kulturarv. Vid rådets möte antogs en resolution om samar- bete mellan kulturinstitutioner inom museiområdet och en resolution om deposition av filmverk i EU. DEL XI EUROPEISKA UNIONENS 44.1 Europeiska unionens råd För att effektivisera rådets förberedelser och genomförande av möten inför utvidgningen, i enlighet med rådets arbetsordning, togs beslut om en uppförandekod för rådet (dok. 7105/03). dekoden kommer att införlivas i rådets arbetsordning. ringen välkomnar rådets uppförandekod. Även frågan om en ny rådsbyggnad (A-delen i Résidence Palace) för Europeiska rådets möten diskuterades med anledning av I slutsatserna från toppmötet framgår att beslut i frågan ska fattas vid vårtoppmötet . Regeringen ser positivt på ett beslut i frågan, förutsatt att detaljerade finansiella, logistiska och rättsliga konsekvenser anges av rådets generalsekretariat och Coreper. har dessutom rådets arbetsformer diskuterats dels inom ramen för konventet om EU:s framtid, dels under den ännu inte avslutade I och med att dessa förhandlingar ännu inte är avslutade finns inga ytterligare nyheter för rådet att presentera . presenterade kommissionen en vitbok om EU:s styrelseformer. Huvudförslagen i vitboken rörde bättre delaktighet (mer öppet EU och effektivare dialog med allmänheten etc.); bättre politiska beslut, lagstift- ning och genomförande; EU:s bidrag till internationella styrelseformer (EU:s röst i multilaterala organisationer etc.); samt tydligare mål för poli- tiken och institutionerna. Sedan vitboken antogs har det övergripande arbetet med att förbättra styrelseformer i EU huvudsakligen bedrivits inom ramen för framtids- konventet och regeringskonferensen, där kommissionen aktivt drivit flera av vitbokens förslag. Parallellt med diskussionerna om fördragsreformer, har kommissionen dock fortsatt arbetet med att genomföra de förslag i vitboken som bedömts kunna genomföras oberoende av ändringarna i antog kommissionen i enlighet med prioriteringen att främja nya styrelseformer och som uppföljning till vitboken ett regel- förbättringspaket (KOM (2002) 275 slutlig). Detta bestod av en hand- lingsplan för hur EU:s institutioner och medlemsstater kan förbättra lag- stiftningen, ett meddelande om konsekvensanalyser (dvs. miska och ekologiska effekter av ett lagförslag), ett meddelande om minimiriktlinjer för samrådsförfaranden samt ett övergripande medde- lande om bättre lagstiftning. Som ett led i genomförandet av kommis- Skr. 2003/04:60 sionens regelförbättringspaket, enades kommissionen, rådet och Europa- parlamentet om ett nytt interinstitutionellt avtal om "bättre lag- stiftning". Avtalet föreskriver bl.a. större öppenhet i lagstiftningsproces- sen samt uppdatering och reducering av lagstiftningsvolymen. har välkomnat det nya avtalet, som ger lämpligt stöd till genomförandet av kommissionens handlingsplan. presenterade kommissionen en vitbok om kommissionens interna administrativa reformer. förslag syftade sammantagna till en övergripande modernisering av EU:s institutioner baserad på prin- ciperna effektivitet, ansvarsskyldighet, ansvarstagande, öppenhet och insyn. Dessa principer ska genomsyra hela kommissionens administra- tion och organisation. publicerade kommissionen en rapport om genomförande (KOM (2003) 40 final/2). Rapporten klar- gör att arbetet med att genomföra vitboken varit mycket framgångsrikt; 87 av 98 föreslagna åtgärder har genomförts. Rapporten konstaterar att behov av ytterligare åtgärder identifierats under arbetets gång. Regeringen understryker vikten av att denna process ges fortsatt hög prioritet. fortsatte diskussionen om att upprätta ett gemensamt regel- verk för löner, skatt och andra villkor för ledamöter. antog ett nytt förslag till ledamotsstadga, vilket reviderades efter kritik från rådet. Flera medlemsstater är allt- jämt kritiska, särskilt mot den höga lönenivån. Förslaget väntas bli före- mål för behandling . antogs och rådets förordning om regler för och finansiering av politiska partier på europeisk nivå. Enligt de nya reglerna kan politiska partier på europeisk nivå under vissa förut- sättningar erhålla ekonomiskt stöd ur EU:s allmänna budget. I gengäld måste partierna uppfylla vissa krav, som t.ex. att vara politiskt represen- terade i en fjärdedel av medlemsstaterna och redovisa alla mottagna do- nationer som överstiger . har välkomnat den nya förord- ningen, som gör systemet för finansiering av politiska partier mer öppen. Den europeiska ombudsmannen tog emot 2 436 klago- mål samt inledde undersökningar i 253 ärenden. från , som varit europeisk ombudsman , ersattes av från . Diskussio- nerna om en förändring av ombudsmannens status, som initierades av , har ännu inte lett till något beslut. Rådet antog ett beslut om ändring av den rättsakt som reglerar valen till (valrättsakten). De nya reglerna ställer upp fler gemensamma principer för valen till Europapar- lamentet, som t.ex. att valsättet ska vara proportionellt, men medför i praktiken inga större skillnader jämfört med gällande regelverk. Änd- ringsbeslutet som förutsätter ändringar i vallagen och i lagen med an- ledning av anslutning till EU ska godkännas av medlems- staterna i enlighet med deras respektive konstitutionella bestämmelser. Ändringsbeslutet har ännu inte Skr. 2003/04:60 trätt i kraft men avsikten är att bestämmelserna ska kunna tillämpas vid 44.4 Europeiska gemenskapernas domstol har till uppgift att säkerställa att lag och rätt följs vid tolk- ningen och tillämpningen av EG-rätten (artikel 220 EG). ska se till att unionens institutioner handlar inom sina respektive behörig- hetsområden och i enlighet med EG-rätten. Det är också som ytterst avgör om medlemsstaterna och unionens institutioner följer och tillämpar EG-rätten korrekt. En förstainstansrätt med behörighet att pröva vissa särskilda grupper av ärenden är knuten till domstolen (artikel 225 EG). Förstainstansrättens domar kan överklagas till . De vanligaste målen vid rör förhandsavgöranden enligt artikel 234 EG. Sådana mål inleds genom en begäran från en nationell domstol i någon av medlemsstaterna. I begäran ställer den nationella domstolen en eller flera frågor om hur EG-rätten ska tolkas och tilläm- pas. I domen i sådana mål lämnar bindande uttalanden om tolkningen av fördragen och om tolkningen eller giltigheten av rättsakter som har beslutats av unionens institutioner. begärde nationella domstolar förhandsavgörande från i cirka 200 fall. Av dessa kom fem från svenska domstolar. Den yttrade sig i tio mål om förhandsavgörande. Vid handläggs även mål om så kallad direkt talan. Dessa mål inleds när en institution eller en medlemsstat väckt talan mot en annan medlemsstat eller institution. väcktes talan mot i fem fall. Den ansökte om att få föra talan till stöd för en av parterna (intervention) i två mål vid och i fyra mål vid förstainstansrätten. I bilaga 1 finns en redogörelse för mål av svenskt intresse vid EG- domstolen och förstainstansrätten för perioden novem- ber 2003. Det gäller dels mål där den har agerat eller där en begäran om förhandsavgörande har inkommit från en svensk dom- stol, dels mål där är part eller har stött en av parterna. I bilagorna 2 och 3 redogörs för viktiga domar som respektive första- instansrätten har meddelat . Revisionsrätten svarar för den externa revisionen av EU. Rättens huvud- uppdrag är att göra en oberoende granskning av hur gemenskapens medel uppbärs och används, och härigenom bedöma hur de europeiska institu- tionerna sköter sina uppgifter i samband med detta. Revisionsrättens granskningar sker dels vid respektive EU-institution, dels på plats i de länder där gemenskapsmedel uppburits eller använts. har revisionsrätten antagit 13 specialrapporter. Bl.a. har genomförandet av programplanering för strukturfondsåtgärder för perio- den 20002006 samt landsbygdens utveckling stöd till mindre gynnade området varit föremål för särskilda granskningsinsatser. 2003/04:60 senterades årsrapporten, som innehåller en sammanfattning av rättens granskningar, sektor för sektor samt för institutionernas egna administra- tion. Som en del av årsrapporten publiceras även en revisionsförklaring. Revisionsrättens rapporter utgör underlaget för rådets ställningstagande till om de ska rekommendera att bevilja kommis- sionen ansvarsfrihet för dess genomförande av budgeten. beslutade rådet att rekommendera att ansvarsfrihet beviljades för budget- . 44.6 Övriga institutioner och organ består av politiska representanter från lokal och regio- nal nivå i medlemsstaterna. Totalt är ledamöterna 222 till antalet och utses . De svenska ledamöterna i är 12 till antalet (nio från kommunerna och tre från landstingen). utsågs en ny svensk delegation utifrån resultatet vid de allmänna valen 2002. Delegationen är nominerad för resten av mandatperioden t.o.m. . verksamhet dominerades av framtids- konventet och regeringskonferensen. Kommittén har i dessa frågor an- tagit flera yttranden bl.a. om regionernas roll i EU och bättre och enklare lagstiftning. deltog med sex observatörer i framtids- konventet. har haft fem plenarsessioner . En av ses- sionerna genomfördes i samverkan med . Den svenska delegationen medverkade såsom rapportörer i två yttran- den som antagits av plenarsessionen. Yttrandena har gällt att stärka Lis- sabonsstrategins sociala dimension, nordliga dimensionen och om en handlingsplan om forskning. Europeiska investeringsbanken (EIB) har sitt säte i och bildar tillsammans med Europeiska investeringsfonden (EIF) EIB- gruppen. EIB:s huvudsakliga uppgift är att främja unionens integration och sammanhållning genom långfristig långivning. Utlåning i syfte att förbereda kandidatländerna för medlemskap i är en av bankens främsta prioriteringar. I EIB:s främsta ledningsorgan, guvernörsstyrelsen, ingår medlemsländernas finansministrar. Beslut om konkreta projekt och även om de flesta policyfrågor fattas emellertid av bankens direktörssty- relse. Denna leds av bankens chef och utgörs i övrigt av tjänstemän från medlemsländerna och kommissionen. delar valkrets med och . Valkretsländerna nominerar gemensamt en representant till bankens verkställande ledning. trädde den tidigare beslutade kapitalhöjningen i kraft. 2003/04:60 Grundkapitalet höjdes och bankens kapitalbehov beräknas därigenom vara täckt . Under det italienska ordförandeskapet diskuterades återigen möjlighet- erna att ytterligare främja ekonomisk utveckling i partnerländerna runt . inrättades en särskild lånefacilitet inom EIB för dessa länder. Efter en utvärdering beslutades att faciliteten för dessa länder ska förstärkas vilket bl.a. medför ökad fokusering på ut- låning till privat sektor. diskuterades även bankens s.k. externa mandat, dvs. utlåningen generellt till länder utanför unionen. En halvtids- översyn av det externa mandatet har genomförts bl.a. med anledning av de nya medlemsstaternas anslutning till unionen. Ett resultat av denna översyn var bl.a. att på ett tydligare sätt inklu- deras i bankens utlåning. Under det s.k. mellan EU och AVS-länderna har en utlåningsfacilitet inrättats inom EIB. EIB har även viss del i det s.k. tillväxtinitiativet där transeuropeiska nätverk (TEN:s) är en viktig komponent. Inom banken har bl.a. en särskilt facilitet för investeringar i transeuropeiska nätverk inrättats med beredskap att låna ut ca . fattade på stats- och regeringschefsnivå beslut om att ändra rösträttsförfarandet för . Beslutet innebär att det totala antalet röster i begränsas till 21. Direktions- ledamöterna i ska ha permanent rätt att rösta, vilket innebär att de får 6 av de 21 rösterna. De återstående 15 rösterna fördelas på cheferna för de nationella centralbankerna från de medlemsstater som är med- lemmar i valutaunionen enligt ett särskilt rotationsförfarande. Hur ofta en chef för en viss centralbank får rösta beror på var hennes eller hans medlemsland befinner sig på en särskild rangordning. För att ändringen ska träda i kraft krävs att samtliga EU:s medlemslän- der ratificerar den. Regeringen har i proposition 2003/04:52, Ratificering av ändring i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Euro- peiska , förslagit att ska godkänna ändringen innan då de nya rösträttsreglerna är tänkta att träda i kraft. Propositionen beslutades av regeringen . Europeiska investeringsfonden (EIF) utgör unionens särskilda organ för förmedling av riskkapital och garantier till små och medelstora företag. EIF:s riskkapitalsatsningar sker främst via fonder som investerar i inno- vationsinriktade företag som befinner sig i tidiga faser. Ungefär hälften av EIF:s investeringar är inriktade mot teknologiutveckling. arna syftar till att skapa arbetstillfällen i EU på lång sikt. sam i EU:s medlems- och kandidatländer. EIB innehar av Skr. 2003/04:60 aktierna i . Övriga ägare är kommissionen () och olika europeiska finansieringsinstitutioner (tillsammans ). Det egna kapitalet uppgår till . Även EIF bidrar till tillväxtinitia- tivet genom utvecklandet av nya riskkapitalinstrument. 44.7 Öppenhet och insyn EU måste företrädas av moderna, öppna och medborgarorienterade insti- tutioner. fortsatte att verka för ökad öppenhet och insyn i EU:s institutioner. tillämpar , rådet och kommissionen förordningen (1049/2001) om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar. I behandlin- gen av de enskilda utlämnandeärenden som ministerrådet beslutar i har agerat för att främja en öppenhetsvänlig tolkning av bestämmel- serna i förordningen. De diskussioner av mer principiell natur som förts i rådet har rört frågan om hur sekretessbestämmelsen till skydd för rättslig rådgivning ska tolkas. Också skillnader i medlemsstaternas bedömning om skaderekvisiten i en specifik sekretessbestämmelse har föranlett åtskillig diskussion. har antalet handlingar som begärts ut från rådet ökat jäm- fört , som antalet s.k. bekräftande ansökningar (begäran om omprövning) i stort sett varit jämfört med . En tydlig tendens är att rådet gåt mot ökad förståelse och acceptans för handlingsoffentligheten. Även inom kommissionen går utvecklingen i samma riktning, men på grund av kommissionens mer decentraliserade struktur är tendensen här inte lika tydlig. har ändringar gjorts i förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 om öppnandet för allmänheten av Europeiska ekonomiska gemenskapens och Europeiska atomenergigemenskapens historiska arkiv (arkivförord- ningen) i syfte att se till att denna förordning inte står i konflikt med förordning 1049/2001. tog aktiv del i arbetet för att se till att tidigare oklarheter i arkivförordningen undanröjdes, bl.a. vad gäller frågan om vad som ankommer på medlemsstaterna. antogs dessa följdändringar av rådet (rådets förordning (EG, Euratom) nr 1700/2003 av ). Ett antal ändringar i de rättsakter som upprättar de 15 befintliga decen- traliserade gemenskapsorganen har antagits . (Samtliga änd- ringar publicerade i EUT nr L 245, 29/09/2003 s. 143). De ändringar som gjorts innebär att organen nu ska följa bestämmelserna i förordning 1049/2001. En stor del av arbetet med att verka för ökad öppenhet och insyn i EU:s institutioner har bestått i att bistå statsministerns representant i EU:s framtidskonvent med underlag och argument för att öka öppenheten och främja en god och effektiv förvaltning inom EU. Förslag har där lagts om att handlingsoffentligheten utsträcks till att gälla samtliga uni- onens institutioner och organ, att EU-tjänstemännens yttrandefrihet bör stärkas samt att det i fördraget ska införas en rättslig grund för att anta för institutionerna och organen gemensamma och bindande regler om Resultatet av dessa ansträngningar finns redovisat i re- Skr. 2003/04:60 geringens skrivelse 2003/04:13 Europeiska konventet om EU:s framtid. Parallellt med detta arbete har det förekommit löpande kontakter på tjänstemannanivå med andra medlemsstater i syfte att skapa förutsätt- ningar för att regeringskonferensen ska utmynna i ett resultat som främjar ökad öppenhet och insyn i unionens verksamhet. Inom ramen för utarbetandet av nya tjänsteföreskrifter för EU-an- ställda verkar för att stärka EU-tjänstemännens yttrandefrihet. De nuvarande reglerna anger att tjänstemännen har tystnadsplikt. har föreslagit att huvudregeln i stället ska vara att tjänstemännen har rätt till yttrandefrihet, och att undantag från den principen ska anges tydligt. nåddes en politisk överenskommelse i rådet om att principen om tjänstemännens rätt till yttrandefrihet ska skrivas in i regel- verket. Förhandlingarna om de nya tjänsteföreskrifterna är inte formellt avslutade. har ansökt om intervention i två mål som gäller tolkningen av förordning 1049/2001. Mål T-84/03, mot Europeiska unionens råd, rör utlämnande av ett rättsutlåtande från rådets juridiska avdelning som upprättats inom ramen för ett lagstiftningsför- farande. Mål T-170/03, mot Europeiska ge- menskapernas kommission, rör bl.a. institutionens skyldighet att moti- vera sitt avslagsbeslut och förhållandet mellan skydd av personuppgifter å ena sidan och handlingsoffentlighet å andra sidan. 44.8 Personalpolitik i EU:s institutioner Mot en för 2000-talet Moderniseringen av EU:s institutioner, under kommissionens vice ord- förandes ledning, går i stort sett planenligt. Målet för reformerna var för- bättringar inom tre centrala områden; ekonomisk förvaltning och kon- troll, strategisk planering och resursutnyttjande samt personalpolitiken. De två första målsättningarna har uppnåtts. Den sista återstående pussel- biten är nu på god väg att falla på plats. En politisk överenskommelse som rör personalpolitiken nåddes i rådet för allmänna frågor och en uppgörelse med de fackliga organisationerna träffades . Vad som återstår är främst diskussioner med , som är EU:s näst största arbetsgivare, och utestående tekniska frågor. Innebörden är att anställningsvillkoren, som regleras i särskilda tjänste- föreskrifter för de cirka 30 000 tjänstemännen vid EU:s institutioner, kommer att ändras fr.o.m. . Målet har varit att de nya tjänsteföreskrifterna ska vara på plats inför utvidgningen, vilket man nu ser ut att lyckas med. Svenskt initiativ stärker EU-tjänstemännens yttrandefrihet Regeringen bedömer att reformerna innebär ett steg i rätt riktning mot en modernare och öppnare förvaltning. Genom ett svenskt initiativ kommer nu yttrandefriheten för EU:s tjänstemän att skrivas in i tjänsteföre- Skr. 2003/04:60 skrifterna.