prop · GR031d27 · 2004-01-01 00:00:00 — , Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC), exportråd (), AB (), (), Myndigheten för utländska investeringar i (Invest in , ), anslaget Avgifter till internationella handelsorganisationer samt äldreanslaget Näringslivsutveckling i (Östersjömiljard 2). är inom ansvarigt för politikområdet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande SWEDAC (Styrelsen för ackreditering och teknisk AB Svensk Exportkredits statsstödda Avgifter till internationella handelsorganisationer3 2003 39:6 Näringslivsutveckling i Östersjöreg. Totalt för politikområde 39 inom utgiftsområde 24 1 Inklusive förslag i samband med ekonomiska vårproposition. 2 Anslaget 39:6 Näringslivsutveckling i (Östersjömiljard 2) avser . övergår anslaget till ett äldreanslag. 3 benämnt 39:7 Avgifter till internationella handelsorganisationer. Målet är en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, ett förstärkt multilateralt handelssystem inom (), ökad svensk export och ökade utländska direktinvesteringar i . är en del i den internationella ekonomin och är för sitt välstånd och sin framtida utveckling beroende av den globala ekonomiska utvecklingen samt ett omfattande ekonomiskt utbyte med omvärlden. Detta illustreras av att export , som ett exempel, motsvarade av landets samlade varuproduktion. Regeringens arbete med att åstadkomma tillväxt och sysselsättning hänger nära samman med utvecklingen på det internationella planet. Genom ett aktivt och kraftfullt agerande för frihandel, för förutsägbara, konkurrensneutrala spelregler och för en väl fungerande inre marknad och genom handels- och investeringsfrämjandet bidrar verksamheten inom politikområdet till att öka den långsiktiga tillväxttakten i svensk ekonomi, liksom till att uppnå regeringens sysselsättningsmål. arbete för en friare världshandel förenas inom den samlade utrikespolitiken med en strävan efter en ekonomiskt, ekologiskt, jämställd och socialt hållbar utveckling samt ett förstärkt handelsrelaterat tekniskt bistånd. Det är av stor vikt att utvecklingsländerna integreras i världshandelssystemet och bistås i att utnyttja dess fördelar. Det är också viktigt att främja företagens etiska, sociala och miljömässiga ansvar, samt att bekämpa korruption. är en betydande handelsnation, även i ett globalt perspektiv. Vårt land har en ledande position inom många branscher, såväl nya som etablerade. Väl fungerande marknader och ett väl fungerande regelverk för världshandeln är av avgörande betydelse för vår ekonomi. Inte minst viktigt för är att EU:s inre marknad och det multilaterala handelsregelverket i WTO fungerar väl, att vårt land är attraktivt för utländska investeringar och att den globala ekonomiska utvecklingen, liksom utvecklingen i vårt närområde, är gynnsam. Insatser och resultatbedömning för respektive delområde Målet är en effektiv inre marknad genom öppen handel, avveckling av handelshinder, fri konkurrens och regelförbättring. EU-området är den viktigaste regionen i utrikeshandel med av exporten och av importen 2002. En väl fungerande inre marknad inom EU och avveckling av handelshinder är därför av avgörande betydelse för ekonomiska utveckling. Arbetet med att utveckla EU:s inre marknad och externa handelspolitik är av mycket stor betydelse för att främja såväl export som import. Tydliga regler och villkor underlättar handeln i bägge riktningar. Regelförbättring liksom åtgärder för att få till stånd en effektivare konkurrens är prioriterade insatser. Den inre marknaden är en av hörnstenarna i EU-samarbetet. Genom reformarbete på detta område förbättras det europeiska näringslivets långsiktiga konkurrenskraft och tillväxt. enades om en moderniseringsprocess som syftar till att EU skall vara den mest konkurrenskraftiga och kunskapsbaserade ekonomin i världen. Som följd av detta bildades en ny rådskonstellation som skall integrera frågor om den inre marknaden samt närings- och forskningspolitiken. Kommissionens Strategi för den inre marknaden stödjer detta övergripande angreppssätt. Regeringen verkar för en hållbar effektiv inre marknad i företagens, konsumenternas och miljöns intresse. Målet är att den inre marknaden skall ge konkreta fördelar i form av ett större utbud av säkra varor och tjänster till konkurrenskraftiga priser utan att ge upphov till negativa effekter på miljön och människors hälsa. Det är därför viktigt att från svensk sida aktivt fortsätta att arbeta för en effektivare inre marknad. De möjligheter som den inre 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 marknaden ger till ökad export och den prispress som uppstår genom import och ökat utbud lämnar således ett viktigt bidrag till den samhällsekonomiska utvecklingen. Enligt regeringens bedömning går utvecklingen på EU:s inre marknad i rätt riktning, men takten i dess förverkligande måste öka ytterligare. EU:s framtidskonvents förslag till ett nytt fördrag för unionen synes inte påverka balansen mellan fri rörlighet, säkerhet och konsumentintressen i det nuvarande fördraget, vilket är bra för . I takt med att den inre marknaden alltmer kännetecknas av tydliga regler för fri rörlighet ökar även möjligheterna att förbättra relationerna till tredje land. Formen för detta är avtal om förbättrat marknadstillträde, s.k. Mutual Recognition Agreements (MRA), och med kandidatländer, Protocols on Conformity Assessment and Acceptance of (). har slutits mellan och , , , , , och . Dessa avtal är till stor del fullt operativa och ger förenklat marknadstillträde. Ett särskilt avtal mellan och angående marin säkerhetsutrustning väntas bli klart . har ingåtts med , , , , , och . Ett liknande avtal kommer att slutas med . PECA-avtalen är viktiga för att närma kandidatländerna till EU. har varit aktivt när det gäller att understödja ingåendet av avtalen. På inremarknadsområdet verkar för att konsumenternas intresse och moderniseringen av EU sätts i fokus. Bland de frågor som prioriterar är en översyn av system för frivillig märkning, förslag till effektivisering av principen om ömsesidigt erkännande, avskaffandet av förbudet mot parallellimport och en ökad rörlighet för tjänster. En annan viktig fråga är översynen av den s.k. nya metoden för harmonisering på produktsäkerhetsområdet samt en vidgad användning av denna metod. Genom den nya metoden har standardisering 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 blivit ett centralt instrument för inremarknadsarbetet. har varit pådrivande i moderniseringen av EU genom beslut om ekonomiska reformer på den inre marknaden. Vidare har , på högsta politiska nivå, lyft fram behovet av att förbättra och förenkla regler som styr företagens förmåga att bedriva sin verksamhet. deltar aktivt i det omfattande arbete som pågår i tekniska kommittéer om standardisering m.m., i s.k. anmälningsprocedurer och i annat arbete på mer teknisk nivå i syfte att motverka handelshinder och skapa konkurrenskraft för svenskt och europeiskt näringsliv. EU har upprättat ett nätverk för lösande av handelshinder på den inre marknaden, SOLVIT. medverkar från svensk sida i nätverket. har också vidareutvecklat och fått brett genomslag för sin funktion som central samordnare och kontaktpunkt för företag och enskilda som möter problem på den inre marknaden. I kollegiets reguljära verksamhet har även ingått att allmänt bevaka och motverka handelshinder, bl.a. genom granskning av nya svenska och utländska förslag till föreskrifter enligt anmälningsprocedurerna i EU, EFTA och WTO. har fortsatt att driva projektet med syftet att främja handeln i . Gränslösa affärer, med syftet att öka medvetandet hos företag om betydelsen av ett aktivt deltagande i offentlig upphandling, lades dock ned efter samråd med departementet. Kollegiet har givits nya uppgifter rörande rådgivning i handelspolitiska frågor till i samarbete med Sida. SWEDAC, som är central förvaltningsmyndighet för kontrollfrågor, har verkat för att svenska kontrollordningar utvecklas i öppna system, dvs. system för provning och kontroll av produkter m.m., som är öppna för deltagande av alla provningsorgan som kan styrka sin kompetens. Myndigheten har också vidareutvecklat sin internationella uppdragsverksamhet på ackrediteringsområdet. Inom legal mätteknik har SWEDAC medverkat vid tillkomsten av ett EU- mätinstrumentsdirektiv liksom vid uppdateringen av en kontrollordning avseende märkning av ädelmetallarbeten. blev SWEDAC för räkning signatär i den internationella överenskommelsen för ömsesidigt erkännande av IT-certifikat, Common Criteria, som är en ISO-standard för säkerhetsvalidering av IT- utrustning. Med anledning av den inre marknadens tioårsjubileum har SWEDAC initierat en kampanj för att informera om CE- märket som innebär att produkter uppfyller vissa grundläggande säkerhetskrav. Insatser inom andra politikområden Genom den vikt standardiseringen givits i det europeiska och globala arbetet har betydelsen av en effektiv svensk medverkan inom den nationella standardiseringsorganisation ökat. Staten stödjer den svenska standardiseringsorganisationen genom SSR Standardiseringsråd. Dessa insatser finansieras från utgiftsområde 24, Näringsliv, politikområde 3, Näringspolitik. På inremarknadsområdet har viktiga steg tagits vad gäller frågan om gemenskapspatent. Direktivet om övertagandebud förhandlas fortfarande. Det är osäkert när direktivet kan komma att antas. En central fråga är om det svenska systemet med A- och B-aktier skall omfattas av direktivet. Strategin för den inre marknaden , som fastställt, innehåller en rad för viktiga reformer och kommissionen delar åsikt om behovet av en översyn av systemen för frivillig märkning. Vad gäller genomförandet av EG-direktiv är EU:s mål att medlemsstaterna i varje skede skall ha genomfört av alla direktiv. Detta är ett centralt led i säkerställandet av den inre marknaden och moderniseringen av , vid sidan av de generella beslut som fattats om ekonomiska reformer. Sedan denna uppföljning började praktiseras har , med undantag för något enstaka mättillfälle, uppfyllt målsättningen. har bidragit till att svenska intressen tas tillvara i det Till kollegiet har inkommit 74 klagomål och 82 ärenden löstes. Antalet anmälda tekniska föreskrifter var 508 och av dessa utgjorde 48 stycken svenska anmälningar. De svenska anmälningarna föranledde 15 reaktioner. Även kollegiets utredningsverksamhet har bidragit till värdefulla uppslag för att motverka handelshinder, till gagn för företag och enskilda. I samarbete med partners i andra länder har SWEDAC varit pådrivande för att stärka och utveckla samordningen av marknadskontrollen såväl nationellt som på EU-nivå samt bidragit till en mer överblickbar och enhetlig internationell lagstiftning för kontrollordningar. Myndigheten har vidareutvecklat och expanderat sin twinning- och projektverksamhet avseende bland andra östeuropeiska kandidatländer. Dessa projekt bidrar till att snabbt få till stånd den lagstiftning och infrastruktur om bl.a. ackreditering och standardisering samt den marknadskontroll som krävs av dessa länder som medlemmar i . Som ett led i ordförandeprogram för nordiskt samarbete 2003 har de nordiska länderna inlett en samverkan med nya EU- medlemsländer i närområdet (, , och ). Det syftar till att främja kunskapsöverföring och samspel som kan bidra till att de nya medlemsländerna snabbt kan integreras i EU:s inre marknad, till stöd för ökad handel i närområdet. har och bidragit till utvecklingen av en bättre fungerande inre marknad inom EU och verkat för fortsatta handelsliberaliseringar såväl regionalt som multilateralt. har genom sina handelspolitiska utredningar och verksamheter på inremarknadsområdet bidragit till att svenska intressen tagits tillvara i det internationella och europeiska arbetet. Regeringen anser således att kollegiet har uppfyllt sitt uppdrag att verka för en väl fungerande inre marknad. Den inre marknadens funktion beror till stora delar på hur frågor om fri varurörlighet hanteras, däribland att ställda säkerhetskrav uppfylls. Det svenska systemet som administreras av SWEDAC röner internationell respekt. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen anser att SWEDAC också gör viktiga analysinsatser för att bistå kandidatländerna på det regeltekniska området. Regeringen gör vidare bedömningen att SWEDAC:s verksamhet bidragit till en förbättrad marknadskontroll. Det övergripande målet för den svenska handelspolitiken är att värna och utveckla öppna, rättvisa, robusta och legitima ramvillkor för handel och investeringar. Inom den globala handelspolitiken verkar för att stärka det multilaterala handelssystemet genom att skapa öppna, rättvisa, robusta och legitima ramvillkor för handel och investeringar. Ett handelssystem som uppfyller dessa villkor är av stor vikt för ekonomiska utveckling och svenskt näringsliv. Det bidrar också till att främja målet om en rättvis och hållbar global utveckling, som anges i prop. 2002/03:122 Gemensamt ansvar: politik för global utveckling. Ramvillkoren skall utformas så att de bidrar till FN:s Millennieutvecklingsmål om att halvera fattigdomen till 2015 samt till en hållbar ekologisk och social utveckling. stödjer anslutningen av nya medlemmar till WTO. utgör den ökande regionala integrationen ett allt mer betydelsefullt komplement till den multilaterala handelsliberaliseringen. stödjer även denna utveckling förutsatt att de frihandelsavtal den leder till uppfyller kraven i . De utvecklingsrelaterade frågorna har givits ökad vikt och resurser har omfördelats till detta område. Inom WTO har ansträngningarna inriktats på att dels undanröja kvarvarande handelshinder, dels reformera och vidga . De nya WTO-förhandlingarna som lanserades i , den s.k. Dohadagordningen för utveckling, innebar en framgång för , och EU:s, ansträngningar. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 och utvecklingsperspektivet är i fokus. I kombination med det ökade intresset för handelspolitiska frågor leder förhandlingsrundan till ett växande behov av analys av och information om handelspolitiska frågor. positioner i förhandlingen bereds i en interdepartemental beredningsgrupp för WTO-frågor. Fackföreningar, näringslivets organisationer och frivilligorganisationer informeras löpande och ges möjlighet att ge synpunkter på förhandlingarna. Utöver WTO-förhandlingarna är ett aktivt arbete för att företag skall ta ett stort etiskt, socialt och miljömässigt ansvar av vikt, liksom korruptionsbekämpning, för att uppnå de övergripande handelspolitiska målsättningarna. deltar också i ett antal internationella handels- och näringspolitiska organisationer för att påverka den internationella utvecklingen på områden som är viktiga för , t.ex. avseende tull- och råvarufrågor. Som medlem av EU har att agera inom ramen för den gemensamma handelspolitiken. Den utformas på förslag från Kommissionen i samråd med medlemsländerna i den s.k. 133- kommittén, som möts . är pådrivande vad gäller ökad öppenhet i EU:s handelspolitik gentemot andra länder. Av avgörande betydelse i de pågående Dohaförhandlingarna är att marknadstillträdet för u- ländernas produkter kan förbättras, främst för jordbruksprodukter, tyg och kläder. Framsteg på dessa områden leder också till betydande vinster i form av billigare varor på EU:s marknad. En annan viktig förhandlingsfråga är hur fattiga länder, inom ramen för , skall kunna få tillgång till mediciner mot t.ex. HIV/AIDS och malaria. Utan framsteg på dessa områden bedöms möjligheterna små att nå resultat på andra områden som är viktiga för . prioriterar kraftfulla sänkningar av tullar på industrivaror, ökad öppenhet för handel med jordbruksprodukter samt bättre villkor för handeln med tjänster. Frågan om förenkling av krångliga handelsprocedurer är också av särskild vikt. har fått förhållandevis gott gehör för sina ståndpunkter, även om på många områden önskat gå längre och fortare fram än vad man förmått enas om i EU. Dohadagordningen har goda förutsättningar att bidra till EU:s s.k. Lissabonstrategi för att vitalisera EU-ländernas ekonomi. Genom att utvecklingsfrågorna går som en röd tråd genom förhandlingarna är förhoppningen att en framgångsrik förhandlingsrunda också kan bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. har sökt utnyttja det analysarbete som bedrivs i främst , men också i , för att nå framsteg i Dohaförhandlingarna. Exempelvis har föreslagit en studie i av vilka nationella åtgärder som understödjer nödvändig strukturomvandling för att underlätta internationell handel i enlighet med åtaganden i WTO-förhandlingarna. Härutöver är arbetet med att tillvarata svenska intressen i pågående och hotande handelstvister av vikt. Tvister angående EU:s importrestriktioner för hormonbehandlat kött, ståltullar, exportsubventioner och beräkning av antidumpningstullar hotar möjligheterna till handel mellan och . Skadeverkningarna av ståltullar har begränsats något genom undantag. söker motverka godtyckligt användande av skyddsåtgärder. Vidare har insatser bl.a. gjorts för att säkerställa ställning som utskeppningshamn för export till . har ett intresse av att så många länder som möjligt omfattas av WTO:s multilaterala handelspolitiska regelverk och stödjer aktivt bl.a. strävan att bli medlem av WTO. söker också underlätta anslutning till WTO. Under pågående WTO-runda har EU inte startat nya förhandlingar om bilaterala frihandelsavtal. Men framgångar kan noteras i EU:s pågående bilaterala frihandelsförhandlingar, där aktivt deltar. Förhandlingarna med , , och () fortsätter, liksom arbetet med att skapa frihandel mellan EU och övriga länder runt samt EU:s förhandlingar om ekonomiska partnerskapsavtal med , och Stillahavsländerna. Förutsättningarna för att efter Doha-förhandlingen inleda ytterligare frihandelsförhandlingar, eventuellt med länder i , övervägs inom EU. har fört bilaterala förhandlingar om avtal om skydd för investeringar med , , , och . Som ett led i arbete för att underlätta integrering i världsekonomin undersöker möjligheten att skapa någon form av ombudsmannafunktion för att ge information, råd och stöd till exportörer från fattiga länder som vill sälja sina produkter på den svenska marknaden. Regeringen fäster också vikt vid att näringslivet tar sin del av ansvaret för att främja en hållbar utveckling. Därför driver regeringen projektet för att främja företagens etiska, miljömässiga och sociala agerande, bl.a. genom dialog och erfarenhetsutbyte om internationella regelverk på området. För att motverka korruption i samband med internationell handel och investeringar arbetar bl.a. för en bredare tillämpning av om mutor och för att FN skall kunna komma överens om en ny konvention i syfte att bekämpa korruption. Insatser inom andra politikområden har avsatt ökade resurser för det handelsrelaterade tekniska biståndet, särskilt för att höja kapacitet att delta och tillvarata sina intressen i internationella handelsförhandlingar. Dessa insatser finansieras dels från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete, delposten 1 Övrigt multilateralt samarbete och dels från Sidas regionposter och näringlivsstöd. Standardiseringen har traditionellt varit ett viktigt instrument för att undanröja handelshinder och får en ökad betydelse för att främja företagens kvalitets- och miljöledningssystem. Dessa insatser finansieras från utgiftsområde 24 Näringsliv, politikområde 38 Näringspolitik. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Inom ramen för EU:s gemensamma externa handelspolitik har aktivt verkat för ökad öppenhet för handel, såväl i EU som i resten av världen, och en förbättring av . Doha-förhandlingarna skall enligt mandatet vara avslutade . Vid halvtidsöversynen vid i i utvärderas hittillsvarande förhandling. Av stor vikt är att i besluta om grunden för de fortsatta förhandlingarna om jordbruks- och industrivaror. De uppsatta tidsgränserna har inte kunnat uppnås även om förhandlingarna om bl.a. tjänster och marknadstillträde för industrivaror framskrider förhållandevis väl. En uppgörelse om hur fattiga länder skall få tillgång till mediciner nåddes före mötet i . har i egenskap av ordförande för för de minst utvecklade länderna (MUL) spelat en aktiv roll för att ta fram riktlinjer som syftar till att underlätta för MUL- länderna att ansluta sig till WTO, bl.a. genom balanserade förhandlingskrav, minskad administrativ börda samt tekniskt bistånd. Riktlinjerna har bl.a. underlättat anslutningsförhandlingarna för och , som därmed blir de första MUL-länderna som blir medlemmar sedan organisationen grundades när de ansluter sig till WTO i samband med ministermötet i . Ett frihandelsavtal med slöts 2002. Avtal om skydd för investeringar har ingåtts med 2003 och avtal med planeras undertecknas . har gjort omfattande insatser på området EU:s gemensamma handelspolitik, främst med anledning av pågående WTO-förhandlingar. Bland viktigare WTO-relaterade utredningsinsatser kan bl.a. nämnas en analys av implikationerna för svenskt näringsliv och internationell handel av WTO- medlemskap och en analys av tulleffekter vid olika utfall i Doha-rundan om industrivaror som underlag för arbetet att bevaka både svenska intressen och u-landsintressen i förhandlingarna. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 även bidragit med analyser inför WTO:s jordbruksförhandlingar. Kollegiet har gjort särskilda insatser med avseende på frågan om förenkling av handelsprocedurer och givits nya uppgifter rörande rådgivning i handelspolitiska frågor till i samarbete med Sida. Inom projektet har ett antal seminarier hållits för att öka företagens kunskap om sociala och miljömässiga frågor samt för att främja dialogen mellan olika aktörer. Vidare har den Nationella Kontaktpunkten för riktlinjer för multinationella företag behandlat en anmälan som gäller miljöhänsyn och mänskliga rättigheter i . Processen innebar en fördjupad dialog om företagens sociala, etiska och miljömässiga ansvar och en större förståelse för företagens möjligheter och begränsningar i detta avseende. Avsikten är att öka kunskapen om och efterlevnaden av riktlinjer. Ärendet kunde avslutas genom ett uttalande som samtliga parter i Nationella Kontaktpunkten ställde sig bakom. Inom ramen för de pågående Dohaförhandlingarna har regeringen varit drivande för att påverka EU:s ståndpunkter i nyckelfrågor såsom jordbruk, tjänster, industriprodukter, handelsprocedurer samt miljö och handel. har inte fått gehör för alla sina förslag, men har bidragit till att EU tagit viktiga steg mot mer frihandelsvänliga positioner på flera områden, t.ex. att avskaffa låga s.k. krångeltullar. Genom att föra fram såväl svenska som u- landsintressen har också bidragit till att göra EU:s positioner mer samstämmiga mellan handels- och utvecklingspolitiken. Detta gäller inte minst på jordbruksområdet. Svenskt stöd till tekniskt bistånd på handelsområdet har också bidragit till bättre förutsättningar för fattiga länder att delta i WTO-arbetet och att genomföra de reformåtaganden som WTO- medlemskapet innebär, även om mycket återstår att göra på detta område. Vidare har regeringen genom ett omfattande beredningsarbete inom samt i kontakter med näringsliv, fackföreningar och frivilligorganisationer bidragit till att sprida kunskap om handelspolitiska frågor. Dessa kontakter har också medfört att underlaget för svenska ställningstaganden och beslut i förhandlingarna har förbättrats. Högsta prioritet bör också fortsättningsvis ges åt förberedelser och förhandlingar inom ramen för Doha-rundan så länge denna fortsätter. Andra aktiviteter som har bidragit till att undanröja handelshinder bör fortsätta som tidigare, t.ex. tvistlösning samt arbetet med bilaterala och regionala avtal. Projektet och den Nationella Kontaktpunkten för riktlinjer för multinationella företag har genom sitt arbete visat hur den traditionella handelspolitiken kan kompletteras på områden där det är av vikt att agera tillsammans för att uppnå gemensamma globala mål. har också haft visst genomslag i sitt arbete med att minska korruption i internationella affärstransaktioner.