prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — Regeringen tillkallade därför en särskild utredare som fick uppdraget att bland annat klargöra studiehjälpens roll i relation till andra ekonomiska samhällsstöd, främst på det familjepolitiska området (dir. 2002:47). Regeringen fastställde tilläggsdirektiv för utredaren genom beslut (dir. 2002:149). Uppdraget har slutredovisats i betänkandet 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166 (SOU 2003:28). Det nya studiemedelssystemet var en av regeringens största reformer under förra mandatperioden. Systemet har fungerat . Vissa smärre regelförändringar har gjorts. Ytterligare förenklingar av reglerna för studiestödet kan bli aktuella. I den mån det fordras ändringar i lag avser regeringen att återkomma till med förslag till sådana förenklingar. Effekterna av reformen är fortfarande svåra att se då systemet endast fungerat . Övergångsfasen för det nya studiemedelssystemet löpte ut . Vissa följdändringar i regelsystemet främst på förordningsnivå har vidtagits som en följd härav. Detta innebär att studiefinansieringen för studerande på olika nivåer nu är mer sammanhållet än . Vuxenstuderande på grundskole- och gymnasienivå kan numer få studiemedel, där sökanden har möjlighet att ansöka om den högre bidragsdelen om av totalbeloppet i studiemedlen. Detta innebär att personer som övergår från studiefinansiering genom vuxenstudiestöden till finansiering med studiemedel omfördelas i statistiken. Den enskilt största gruppen studiemedelstagare återfinns i grundläggande högskoleutbildning. Lärosätenas uppdrag 2002 har varit större än föregående år och platsutnyttjandet har ökat från . Att lärosätenas utbud än mer anpassats till efterfrågan jämfört med beror bland annat på den omflyttning av utbildningskapacitet som ägt rum från lärosäten med rekryteringssvårigheter till lärosäten med högre sökandetryck. Dessa insatser har bidragit till att antalet studerande med studiemedel ökat även . Under en följd av år har lånebenägenheten ökat. De senaste två årens resultat tyder emellertid på att viljan att låna minskat. Detta beror sannolikt på de regelförändringar som infördes i och med studiemedelsreformen . Framförallt kan de skärpta återbetalningskraven, bidragsdelens ökning från av totalbeloppet, val av studie- takt och det höjda fribeloppet påverkat studenternas benägenhet av att ta studielån. Utvecklingen av antalet låntagare och beslut om nedsättning, överensstämmer med tidigare bedömningar. Återbetalning av studielån i det nya systemet har under innevarande år påbörjats, vilket föranlett regeringen att nu föreslå en mindre justering i regelsystemet, (se utgiftsområde 15, avsnitt 4.1.2 anslag 25:2 Studiemedel m.m.). Som följd av politiska prioriteringar i vårpropositionen kommer den planerade utbyggnaden av rekryteringsbidraget vid vuxenstudier att ske i en lugnare takt än det ursprungligen var tänkt. Detta innebär i princip att dagens verksamhetsnivå i kommunerna bibehålls. Hela systemet skall utvärderas senast . Regeringen har därför gett i uppdrag att genomföra en utvärdering av rekryteringsbidraget och dess administration. Antalet studerande med svux och svuxa har sjunkit jämfört med , vilket beror på att dessa stöd har avvecklats successivt . Antalet studerande med ubs har likaså sjunkit gradvis i takt med att fasats ut. Detta har medfört att antalet studerande med dessa stöd minskat med omkring 58 000 personer. Ubs upphörde /03 och övriga vuxenstudiestöd . Vuxenstuderande kan fortsättningsvis i huvud-sak finansiera sina studier inom ramen för det generella studiemedelssystemet och genom det nya rekryteringsbidraget som trädde i kraft . CSN har tillsammans med fått i uppdrag att utvärdera den särskilda utbildningssatsningen inom naturvetenskap och teknik (s.k. NT-utbildning med särskilt vuxenstudiestöd). Uppdraget omfattar bl.a. att redovisa antalet studenter som sökt respektive beviljats det särskilda vuxenstudiestödet, kostnaderna för stödet 2002 samt att analysera vuxenstudiestödets resultat och effekter mot bakgrund av den Uppdraget skall redovisas . Hanteringen av stödformen närmare målgruppen har inneburit en avsevärd förbättring i rekryteringen till korttidsstudier. LO, TCO och Sisus har till regeringen redovisat att cirka 17 000 personer fått bidrag , vilket är 13 000 fler än året innan stödet reformerades. har man anmält att många arbetstagare med kort tidigare utbildning och personer med funktionshinder inte kunnat beredas möjlighet till bidrag vid korttidsstudier på grund av begränsade resurser. Mot bakgrund av detta kommer regeringen under kommande verksamhetsår att genomföra en satsning inom området i form av nya medel motsvarande . I resursförstärkningen ingår också en del medel avsedda för administrationen i syfte att stärka LO, TCO och Sisus förutsättningar att hantera den större verksamheten. Finansieringen sker inom studiestödsverksamhetens ramar. Regeringen har givit LO, TCO och Sisus i uppdrag att gemensamt genomföra ett utvecklingsarbete i syfte att finna samordnings- och effektivitetsvinster i hanteringen av bidraget. En rapport skall inkomma . Inför har regeringen också utvecklat återrapporteringskraven för de två fackliga organisationerna och Sisus avseende hanteringen av bidrag vid korttidsstudier. Regeringen föreslår inte några ytterligare förändringar av verksamheten, utan avvaktar resultatet av den rapport som skall redovisas . Regeringen kommer att följa utvecklingen inom verksamheten. Den kraftiga utbyggnaden av utbildningsväsendet, och reformeringen av studiestödssystemet har inneburit stora påfrestningar för CSN och lyckades inte myndigheten nå verksamhetsmålen. För att komma tillrätta med problemen har såväl regeringen som myndigheten själv vidtagit en rad åtgärder. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166 Regeringen bedömer att präglats av en positiv trend för CSN i fråga om myndighetens service till de studerande. Myndighetens förmåga att effektivt hantera regelverk och handläggningsrutiner har förbättrats bland annat genom ett utvecklat IT- stöd. Telefontillgängligheten har ökat och handläggningstiderna har förkortats. Det nya kundcentret i , som byggdes upp , har bidragit till den ökade tillgängligheten. Samtliga mål som ställdes upp i regleringsbrevet vad gäller tilldelnings- och återbetalningsverksamhet, tilldelnings- och återbetalningsverksamhet för hemutrustningslån samt information och service har uppnåtts. Regeringen anser att det finns förutsättningar för CSN att klara uppställda mål med oförändrade resurser . Minskade ärendevolymer, samordnat och förenklat studiestödssystem, satsningen på kundcentret i samt utvecklad IT-stöd skapar förutsättningar för myndigheten att rationalisera och omstrukturera verksamheten. Regeringen gör därför bedömningen att servicen till de studerande kan bibehållas på en hög nivå . revisorer har på eget initiativ genomfört en granskning av hur CSN uppfyller sitt uppdrag. I sin rapport till studier (rapport /03:7) berör revisorerna frågan om enklare regler såsom förskottsutbetalning och myndighetens finansieringsmodell. Revisorerna har också lämnat vissa förslag till åtgärder (2002/03:RR15). infördes ett nytt samordnat studiestöd. Vid sidan av studiestödssystemet har ett nytt bidrag till vuxenstuderande, rekryteringsbidraget, införts . I jämförelse med de gamla vuxenstudiestöden är rekryteringsbidraget betydligt enklare att administrera då en stor del av prövningen sker i kommunerna. Sammantaget innebär de nya systemen klara administrativa förenklingar för myndigheten, då det framförallt var de äldre vuxenstudiestöden som var tidskrävande. medförde dock det nya studiestödssystemet inga större samordningsvinster eftersom samtliga vuxenstudiestöd fortfarande tillämpades parallellt. kommer emellertid det samlade studiestödet att verka fullt ut, då övergångsbestämmelserna upphörde . har antalet studiestödstagare och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166 ärendevolymerna minskat till följd av bland annat att fasats ut. Regeringens avsikt är att noga följa studiestödsreformen och CSN har därför fått i uppdrag att följa systemets utveckling och bevaka framförallt de nya inslagen i systemet. En rapport härom skall lämnas . För att förbättra servicen till studiestödstagarna och ge CSN bättre förutsättningar att sköta administrationen av studiestödet föreslogs vissa ändringar i studiestödslagen i förra årets budgetproposition. Regeringen har fortsatt arbetet och även genomfört vissa anpassningar av teknisk karaktär i studiestödsförordningen. Regeringen anser att arbetet med att ytterligare förenkla regelverket skall fortsätta i syfte att åstadkomma en effektiv studiestödshantering och att göra systemet mer överblickbart för den enskilde. Bestämmelserna i studiestödslagen och studiestödsförordningen är förhållandevis allmänt hållna och CSN har en vid föreskriftsrätt. Myndigheten har därmed stora möjligheter att påverka administrationen genom förändringar i interna regler och handläggningsrutiner. Som ett led i förenklingsarbetet har CSN på uppdrag av regeringen inkommit med en första idéskiss till hur en försöksverksamhet med förskottsutbetalning av studiemedel kan genomföras. Förslaget syftar till att förkorta handläggningstiderna. I samband med remissbehandlingen av revisorers rapport, Pengar till studier , har starka invändningar mot ett sådant förslag inkommit från ett antal remissinstanser. Bland annat , () och Justitiekanslern åberopar rättsäkerhetsaspekten som ett viktigt argument mot den föreslagna hanteringen. Frågan fordrar ytterligare analys och bereds inom . Slutredovisning av det s.k. kontrollrutinprojektet inkom till regeringen . Projektets övergripande mål har varit att utveckla system, metoder och rutiner för att förbättra underlaget för beslut om skilda stöd och ersättningar, samt att förhindra samtidiga oförenliga utbetalningar från två eller flera ersättningssystem. CSN har i detta projekt samverkat med (), () och Arbetslöshetskassornas (). För CSN innebär möjligheten till samverkan bland annat att tillgången till underlag för beslut i enskilda ärenden förenklas. Samarbetet förväntas också förenkla situationen för den enskilde ersättningstagaren. har CSN också arbetat aktivt med att uppnå kraven för en så kallad 24-timmarsmyndighet. Myndigheten har också bedrivit arbete på bred front vad gäller kompetensutveckling, samverkan och arbetsmiljö. CSN är till stor del beroende av administrativa avgiftsinkomster, närmare hälften av verksamheten finansieras med dessa inkomster. I övrigt finansieras studiestödsverksamheten genom anslag över statsbudget. revisorer riktar i sin rapport, Pengar till studier , kritik mot denna finansieringsmodell och anser att det finns skäl att ompröva finansieringssystemet. Systemet med blandfinansierad verksamhet är vanlig inom statsförvaltningen. Regeringen är dock medveten om att ett alltför stort beroende av avgiftsinkomster inte är optimalt. finns dock inget finansiellt utrymme att ompröva den rådande finansieringsmodellen, men regeringen avser att återkomma i frågan när det finansiella läget tillåter. () har under sitt första hela verksamhetsår förhållandevis väl klarat balansen mellan service, ärendehantering och rättsäkerhet. En genomsnittlig handläggningstid och en längsta normal handläggningstid har eftersträvats, vilket dock inte fullt ut kunnat uppnås . Handläggningstiden beror i hög grad på om ett ärende måste remitteras till andra myndigheter eller på önskemål från klaganden om att få lämna in yttranden och kompletteringar. Åtgärder för att minska ärendebalansen har vidtagits av myndigheten . ÖKS verksamhet och arbetsbelastning påverkas huvudsakligen av förändrade förutsättningar inom studiestödsområdet. motsvarade antalet inkomna ärenden förväntad volym. ÖKS gör bedömningen att ärendevolymerna om bl.a. antalet framtida återkravsärenden kommer att öka. Huvuddelen av övergångsbestämmelserna till studiestödslagen (1999:1395) upphörde , vilket enligt nämnden, kan medföra ett ökat antal överklaganden. Regeringen anser dock att det är oklart hur stor effekt detta kommer att få för ÖKS verksamhet. nämnden måste ha en beredskap för att kunna hantera ökade krav . Detta gäller både den administrativa hanteringen av ärende- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166 volymen och utvecklingen av de praxisskapande beslut som nämnden fattar. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 166 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 10.25:1 Anslagsutveckling för 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2I beloppet ingår 540 tkr som kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1). 3Motsvarar 294 927 tkr prisnivå. 4Motsvarar 294 927 tkr prisnivå. är sektorsmyndighet för det offentliga skolväsendet och för den av det allmänna anordnade förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. skall bidra till måluppfyllelsen inom politikområdet genom sina instruktionsenliga uppgifter, bl.a. att genom utbildningsinspektion granska kvaliteten i skolväsendet, förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. redovisas ett anslagssparande på . Av dessa har dragits in. I syfte att stärka den nationella likvärdigheten har uppgifter renodlats och koncentrerats till kvalitetskontroll genom uppföljning, utvärdering samt granskning och tillsyn. bildades en ny myndighet med uppgift att främja skolutveckling. I samband med myndighetsombildningen har fått en styrelse och ålagts att ha en internrevision. Vidare har förstärkts. Tyngdpunkten i det nya skall ligga på utbildningsinspektionen så att kommuner och skolor kommer att granskas regelbundet. Regeringen har därför uppdragit åt att redovisa en plan över hur utbildningsinspektionen skall genomföras. Målet är att inspektionen skall fördubblas jämfört med tidigare situation så att den omfattar varje kommun och alla skolor . har också fått ett särskilt uppdrag av regeringen att skärpa och utveckla sina rutiner och metoder vid godkännande och inspektion av fristående skolor. Dessutom skall verket genomföra en särskild inspektion av fristående skolor med konfessionell inriktning eller motsvarande. Under kommer även att bedriva ett omfattande arbete med översyn av gymnasieskolans kursplaner som en följd av 2000:s förslag i betänkandet Åtta vägar till kunskap. En ny struktur för gymnasieskolan (SOU 2002:120). fick för en revisionsberättelse med invändning på grund av att den interna styrningen och kontrollen avseende anslag inte har fungerat på ett tillfredsställande sätt. Bristerna består av att anslagsmedel inte har utbetalats i enlighet med regeringens beslut, samt att inte har säkerställt att disponibla medel har tillförts räntekontot hos (). 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har omfördelning av utgifter mellan olika anslag skett med väsentliga belopp i ett sent skede . Ett finansiellt villkor har också överskridits. Bristerna har bl.a. fått till följd att har ett för högt saldo på räntekontot hos RGK. har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra den interna styrningen och kontrollen. Regeringen vidtar tillsvidare ingen åtgärd men kommer noga att följa det fortsatta utvecklingsarbetet inom verket. anslag tillfördes från anslag 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg för omstrukturering av verksamheten . Av dessa medel föreslår regeringen att återförs 2004 och ytterligare återförs 2005. Vidare föreslår regeringen att förs till anslag 25:2 Myndigheten för skolutveckling för att anslaget skall motsvara en fördelning som täcker 12 månader jämfört som anslaget utgjorde . Regeringen menar att tillsynsuppgiften och uppbyggnaden av utbildningsinspektionen särskilt måste prioriteras . För att ytterligare förstärka myndighetens inspektions- och tillsynsverksamhet tillförs myndigheten . Myndigheten bör även överväga vilka omprioriteringar inom övriga verksamhetsområden som kan behövas för att nå målet om en kraftig förstärkning av utbildningsinspektionen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 10.25.1 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 10.1.225:2 Myndigheten för skolutveckling1 Tabell 10.25:2 Anslagsutveckling för Myndigheten för skolutveckling 2Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 3I beloppet ingår 257 tkr som kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1). 4Motsvarar 94 275 tkr prisnivå. 5Motsvarar 94 275 tkr prisnivå. Myndigheten för skolutveckling inrättades efter en ombildning av . Myndighetens uppgift är att stödja verksamhetsutveckling i förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning i syfte att uppnå ökad måluppfyllelse och likvärdighet i utbildningen. Stödet ges i form av generella utvecklingsinsatser med fokus på nationellt prioriterade områden och i form av riktat utvecklingsstöd främst genom att stödja kvalitetsutvecklingsarbete och utveckling av lärande och lärmiljöer. Vidare skall Myndigheten för skolutveckling främja kompetensutveckling av personal samt svara för den statliga rektorsutbildningen m.m. Insatserna skall bl.a. utgå från kunskap om såväl skolförbättring som utveckling av organisation och ledarskap. Myndigheten för skolutveckling har genom sitt uppdrag en viktig roll när det gäller att driva på utvecklingen inom förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, skolan och vuxnas lärande. Myndighetens insatser skall fokuseras till de nationellt prioriterade områdena basfärdigheter och utbildningsvillkor för barn och ungdomar i segregerade områden. Det är viktigt att myndighetens arbete och organisation karaktäriseras av ett flexibelt, behovsprövat och projektinriktat arbetssätt, liksom att myndigheten samverkar med kommuner och andra huvudmän, myndigheter samt berörda organisationer och nätverk. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Genom att Myndigheten för skolutveckling inrättats är det för tidigt att bedöma myndighetens resultat. Regeringen följer dock utvecklingen inom myndigheten, bl.a. vad gäller insatser och arbetsmetoder. Från anslag 25:1 tillförs för att anslaget skall motsvara en fördelning som täcker 12 månader jämfört som anslaget utgjorde . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 10.25.2 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 10.1.325:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg Tabell 10.25:3 Anslagsutveckling för utveckling av skolväsende och barnomsorg 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 208 141 tkr prisnivå. 3Motsvarar 208 141 tkr prisnivå. Ändamålet med anslaget är att främja utveckling av förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Ur anslaget bekostas främst insatser som Myndigheten för skolutveckling vidtar för att stödja och stimulera kommuner och verksamheter inom barnomsorg, skola och vuxenutbildning i deras arbete med verksamhetsutveckling. Anslaget används även för: -utveckling av nationella prov -annat centralt initierat utvecklingsarbete inom utbildningssystemet -satsningar för att främja skolväsendets internationalisering -bidrag till vissa organisationer -statlig rektorsutbildning samt -administration, uppföljning och utvärdering av vissa uppdrag. redovisas ett anslagssparande på . Av detta har dragits in. Liksom föregående år bör Regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188), styra vilka insatser och områden som skall prioriteras i arbetet med att stödja utvecklingen inom barnomsorg och skolväsendet. En central uppgift för myndigheten är att förbättra utbildningsvillkoren för barn och ungdomar i områden som präglas av etnisk eller social segregation, liksom att stödja kvalitetsutvecklingen i kommuner och verksamheter inom barnomsorg och skola. Stödet bör avse såväl verksamheter med som annan huvudman. Arbetet med att stödja utvecklingsinsatser avseende elevers basfärdigheter bör fortsätta, liksom satsningar för att stimulera utvecklingen och användningen av IT i skolan. Medel bör även avsättas för att stödja utvecklingen av vuxenutbildningen, bl.a. genom ett fortsatt främjande av insatser rörande svenska för invandrare samt stöd till kommunerna i deras arbete med en fortsatt utveckling av vuxnas lärande i enlighet med de riktlinjer som regeringen angav i propositionen om Vuxnas lärande (prop. 2000/01:72). Regeringen har fattat beslut om att tillsätta en jämställdhetsdelegation fr.o.m. t.o.m. . Delegationens verksamhet finansieras från anslaget. Vidare bör medel avsättas dels för fortsatta arbete, dels för den delegation för yrkesutbildning som kommer att tillsättas. Insatser för att utveckla undervisningen i naturvetenskap och teknik bör också prioriteras. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Viktiga insatser som finansieras från anslaget är vidare stöd till det nationella centrumet för främjande av fysisk aktivitet hos barn och ungdom, som regeringen inrättade , projektet som syftar till att utveckla läraryrkets attraktivitet samt APU utomlands för elever på gymnasieskolans program med yrkesämnen. tillfördes anslaget från vissa anslag inom utgiftsområde 16 för att förstärka kvalitetsarbetet enligt utvecklingsplanens förslag. Dessa medel återförs 2004 till respektive anslag. Vidare fördes från anslaget till anslag 25:1 för omstrukturering av verksamheten. Av dessa medel föreslår regeringen att 5 miljoner återförs 2004 och 2005. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 10.25.3 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 10.25:4 Anslagsutveckling för 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2I beloppet ingår 517 tkr som kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1). 3Motsvarar 332 820 tkr prisnivå. 4Motsvarar 332 820 tkr prisnivå. är en rikstäckande myndighet för statens samlade stöd i specialpedagogiska frågor rörande barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder. Institutets uppgift är att ge specialpedagogiskt stöd till kommuner och andra huvudmän som ansvarar för förskola, skola, skolbarnsomsorg, vuxenutbildning och fristående skolor som står under statlig tillsyn. I uppdraget ingår att sprida information och kunskap inom det specialpedagogiska området samt att initiera och medverka i utvecklingsarbete inom området. är organiserat i fem regioner: norra, östra, mellersta, västra och södra regionen. Regionerna har till uppgift att bl.a. ge råd och handledning till arbetslag, specialpedagoger, rektorer och chefer, arrangera och medverka i kompetensutveckling, informera föräldrar, arbetslag och huvudmän i specialpedagogiska frågor, ta initiativ till utvecklingsverksamhet, samla in och förmedla forskningsresultat inom området samt att ta initiativ och delta i internationell samverkan.