prop · GR031d7 · 2004-01-01 00:00:00 — Statliga myndigheter med områdes- och sektorsansvar samt kommuner och landsting bör säkerställa att det alltid finns en omedelbar samverkans- och informationsförmåga. Avgörande för detta är att det finns en operativ kärna med personal som är utbildad och övad samt ändamålsenliga lokaler och ett fullgott tekniskt ledningsstöd. För länsstyrelserna prioriteras samverkan med andra myndigheter och kommuner samt informationshantering. Det skall finnas väl 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 fungerande samverkansrutiner med andra myndigheter och andra aktörer. Länsstyrelserna skall ha en förmåga att kunna agera vid kriser. Inom sitt län ansvarar för att förberedelserna för fredstida krishantering och civilt försvar får en enhetlig inriktning och att nödvändig samverkan kommer till stånd. Länsstyrelserna bör ha en uppfattning om de riskfaktorer som kan påverka den regionala förmågan, dvs. ha en regional bild över risk- och sårbarheter inom länet. skall, i kraft av sitt övergripande ansvar, i nära samarbete med bidra till att stärka krishanteringsförmågan hos kommuner, bl.a. genom att ta fram underlag för information, metodutveckling och utbildning. 3.9.4.8Samverkansområde Skydd, undsättning och vård har bedömt grundförmågan inom delområdet Befolkningsskydd och räddningstjänst m.m. som godtagbar vid utgången av 2002, dvs. en förbättring har skett i förhållande till nivån vid utgången av 2001. Anskaffad förstärkningsmateriel är tillgänglig hos den kommunala räddningstjänsten. Underhåll har skett av utomhusvarningssystemen vilket bidrar till att säkerställa att allmänheten varnas i fred och under höjd beredskap. Det finns emellertid fortfarande brister i förmågan att möta NBC- hot och när det gäller att genomföra räddningsinsatser i miljöer med oexploderad ammunition. har i samarbete med och startat ett gemensamt projekt för utbildning av s.k. first responders, vilket kommer att medföra kompetenshöjning av personal inom räddningstjänst, akutsjukvård och polis samt effektivare räddningsinsatser vid NBC-händelser. Vidare har ca 500 civilpliktiga utbildats, fördelat på räddningsmän, sanerare och ammunitionsröjare. 54 nya skyddsrum med 5 147 platser har färdigställts. I och med detta har produktionen av nya skyddsrum upphört. Besiktning och underhåll av skyddsrum har genomförts enligt de planeringsanvisningar som finns. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 taget finns nu 7,2 miljoner skyddsrumsplatser i ca 67 500 skyddsrum. På regeringens uppdrag deltar i det förtroendeskapande och säkerhetsbyggande arbetet inom Partnerskap för fred (PFF). genomfördes två internationella övningar som samarrangemang mellan EADRCC (Nato/PFF-ländernas katastrofcentrum) och respektive . har också genomfört PFF-kurser och deltagit i kommittéarbete, seminarier och kurser. Kurserna samt deltagandet i de internationella övningarna bidrar till att samarbete underlättas i händelse av verklig katastrof. har bedömt förmågan inom delområdet Hälso- och sjukvård samt socialtjänst som godtagbar vid utgången av 2002, dvs. oförändrad i förhållande till nivån vid utgången av 2001. Verksamheten inom delområdet syftar bl.a. till att adekvata sjukvårdsinsatser skall kunna genomföras vid en svår påfrestning på samhället i fred och vid höjd beredskap. Grundförmågan inom hälso- och sjukvården baseras på den basförmåga som finns inom landstingens katastrofberedskap. Förändringar i katastrofberedskapen påverkas huvudsakligen av utvecklingen inom den dagliga verksamheten. Detta ligger inom landstingens ansvarsområde. Bland de viktigare åtgärder som vidtagits för att utveckla verksamheterna inom delområdet Hälso- och sjukvård samt socialtjänst kan nämnas åtgärder för att förstärka reservkrafts- och vattenförsörjningen vid sjukhusen. I syfte att förbättra sjukvårdens ledningsförmåga vid svåra påfrestningar har informationssystemet SWEDE utvecklats ytterligare. Beredskapslagrens innehåll justeras löpande och anpassas till gällande hotbilder. På personalområdet har registret över hälso- och sjukvårdspersonal uppdaterats och utvecklats. Bidrag har lämnats till landstingen för bl.a. utbildningar inom det katastrofmedicinska området. Inom socialtjänstområdet har åtgärder vidtagits för att förbättra beredskapen inom äldreomsorgen. Vid sju regionala konferenser, som täckt hela landet, har presenterat nya riktlinjer för beredskap för särskilda händelser. De vidtagna beredskapsåtgärderna inom det civila försvaret har bidragit till att förmågan inom hälso- och sjukvården samt har utvecklats och uppsatta delmål har i stort sett uppnåtts. har bedömt att beredskapsförmågan inom delområdet Polisverksamhet, med hänsyn till hotbild och omvärldsläge vid utgången av 2002 som godtagbar, dvs. oförändrad i förhållande till nivån vid utgången av 2001. Bedömningen avser dock inte förmågan att hantera NBC-händelser. Brister finns vad gäller skyddade ledningsplatser och förmåga att bedriva verksamhet i miljö smittad med kemiska eller biologiska medel. Den planering som skett och de utbildningsinsatser som genomförts kommer emellertid enligt med all säkerhet att påverka förmågan i positiv riktning. har tillsammans med och lagt fast en grundutbildning för all personal (ca 30 000) i operativ tjänst. verksamhet inom särskilda beredskapspolisen har varit inriktad på att utbilda ersättare vid uppkomna vakanser och att utveckla kompetensen. Genomförd utbildning skall ge de särskilda beredskapspoliserna förmåga att tjänstgöra vid en svår påfrestning på samhället i fred och vid höjd beredskap. Den skall även ge en grundförmåga för tjänstgöring vid polisiära särskilda händelser. Samtliga utbildningar har genomförts med stöd från Försvarsmakten. deltog en beredskapspolisavdelning i övningen Nordic Peace. Deltagandet sker i samverkan med polisens civilpolisverksamhet för vilken är huvudman. utrustning är av sådan god kvalitet att ordinarie polisverksamhet ibland saknar likvärdig utrustning. Bland annat har radiohandstationer köpts in. Regeringens samlade bedömning på samverkansområdet Skydd, undsättning och vård Regeringen bedömer att förmågan vid utgången av 2002 var godtagbar. Brister finns dock inom NBC-området. En viktig dimension av verksamheten är förmågan till insatsberedskap. förmåga vid en svår påfrestning och höjd beredskap är central för samverkansområdets förmåga. Åtgärder har vidtagits som kommer att medföra kompetenshöjning av personal inom räddningstjänst, akutsjukvård och polis samt effektivare räddningsinsatser vid NBC- händelser. Grundförmågan inom delområdet Befolkningsskydd och räddningstjänst m.m. bedöms vid utgången av 2002 som godtagbar. När det gäller grundförmågan inom delområdet Hälso- och sjukvård samt socialtjänst bedöms den också vid utgången av 2002 som godtagbar i jämförelse med bedömningen för utgången av 2001. Mot bakgrund av utvecklingen inom beredskapspolisen och övriga insatser som gjorts eller planeras ifråga om bl.a. utbildning för övrig personal bedömer regeringen grundförmågan vid utgången av 2002 som godtagbar, dvs. oförändrad i förhållande till nivån vid utgången av 2001. Förmågan att hantera NBC-händelser var vid utgången av 2002 icke godtagbar. De av genomförda åtgärderna för att bättre kunna hantera NBC-händelser är därför av stor betydelse. Inriktning för samverkansområdet Skydd, undsättning och vård Verksamheten skall bedrivas så att skydds-, räddnings-, och sjukvårdsinsatser snabbt kan genomföras lokalt, regionalt och nationellt för att minska konsekvenserna för liv, egendom och i miljö vid svåra påfrestningar på samhället i fred eller vid ett väpnat angrepp. Förberedelser skall vidtas för att ta emot ett större antal skydds- och vårdbehövande från katastrof- eller krigsområden i andra länder. Insatsberedskapen är en förutsättning för ett framgångsrikt genomförande av skyddsräddnings- och sjukvårdsinsatser. Med insatsberedskap avses i första hand personal och resurser inom polis, räddningstjänst och hälso- och sjukvård. En utbildad och övad personal med rätt utrustning är viktiga komponenter för fungerande insatser. Baserat på de aktuella hot- och riskanalyserna finns behov av att vidta åtgärder när det gäller hälso- och sjukvårdens uthållighet. Åtgärder inom samverkansområdet bör vidtas för att säkerställa hälso- och sjukvårdens insatsberedskap. Dit hör att säkerställa personal och resurser, utbildning och övning av personal, att behålla och utveckla specialistkompetens för olika medicinska , ha tillgång 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 till sjukvårdsmaterial och läkemedel samt att stärka akutsjukhusens tekniska funktionssäkerhet. Även inom behöver åtgärder vidtas för att stärka beredskapen. Regeringen har i propositionerna 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret och 2001/02:158 Samhällets säkerhet och beredskap anfört att ett nytt program för befolkningsskydd bör utarbetas utifrån ett helhetsperspektiv. Mot bakgrund av det förändrade omvärldsläget med minskat invasionshot mot , men med en breddad hotbild och det därmed förändrade behovet av beredskapsåtgärder, angav regeringen att beredskapen kunde sänkas när det gäller verksamheten befolkningsskydd. har därefter i regleringsbrevet fått i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter utreda och lämna förslag på hur befolkningsskyddet för det civila försvaret bör utvecklas och förändras sett utifrån det helhetsperspektiv samt möjlighet till anpassning som regeringen uttalade i prop. 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret och i prop. 2001/02:158 Samhällets säkerhet och beredskap. Uppdraget skall redovisas . 3.9.4.9Redovisning av gemensamma frågor för civilt försvar påbörjades uppbyggnaden av . Inriktningen för detta arbete har bl.a. varit att få till stånd en gemensam bild av myndighetens roll inom krishanteringssystemet, målen med verksamheten samt vilket förhållningssätt som skall prägla myndighetens verksamhet såväl internt som externt. Målsättningen är att uppbyggnadsfasen i sin helhet skall vara avslutad . De mest prioriterade områdena under uppbyggnadsfasen är att utveckla verksamheten avseende stödet till de geografiskt områdesansvariga, dvs. utvecklingen av krishanteringsförmågan på lokal, regional och nationell nivå, planeringssystemet samt metoder avseende risk- och sårbarhetsanalyser. En stor del av Styrelsen för psykologiskt försvars uppgifter övergick till . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 blev verksamheten inom områdena massmediernas beredskap, sprida kunskap om säkerhetspolitik och totalförsvar samt opinionsundersökningar, dvs. att följa svensk opinionsutveckling av betydelse för totalförsvaret. Myndigheten utför även kansligöromålen för . Viktigt meddelande till allmänheten (VMA) och myndighetsmeddelanden har inte tidigare kunnat sändas genom kommersiella radiokanaler. Installationen av RDS-utrustning vid de kommersiella lokalradiostationerna är nu slutförd och testad vid i princip samtliga lokalradiostationer. Systemet kan därmed anses vara i drift. Styrelsen för psykologiskt försvar har haft regeringens informationsuppdrag med anknytning till förlisning. Uppdraget att samla in och sammanställa uppgifter med anknytning till haveriet, en s.k. informationsbank som skall vara tillgänglig på Internet, har i allt väsentligt följt tidsplanen. Regeringen fattade beslut om kommittédirektiv till en särskild utredare om avveckling av (dir 2001:83). Utredaren lämnade slutrapport till regeringen . Regeringens bedömning för de gemensamma frågorna för civilt försvar Regeringen bedömer att har uppfyllt ställda mål för verksamhetsområdet 2002. första tid har präglats av arbetet med att bygga upp myndigheten. Genom de aktiviteter som myndigheten har genomfört har förutsättningar skapats för att successivt kunna höja förmågan hos och hos andra aktörer inom krishanteringssystemet. påverkar som samordnande myndighet långsiktigt samhällets krishanteringsförmåga, bl.a. genom planeringsprocessen, metodutveckling samt stöd som lämnas till områdesvisa nivåer och sektorsansvariga myndigheter. Tillgången till personal med rätt kompetens är grundläggande för möjligheter att lösa sina uppgifter. Arbetet med att rekrytera personal till myndigheten har tagit betydande tid och resurser i anspråk. Enligt förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap skall varje myndighet i syfte att stärka sin krishanteringsförmåga analysera om det finns sådan sårbarhet och sådana risker inom myndighetens ansvarsområde som synnerligen allvarligt kan försämra förmågan till verksamhet inom området. Genom lagen (2002:833) om extraordinära händelser i fredstid hos kommuner och landsting har statsmakterna ålagt kommuner och landsting att stärka sin krishanteringsförmåga genom bestämmelser bl.a. om planering och om krav att införa krisledningsnämnder. Enligt förordningen (2002:518) med instruktion för skall myndigheten inom sitt verksamhetsområde sammanställa risk- och sårbarhetsanalyser och genomföra övergripande analyser av dessa samt utveckla metoder för risk- och sårbarhetsanalyser. Regeringen ser risk- och sårbarhetsanalyserna som en viktig del av det förändringsarbete som genomförs för att stärka samhällets krishanteringsförmåga. Syftet med risk- och sårbarhetsanalysen är att myndigheter, landsting och kommuner skall kunna stärka sin egen krishanteringsförmåga genom att identifiera allvarliga risker och sårbarheter. skall genom sammanställningar, analyser och metodförslag stödja arbetet med risk- och sårbarhetsanalyserna. Regeringen bedömer att Styrelsen för psykologiskt försvar har uppfyllt ställda mål för verksamheten . Inriktning för de gemensamma frågorna för civilt försvar I propositionen (2001/02:158) Samhällets säkerhet och beredskap anförde regeringen att i huvudsak skall disponera det nya sammanslagna anslaget för det civila försvaret. Regeringen angav också att myndigheten skall ha till uppgift att mot bakgrund av regeringens beslutade planeringsförutsättningar betala ut medel till de olika myndigheter som skall bedriva verksamhet inom respektive samverkansområde. Det är angeläget att ges möjligheter att bli den mycket väsentliga aktör i den nya krishanteringsstrukturen som avsetts. Avsikten var att den planeringsstruktur som skapades skulle vara mer flexibel än den tidigare. I samverkansområdena ingår ett stort antal myndigheter som tillsammans bidrar till att kraven på förmåga uppnås. är de olika områdena i varierande omfattning beroende av varandra. Om verksamhet som varit planerad och beslutad att genomföras inom ramen för ett samverkansområde inte genomförs har möjlighet att omdisponera bidrag till annan verksamhet hos någon myndighet som ingår i samma samverkansområde. Till grund för en sådan omdisponering bör det finnas en planering där åtgärder redovisas i förhållande till förväntad effekt på den samlade förmågan. En sådan redovisning bör göras inom ramen för den årliga planeringsprocessen. I arbetet med att bygga upp skall det förebyggande arbetet mot kränkande särbehandling och för jämställdhet särskilt beaktas. Styrelsens för psykologiskt försvar arbete med att påbörja en insamling och sammanställning av uppgifter med anknytning till Estonias haveri och med utgångspunkt i en sådan informationsbank tillhanda hålla information och besvara frågor om haveriet kommer att pågå . Regeringen har beslutat att finansiering av informationsuppdraget skall ske genom de medel som återbetalades till staten från konsortiet för övertäckning. Styrelsen erhåller medlen från efter rekvisition. För att förbättra den enskildes rättssäkerhet vid värnplikt och civilplikt avser regeringen att inom Styrelsen för psykologiskt försvar inrätta en funktion för information och vägledning i rättsfrågor för de totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt eller civilplikt och till stöd för utbildningsansvariga. Funktionen skall även genom vägledande och rådgivande verksamhet främja personalvården för totalförsvarspliktiga. Till Styrelsen skall vara knutet ett råd som skall bistå myndigheten i dessa frågor. Rådet skall ha en liknande sammansättning som nuvarande för totalförsvarspliktiga. Ledamöterna skall utses av regeringen. och de särskilda revisorerna för har lämnat 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 revisionsberättelser utan invändningar för Försvarsmakten, , , , och . Den särskilda revisionen för har lämnat revisionsberättelse utan invändningar. Försvarsmakten har inför årsredovisningen bedrivit ett aktivt arbete med att förbättra dokumentationen av resultatredovisningen. () har noterat att detta förbättrat kvaliteten och underlättar revisionens arbete med att verifiera uppgifterna i årsredovisningen. I den genomförda granskningen konstaterar RRV dock att det fortfarande finns brister och att arbetet med att ytterligare förbättra kvalitetssäkringen av lämnade uppgifter måste fortsätta. RRV har vidare angett att dialogen med regeringen bör förbättras så att återrapporteringskraven kan redovisas på ett mer tillfredsställande sätt. RRV har i revisionsrapporten bl.a. tagit upp redovisning av finansiella villkor i anslagsredovisningen, bemyndiganderedovisning och redovisning av immateriella anläggningstillgångar. har lämnat en revisionsrapport på Årsredovisning . Invändningarna gällde ett överskridande av anslagsposten 1 inom ramanslaget 6:3 Funktionen Civil ledning och ramanslaget 6:11 . ÖCB har genom att disponera anslagsposterna utöver tilldelade medel brutit mot anslagsförordningen (1996:1189) 11§. För de flesta myndigheter inom civilt försvar utgör beredskapsverksamheten endast en del av myndighetens totala verksamhet. Revisionens iakttagelser av den verksamheten sker tillsammans med myndighetens övriga verksamhet under respektive verksamhetsområde där myndigheten hör hemma. Myndigheter som i huvudsak bedrivit beredskapsverksamhet och där Försvarsdepartementet har huvudansvaret är , Styrelsen för psykologiskt försvar och . Revisionens iakttagelser för redovisas under politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 3.11.16:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 21 673 555 tkr prisnivå. 3Motsvarar 21 673 554 tkr prisnivå. Anslaget omfattar utbildnings- och övningsverksamhet för utvecklingen av insatsorganisationen, planering m.m., insatser samt försvarsunderrättelseverksamhet. Under anslaget finansieras den fredsfrämjande verksamhet med trupp utomlands som Försvarsmakten genomför efter beslut av regeringen. Vidare finansierar anslaget del av de gemensamma kostnader som kan komma att uppstå i samband med EU-ledda internationella insatser. Under anslaget beräknas belopp för de frivilliga försvarsorganisationernas utbildningsverksamhet, liksom för deras verksamhet i , , , och . Anslaget finansierar vidare åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet, Försvarsmaktens säkerhetsfrämjande samarbete med , och samt avveckling av materiel. Beräkningen av anslaget ligger i linje med den av beslutade försvarspolitiska inriktningen. Den närmare inriktningen för stridskrafterna framgår av avsnitt 3.8.5.1. Regeringen har för avsikt att bibehålla innevarande års ambitionsnivå för de fredsfrämjande truppinsatserna som Försvarsmakten genomför. Beloppet för anslagsposten beräknas därmed uppgå till . För den vidare inriktningen samt för budget per mission se avsnitt 3.8.5.3. Regeringen har i tabell 3.3 nedan i förhållande till 2003 beräknat anslaget enligt följande. Anslaget har minskats med avseende regleringsbelopp för statlig ålderspensionsavgift . Anslaget har ökats med avseende kompensation för de avgifter som skall betalas till . Anslaget har minskats med som i stället beräknas under anslaget 6:6 . Vidare har anslaget minskats med som istället beräknas under anslaget 6:4 Styrelsen för psykologiskt försvar. Dessutom har anslaget minskats med som istället beräknas under anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Tabell 3.3 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 för 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas prisläge. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 3.11.26:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 18 382 201 tkr prisnivå. 3Motsvarar 18 382 202 tkr prisnivå. Anslaget omfattar utveckling, anskaffning, vidmakthållande och avveckling av materiel, anskaffning, vidmakthållande och avveckling av anslagsfinansierade anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Anslaget används också för finansiering av och Totalförsvarets forskningsinstituts deltagande i internationell verksamhet inom försvarsmateriel- och forskningsområdet. Vidare används anslaget för kostnader för det nationella flygtekniska forskningsprogrammet samt för det säkerhetsfrämjande samarbetet med , och . Anslaget finansierar vidare åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet. Avgifter och andra inkomster beräknar regeringen att Försvarsmakten kommer att disponera avgiftsinkomster om ca . Av dessa utgör inkomster enligt 4 § avgiftsförordningen (1992:191) ca och övriga avgiftsinkomster ca . Därutöver disponerar myndigheten även inkomster för royalties, övertalig materiel m.m. som beräknas uppgå till ca . Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för Försvarsmakten för perioden 20042006 godkänns (tabell 3.5 Investeringsplan) 1 Beloppet är sänkt jämfört med Försvarsmaktens prognos i delårsrapporten (21 ) pga. utgiftsbegränsning för anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Skälen för regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan avseende materiel omfattar bl.a. tidigare fattade regeringsbeslut avseende utveckling av splitterskyddad granatkastare (), serieanskaffning av artillerigranaten Bonus, anskaffning av och , anskaffning av korvett av Visbyklass, anskaffningen av JAS 39 C Gripen, utveckling av Ledsyst T, utveckling av för Gripen samt halv- tidsmodifiering av minjaktfartyg av Landsortsklass. I planen ingår likaså objekt som Försvarsmakten fattar beslut om. Investeringsplanen omfattar också beställningar rörande vidmakthållande av befintliga system. Avseende anläggningar ingår bl.a. omlokalisering av den Operativa insatsledningen (OPIL) till . Investeringarna i Forskning och teknikutveckling omfattar bl.a. ett antal tekniska 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 demonstratorprojekt, t.ex. utveckling av simuleringsdemonstrator för informations- och ledningskrigföring och utveckling av demonstrator för NBC-ledningssystem. Vidare ingår forskning och teknikutveckling rörande främst ledningsförmåga (närverksbaserat Bemyndigande om ekonomiska åtaganden försvar), nya tekniker för samband och kommunikation, IT-säkerhet, informationskrigföring, vapenteknisk forskning (bl.a. telekrig), undervattensteknik, signaturanpassningsteknik samt ballistiskt skydd. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling besluta om beställningar av materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling som inklusive tidigare gjorda beställningar innebär utgifter på högst 72 efter 2004. Tabell 3.6 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående förpliktelser vid årets början -21 476 818 -19 415 000 -20 300 000 - 18 800 000 -53 273 133 Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. 1Utestående åtaganden och nästa års början anges i olika prislägen m.a.a. att beställningar enligt avtalen mellan Försvarsmakten och omräknas till nytt prisläge vid årsskifte. 2För anges utestående åtaganden och nästa års början med samma belopp.