prop · GS031d31 · 2004-09-20 00:00:00 — minskar takten på tjänsteföretagens rationaliseringar och antalet arbetade timmar börjar stiga, vilket leder till en lägre produktivitetstillväxt. Produktiviteten i tjänstesektorn förutses öka och nästkommande år. 8 SCB gör en snabbversion av BNP-beräkningarna som presenteras drygt efter kvartalets utgång. Denna snabbversion bygger på ett mer begränsat dataunderlag och därför är mer osäker än en ordinarie beräkningsomgång. Den starka produktionsökningen har åstadkommits med hjälp av en stigande medelarbetstid och en hög produktivitetstillväxt. Kapacitetsutnyttjandet har ännu inte stigit så pass mycket att det avspeglat sig i ett ökat antal sysselsatta. Den öppna arbetslösheten har fortsatt att stiga men bedöms ha kulminerat . I samband med att antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program fortsätter att öka förutses den öppna arbetslösheten successivt minska något. Indikatorerna över efterfrågan på arbetskraft är fortfarande svaga. Den starkare konjunkturen väntas inte slå igenom i en stigande sysselsättning förrän . Sysselsättningsutvecklingen stimuleras av de inkomstskattesänkningar och höjda statsbidrag till kommunsektorn som föreslås i denna proposition. Införandet av friår i hela landet och utbildningssatsningar i kommunsektorn bidrar till ökad sysselsättning mätt i antalet personer, men inte i antalet arbetade timmar. Den öppna arbetslösheten fortsätter att minska under loppet av 2005. Tabell 6.1 Nyckeltal inom arbetsmarknadsområdet Procentuell förändring om annat ej anges 1Antalet sysselsatta i åldern , exklusive sysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, i procent av befolkningen i den åldersgruppen. 2I procent av arbetskraften. 3Antalet personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program i procent av arbetskraften. De program som inkluderas i denna beteckning är de som () redovisar som konjunkturberoende samt interpraktik. Källor: , och . Enligt arbetskraftsundersökning () var det eller drygt 2004/05:1 BILAGA 2 30 000 färre sysselsatta än 2003. Minskningen är betydligt mindre, ca 17 000 personer, med beaktande av säsongmässiga variationer. Mellan första och ökade sysselsättningen bl.a. inom delar av tjänstesektorn och kommunsektorn, framför allt landstingen. Tolkningen av utvecklingen inom landstingen försvåras dock av att s.k. avbolagiseringar genomförts både och . övergången från att bedriva viss verksamhet i bolagsform till att bedriva den i egen regi medför att sysselsatta som tidigare registrerades inom tjänstesektorn nu registreras inom kommunsektorn. Inom företagstjänsteverksamhet, den bransch som näst efter handeln sysselsätter flest inom tjänstesektorn, tycks de senaste två årens utveckling med minskande sysselsättning ha brutits. Efterfrågan på företagstjänster har ökat betydligt . En viss sysselsättningsökning märks även inom finansiell verksamhet samt fastighetsverksamhet. Sysselsättningen fortsatte dessutom att öka inom handeln. Framför allt är det sällanköpsvaruhandeln som haft en god försäljningsutveckling. Inom industrin minskar däremot fortfarande sysselsättningen trots den starka industrikonjunkturen. Men även för denna bransch är statistiken svårtolkad. I den mån den ökade industriproduktionen har skett med hjälp av inhyrd personal, registreras sysselsättningen inom företagstjänsteverksamheten. Den försvagning av byggkonjunkturen som inleddes satte avtryck i byggsysselsättningen först . Sysselsättningsminskningen har fortsatt trots att byggkonjunkturen har förstärkts. Stigande medelarbetstid och hög produktivitetstillväxt Antalet arbetade timmar i ekonomin har utvecklats mer positivt än antalet sysselsatta . Bortsett från effekten av att det är ovanligt många arbetsdagar har visserligen antalet arbetade timmar minskat något jämfört med . Men jämfört med har de ökat, säsongjusterat. Mätt på så sätt kan alltså vändningen på arbetsmarknaden sägas 2004/05:1 BILAGA 2 redan ha inträffat. Ökningen är relativt bred och omfattar flera branscher. Den genomsnittligt arbetade tiden för sysselsatta9 har således ökat , även med hänsyn tagen till antalet arbetsdagar. Ökningen beror i huvudsak på minskad sjukfrånvaro men även annan frånvaro har minskat. Den vanligen arbetade tiden för sysselsatta10, som steg men därefter har minskat kontinuerligt, har fortsatt att minska . Övertiden började minska än den vanligen arbetade tiden. Minskningen upphörde och har nivån legat relativt . Produktivitetstillväxten har också varit hög . I näringslivet har produktiviteten varit högre än , trots att kalendereffekten dämpar produktivitetsutvecklingen. Framför allt är det inom industrin som utvecklingen varit anmärkningsvärt stark. Produktivitetstillväxten inom tjänstesektorn har varit väsentligt lägre än . som efterfrågan på arbetskraft har varit låg har utbudet av arbetskraft ökat i god takt. Förra årets ökning berodde främst på en hög befolkningstillväxt, färre studerande i vuxenutbildning och färre studerande i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program11. En ökning av antalet långvarigt sjuka utan arbete bidrog till att hålla tillbaka utbudet av arbetskraft. Det gäller även . Men utvecklingen av arbetskraften har också dämpats av att antalet studerande i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program successivt har ökat igen. Den öppna arbetslösheten började stiga . Till en början var ökningen främst en följd av det tilltagande utbudet av arbetskraft men sedan ungefär är det framför 9Mätt som det totala antalet arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna, dividerat med det genomsnittliga antalet sysselsatta enligt . 10Med vanligen arbetad tid avses den tid som arbetstagare skall arbeta enligt överenskommelse med arbetsgivare. 11Merparten () av deltagarna i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program klassificeras som studerande utanför arbetskraften i . Övriga räknas som sysselsatta, dock ej reguljärt sysselsatta. allt minskande sysselsättning som har bidragit till den stigande arbetslösheten. var i genomsnitt 48 000 fler personer öppet arbetslösa än . Den årliga ökningstakten i antalet öppet arbetslösa och i den relativa arbetslöshetsnivån har dock mattats och var den lägsta . I säsongjusterade termer och jämfört med närmast föregående månad har den öppna arbetslösheten minskat i följd. Till följd av att antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program har stigit har dock summan av öppet arbetslösa och programdeltagare ökat . Indikatorerna tyder ännu inte på någon bred vändning på arbetsmarknaden Historiskt har sysselsättningsutvecklingen ofta följt BNP-utvecklingen med ca två kvartals fördröjning, se diagram 6.1. Nuvarande fördröjning är i det perspektivet ovanligt lång. Med undantag har sysselsättningstillväxten varit noll eller negativ åtta kvartal i följd. BNP-tillväxten har varierat mellan och . Diagram 6.1 BNP- och sysselsättningstillväxt Anm.: Kalenderkorrigerade värden enligt och framåt. Källor: och . Indikatorerna för den kommande utvecklingen på arbetsmarknaden har stabiliserats men ännu inte vänt upp på aggregerad nivå. SCB:s vakansstatistik visar att antalet lediga jobb i ekonomin fortsätter att minska. Antalet nyanmälda lediga platser till landets arbetsförmedlingar har successivt minskat /2001 och ligger nu på ungefär samma nivå som 1998, se diagram 6.2. Nivån på antalet lediga platser är dock svårtolkad i ett längre perspektiv eftersom den troligen delvis speglar en förändring av hur stor andel av det totala antalet lediga platser i ekonomin som rapporteras till AMS. Jämför man istället med sedan vilken andelen rapporterade platser kan förmodas vara relativt har platserna juniaugusti legat i snitt lägre. Det finns dock branscher inom vilka antalet lediga platser ökat. varslades sammantaget 74 000 personer om uppsägning, vilket är det största antalet . januariaugusti har antalet varslade minskat med jämfört med . Det har skett en branschmässig förskjutning av varslen, från industrin till offentlig sektor, byggindustrin och delar av tjänstesektorn. Diagram 6.2 Lediga platser och varsel om uppsägning Nyanmälda lediga platser (vänster axel) Varsel om uppsägning (höger axel) Inom vissa branscher syns således en försiktig positiv vändning vad gäller efterfrågan på arbetskraft . Det gäller bl.a. teleprodukt- och motorfordonsbranscherna som båda haft en stark produktions- och exporttillväxt . Kapacitetsutnyttjandet inom dessa bägge branscher är relativt högt och produktionskapaciteten har byggts ut. (KI:s) barometer tyder också på att sysselsättningen inom dessa branscher kommer att öka något framöver. I industrin som helhet är dock efterfrågan på arbetskraft fortfarande låg enligt både KI:s barometer och AMS platsstatistik. Men även om det ännu inte finns behov av nyrekryteringar tyder statistiken på att det är allt färre företag som planerar att minska personalstyrkan framöver. 2004/05:1 BILAGA 2 Byggkonjunkturen har stärkts relativt snabbt . KI:s barometer indikerar att sysselsättningen väntas upphöra att minska inom bygg- och anläggningsverksamhet. Byggverksamhet som helhet omfattar dock mer än bygg- och anläggningsverksamhet, bl.a. ingår också bygginstallationer och slutbehandling av byggnader. AMS platsstatistik indikerar en låg efterfrågan på arbetskraft inom byggverksamheten och det är fler som har varslats om uppsägning än . De mest expansiva sysselsättningsplanerna återfinns inom tjänstesektorn. Framför allt är tongångarna positiva inom företagstjänstesektorn. KI:s barometer visar att inom både datakonsultverksamhet och uppdragsverksamhet räknar företagen med en fortsatt stark efterfrågetillväxt och antalet anställda väntas öka ytterligare. Stigande bristtal noteras också inom dessa båda branscher även om bristtalen är relativt låga. Sällanköpsvaruhandeln har gått bra både och och även där indikeras ett visst behov av att utöka personalstyrkan. Bristen på personal inom den kommunala sektorn har sjunkit men ligger fortfarande på en högre nivå än inom det privata näringslivet. Enligt både AMS och KI:s barometer är bristen särskilt besvärande inom barnomsorgen, äldre- och handikappsomsorgen samt utbildningsväsendet. Trots det redovisar både primär- och landstingskommunerna att de avser att minska på personalstyrkan framöver. har antalet varsel om uppsägning ökat mest för anställda inom den kommunala sektorn. Antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program antas uppgå till i genomsnitt 103 500 personer , vilket är detsamma som antogs i vårpropositionen. har den antagna volymen höjts med 20 000 jämfört med vårpropositionen till 111 000 platser. Den antagna volymen har också höjts , till 111 000 respektive 90 000 deltagare i genomsnitt. införs friår i hela landet. Friår ger anställda möjlighet att vara lediga av arbetslöshetsersättningen som inkomst, under förutsättning att en arbetslös anställs som vikarie för den friårs- 2004/05:1 BILAGA 2 Friår räknas som ett konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiskt program och volymen beräknas till ca 12 000 . En särskild satsning med 6 000 platser för vidareutbildning för anställda i kommuner och landsting genomförs 2005. träder en ny föreskrift i kraft om vad som kan betraktas som lämpligt arbete i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Utgångspunkten är arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring. Föreskriften skall utgöra ett stöd för och minska skillnader i tillämpningen av begreppet lämpligt arbete inom såväl arbetsförmedlingen som arbetslöshetskassorna. Sysselsättningen väntas minska med ca 23 000 personer jämfört med . Sysselsättningsnedgången är bred och omfattar nästan samtliga branscher. I vårpropositionen aviserades olika tillfälliga skattestimulanser för att stimulera byggindustrin. Skattestimulanserna väntas bidra till att sysselsättningen i byggindustrin ökar redan under loppet av . Mätt som årsgenomsnitt minskar dock antalet sysselsatta inom byggindustrin. De satsningar på kommunsektorn i form av höjda statsbidrag som aviserades i vårpropositionen, tillsammans med de ytterligare medel som föreslås i denna proposition, väntas bryta första halvårets sysselsättningsnedgång i den kommunala sektorn. Den kommunala sysselsättningen minskar därför endast marginellt , mätt som årsgenomsnitt. Den starkare konjunkturen förutses slå igenom i en stigande sysselsättning först , se diagram 6.3. Sysselsättningen stimuleras av de inkomstskattesänkningar som föreslås i denna proposition. Inkomstskattesänkningarna medför att hushållens disponibla inkomster stiger och därmed också deras efterfrågan på tjänster. Antalet sysselsatta i tjänstesektorn väntas bl.a. av detta skäl öka 2005. Den kommunala sysselsättningen ökar kraftigt till följd av de ovan nämnda satsningarna. En viss sysselsättningsökning väntas inom industrin och byggindustrin. Tabell 6.2 Antal sysselsatta, branschfördelat Jord- och skogsbruk, fiske El, gas, värme, vatten Anm.: Branschfördelad sysselsättning enligt Nationalräkenskaperna. Med HIO avses hushållens intresseorganisationer. Källor: och . Minskande sjukfrånvaro fortsätter att dämpa sysselsättningsutvecklingen . I räknas både personer som är frånvarande från arbetet, t.ex. på grund av sjukdom, och deras eventuella vikarier som sysselsatta. Det innebär att om en person som varit sjuk återvänder till sitt arbete och denna persons vikarie därmed får sluta, minskar antalet sysselsatta. Antalet sysselsatta minskar också om en person som varit frånvarande från arbetet på grund av sjukdom får sjuk- eller aktivitetsersättning (f.d. förtidspension). Införandet av friår och den särskilda satsningen på vidareutbildning i kommunerna står för över en tredjedel av nästa års sysselsättningsökning. Liksom vid annan frånvaro räknas både de som deltar i friåret respektive utbildningssatsningen och deras vikarier som sysselsatta. Antalet personer i arbete väntas således inte öka fullt så mycket som antalet sysselsatta 2005, trots att sjukfrånvaron fortsätter att minska. Införandet av friår innebär också att den reguljära sysselsättningen ökar något mindre än sysselsättningen som helhet . Sysselsättningsmålet, att av åldersgruppen 2064 skall vara reguljärt sysselsatta, nås inte . I avsnitt 12 redovisas ett sidoalternativ med en ekonomisk utveckling där sysselsättningsmålet uppfylls. Den högre BNP-tillväxt som förutses jämfört med vårpropositionen ger således endast ett mycket litet avtryck i sysselsättningsutvecklingen. I huvudsak är det medelarbetstiden och produktiviteten som har reviderats upp. Det faktum att det är fyra fler vardagar än 2003 bedöms liksom i vårpropo- sitionen höja antalet arbetade timmar med men påverkar inte antalet sysselsatta. Hela kalendereffekten slår alltså igenom som bedöms öka efter att ha minskat med sammanlagt åren 20002003. Men även bortsett från kalendereffekten bedöms medelarbetstiden öka under prognosåren. Det beror på lägre sjukfrånvaro och, , mer övertid och högre vanligen arbetad tid. Produktivitetstillväxten bedöms bli fortsatt hög . med en produktivitetstillväxt över vad som bedöms vara den långsiktiga takten förutses ökningen 2005 bli mer i linje med den långsiktiga utvecklingen. Diagram 6.3 Arbetskraftsutbud och sysselsättning Källor: () och . Arbetskraftsutbudets utveckling förutses vara dämpad under återstoden av 2004. Till dämpningen bidrar ökningen av antalet studerande i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program. Antalet deltagare i program ökar även 2005 men andelen av dessa som räknas som studerande utanför arbetskraften minskar något. Däremot fortsätter antalet unga studerande på grundläggande nivå att öka till följd av den höga befolkningstillväxten i den åldersgruppen. Antalet långvarigt sjuka utanför arbetskraften har ökat med ca 75 000 åren 2001 2003. Det är i samma storleksordning som sysselsättningsökningen . Befolkningens åldersmässiga sammansättning gör att även en oförändrad andel sjuka i varje enskild åldersgrupp framöver medför ett ökande antal sjuka. Personer som av andra skäl inte deltar i arbetskraften t.ex. att de arbetar eller vistas utomlands, är arbetssökande utan att 2004/05:1 BILAGA 2 uppfylla definitionen på öppet arbetslös eller betraktar sig som lediga bedöms öka . Nuvarande bedömning är således att den öppna arbetslösheten minskar från till 2005, se diagram 6.4. Summan av antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program och antalet öppet arbetslösa minskar inte fullt så mycket, från av arbetskraften till . Diagram 6.4 Öppet arbetslösa och personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program Källor: (), och . Vid utgången av 2005 bedöms det finnas relativt gott om lediga resurser i ekonomin (se vidare avsnitt 1.1). Därmed kan BNP-tillväxten åren därefter bli högre än den långsiktigt hållbara tillväxttakten. Produktiviteten utvecklas i linje med den långsiktiga takten. Den goda BNP-utveck- lingen medför en stark utveckling av antalet arbetade timmar i ekonomin. Det beror i sin tur på att antalet sysselsatta personer ökar i god takt. Den genomsnittligt arbetade tiden för sysselsatta minskar dock, bl.a. till följd av ökat barnafödande som väntas leda till högre frånvaro. Arbetskraftsutbudet ökar något långsammare än sysselsättningen, framför allt 2006. Utbudet hålls tillbaka av att antalet deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program är oförändrat . Därmed fortsätter den öppna arbetslösheten att minska relativt snabbt. ligger den öppna arbetslösheten på . Den reguljära sysselsättningsgraden för personer i åldern uppgår till . 2004/05:1 BILAGA 2 Enligt Medlingsinstitutets konjunkturlönestatistik ökade lönerna , vilket var lägre än 2002. låg löneökningstakten på . Lönerna förväntas fortsätta öka i relativt måttlig takt bland annat till följd av att det finns lediga resurser på arbetsmarknaden. För ekonomin som helhet ökar lönerna och . Därefter antas lönerna fortsätta öka . Källor: och . Förutom i byggsektorn dämpades löneökningstakten, mätt som årsgenomsnitt, i alla sektorer . I offentlig sektor var dock löneökningstakten hög . Lönerna ökade då med i staten och i kommunsektorn. låg löneökningstakten i kommunsektorn kvar på en relativt hög nivå medan den dämpades i staten. I näringslivet ökade lönerna med . ökade lönerna mindre än i alla sektorer. I statistiken saknas det dock troligen en del retroaktiva löneutbetalningar . slöts nya avtal för i stort sett hela näringslivet. Avtalsrörelsen genomfördes med relativt få konflikter. De flesta avtalen är treåriga och ger i genomsnitt löneökningar på . Det är lägre än genomsnittet för den föregående treårsperioden. Inom industrin och byggsektorn ingår det en arbetstidsförkortning i beräkningen av de totala löneökningarna. De flesta avtalen innehåller individgarantier och höjningar av den lägsta lönenivån. Inom industrin är avtalen för medlemmar i fackförbund anslutna till LO relativt lika i alla Avtalen för medlemmar i tjänstemannaförbunden skiljer sig mer åt men ger i genomsnitt lägre avtalsmässiga löneökningar än avtal. Historiskt sett har dock tjänstemännen haft högre löneökningar utöver de avtalade. Det sista avtalsåret är uppsägningsbart i de flesta avtal. Att de totala avtalade löneökningarna i industrin nu är lägre än den senaste treårsperioden beror i huvudsak på att de arbetstidsförkortningar som är inkluderade i avtalen inte är lika omfattande som . De avtalsenliga löneökningarna inom byggbranschen ligger i linje med avtalen inom industrin. Avtalen för stora delar av byggbranschen löper dock ut . Inom tjänstesektorerna är det större skillnad mellan avtalen än inom industrin och byggbranschen. I genomsnitt ger dock avtalen något högre procentuella löneökningar än inom industrin. Det beror främst på att medlemmar i fackförbundet samt Hotell- och Restaurang Facket har högre avtalsmässiga löneökningar. Att avtalen inom handeln samt hotell- och restaurangverksamhet ger högre procentuella löneökningar ligger i linje med den låglönesatsning som var vägledande i samordnade lönekrav till arbetsgivarna. Historiskt sett har också anställda i handeln samt hotell- och restaurangverksamhet haft lägre löneökningar utöver de avtalade än genomsnittet i näringslivet. Inom kommunsektorn löper de flesta avtalen ut . De genomsnittliga avtalsenliga löneökningarna är något lägre än . Flera avtal saknar centralt fastställda löneökningar. I staten löper de flesta avtalen ut . Det är svårt att förutsäga vad avtalsförhandlingarna resulterar i. Många avtal inom staten har inte haft några centralt fastställda löneökningar . Flera faktorer talar för relativt måttliga löneökningar . De avtalsenliga löneökningarna är lägre framöver än . Efterfrågan på arbetskraft är låg. Trots en hög tillväxt i ekonomin förväntas inte sysselsättningen stiga . Det underliggande inflationstrycket bedöms vara lågt både och . Trots lägre nominella löneökningar 20042006 beräknas reallönerna stiga snabbare än under den närmast föregående treårsperioden. 2004/05:1 BILAGA 2 Sammantaget bedöms lönerna öka och . Lönerna i näringslivet väntas stiga något snabbare i takt med att konjunkturen förstärks och sysselsättningen börjar stiga. Reallönerna beräknas stiga med i genomsnitt 20042005. 2004/05:1 BILAGA 2 Inflationen har fortsatt att vara låg . Förklaringen är det relativt låga totala resursutnyttjandet och den höga produktivitetstillväxten i den svenska ekonomin i kombination med sjunkande konsumentpriser på många importerade varor. Under återstoden av 2004 och väntas importprisernas inflationsdämpande effekt vara mindre och efterfrågan stärkas, men pristrycket stiger endast långsamt. Inflationen väntas därmed förbli låg för att öka gradvis . Inflationen, mätt med konsumentprisindex (KPI), förutses uppgå till och (se tabell 8.1). Mätt som årsgenomsnitt beräknas inflationen vara 2004 och 2005.12 mått på underliggande inflation, UND1X13, väntas uppgå till och . Om inflationsmåtten beräknades exklusive energivaror skulle de vara något högre än de nu nämnda värdena. Procentuell förändring om ej annat anges HIKP, EU 15, Källor: och . Skillnaden mellan de bägge inflationsmåtten KPI och UND1X beror främst på att bostadsräntorna, som ingår i KPI men inte i UND1X, väntas bidra till att KPI stiger . Även höjningar av indirekta skatter bedöms bidra till skillnaden mellan KPI och antas inflationen vara i linje med inflationsmålet. var inflationen, mätt med KPI, efter att elpriserna stigit mycket kraftigt . Inflationen föll och var . Den stora nedgången berodde dels på att effekterna av tidigare energiprishöjningar föll bort ur inflationsmåttet, dels på en kombination av låga bostadsräntor, fallande importpriser och en låg prisökningstakt på inhemska varor och tjänster. Energiprisernas betydelse för de stora svängningarna i inflationen framgår av diagram 8.1. Ungefär hälften av den snabba inflationsnedgången förklaras av energiprisutvecklingen. Men även bortsett från energipriseffekterna sjönk alltså inflationen med 2004 (se diagram 8.2). Inflationen på importerade varor exklusive energi blev negativ för att sedan fortsätta att sjunka. Inflationen på inhemska varor och tjänster exklusive energi stabiliserades efter att ha avtagit . Bostadsräntorna har bidragit till att hålla ned inflationen mätt med KPI. Diagram 8.1 Konsumentpriser på energi. Energikomponenternas prisindex och totala bidrag till KPI-inflationen Prisindex (1980=100) Sammanlagt inflationsbidrag från energikomponenterna (vänster) El, prisindex (höger) Bränsle, prisindex (höger) Drivmedel, prisindex (höger) -0,5 Källor: och . 12De förändringar av inflationsmåttens beräkning som träder i kraft har beaktats i denna prognos (se fördjupningsruta efter detta avsnitt). 13UND1X exkluderar räntekostnader för egnahem samt direkta effekter på konsumentpriserna av förändringar i nettot av indirekta skatter och subventioner. har KPI-inflationen stigit något. Återigen är det energipriserna som stått för det mesta av ökningen, nu främst i form av kraftigt höjda priser på bensin (se diagram 8.1). Bortsett från energiprisernas effekter har KPI- inflationen varit låg, mellan och (se diagram 8.2).