prop · GS0356 · 2004-12-22 00:00:00 — Regeringen har för åren 20022004 avsatt särskilda resurser om , bl.a. för näringslivsfrämjande insatser och för stöd till Sverigeprofilering. Därutöver har främjandet fått en ökad roll även inom befintliga resurser. I budgetpropositionen föreslår regeringen en fortsatt offensiv satsning på handels- och investeringsfrämjande under 20052006. Denna satsning innefattar inte minst ett aktivt samarbete mellan främjandets olika aktörer inklusive NSU. I den svenska utrikesrepresentationens arbete har fokus i politiken kring främjande skärpts. Som ett led i regeringens satsning på tillväxt görs en satsning på att stärka utrikes- representationen med ett antal nya utlandstjänster med inriktning på främjande. Syftet är att bättre kunna främja svenska intressen och till- växten i , genom att stärka det ekonomiska främjandet samt att fördjupa det svenska EU-samarbetet. Satsningen skall också stärka det svenska inflytandet inom det utvid- gade Europasamarbetet. Syftet är att utrikesförvaltningens globala nät- verk skall vara till maximal nytta för svenskt näringsliv och svenska eko- nomiska intressen utomlands. Utrikesrepresentationen skall också på ett effektivare sätt användas som ett verktyg för hela . Sverigefrämjandet ingår i utlandsmyndigheternas uppgifter och är en del av deras löpande verksamhet. Det dagliga främjandet riktas oftast mot näringsliv, utbildningsinstitutioner, myndigheter osv., men ibland genomför utlandsmyndigheterna större satsningar i samarbete med svenska myndigheter, regioner, företag, kulturinstitutioner och bransch- organisationer. Sammanhanget varierar bl.a. beroende på vilken mål- grupp man vänder sig till. Det kan gälla allt ifrån tematiska seminarier till konferenser, mässdeltagande och s.k. Sverigeveckor. Till stöd för sitt främjandearbete har de flesta utlandsmyndigheter ett informationsanslag som press-, informations- och kulturenhet (UD PIK) fördelar. UD:s enhet för exportfrämjande och inre marknaden (UD EIM) har möjlighet att bevilja utlandsmyndigheterna bidrag för export- och investeringsfrämjande projekt. Dessutom kan även NSU med ett an- slag på lämna ekonomiskt bidrag till ut- landsmyndigheterna för vissa Sverigefrämjande manifestationer. NSU består av cheferna för , exportråd, , (), , UD:s chefs- samordnare för handels- och investeringsfrämjandet samt chefen för . Verkställande ledamot med ansvar för är chefen för och främjandetjänst. ansvarar för samordning och har i uppgift att i samråd med informationscheferna genomföra nämndens handlingsplan. Enligt handlingsplanen 2005 skall nämnden: identifiera vilka marknader som bör bearbetas systematiskt ge- nom integrerade Sverigefrämjandeprojekt och samlade mani- festationer, där aktörer både inom och utom NSU kan mobilise- ras att delta, identifiera vilka särskilda företeelser, ämnesområden och regio- ner som bör uppmärksammas för profilering av , identifiera och stämma av vid vilka större internationella evene- Prop. 2004/05:56 mang som skall profileras, medverka till att skapa medial uppmärksamhet kring och Sverigefrämjandet, utveckla infrastrukturen för Sverigefrämjande och Sverigeprofilering, medverka till att öka kunskapen om tillgängliga resurser för främjandet och vid behov verka för kompetensutveckling för funktioner på alla nivåer inom Sverigefrämjandet, ägna uppmärksamhet åt andra länders främjandeverksamhet, t.ex. genom benchmarking, samt ägna uppmärksamhet åt utvecklingen av Sverigebilden utom- lands. NSU-organisationernas gemensamma webbplats, , har en central roll i NSU:s verksamhet. Webbplatsen administreras av . Till denna gemensamma Sverigeportal finns en digital bildbank, , med ett tusental aktuella bilder som utländsk media och svenska utlandsmyndighe- ter kan använda. 4.8 Turistpolitikens samspel med andra politikområden Turismen berör ett stort antal samhällsfenomen. För att samhället skall kunna främja de näringsfång som har sin grund i turismen krävs samar- bete såväl inom staten som mellan staten, kommuner, näringsliv och Frågor som berör turistnäringen behandlas av olika myn- digheter inom många politikområden. Det finns ett behov av bättre samverkan mellan olika offentliga aktö- Staten har via , länsstyrelserna, Riksantikvarieäm- betet, och andra sektorsmyndigheter ett stort inflytande över de turistiska attraktionerna i landet. och statliga bolag kontrollerar även förutsättningar för resande. Samhället utövar ett stort inflytande på den turistiska produkten genom sin kontroll av attraktioner, infrastruktur och regelverk. förvaltar kulturminnen, museer, naturreservat, nationalparker men även idrottsarenor, teatrar och möteslokaler av olika slag. nad planering och starka nätverk, vare sig det sker på turistdestinationen eller på nationell nivå, är viktigt inom turistfrämjandet. ansvarsförhållanden mellan regionala och lokala myndigheter har statens roll förstärkts, som enande kraft i en splittrad näring. Omvänt har turismen betydelse för ett antal samhälleliga verksamheter. Turism kan i dessa sammanhang ses som en förflyttad konsumtion. Istället för att kvinnor och män konsumerar resor, mat, boende osv. hemområdet konsumerar de detta på turistorten. Är det tillresta kvinnor och män, dvs. utländska medborgare, som konsumerar så bokförs kon- sumtionen som exportinkomster. Ökar turisters konsumtion kommer underlaget för en rad servicenä- ringar att öka. Detta gäller allt från matbutiker till transporter. turistomsättning på en ort ger upphov till en ökad handel, transporter och offentlig service, t.ex. sjukvård. Turistdelegationen har låtit göra undersökningar av turismens betydelse för han- deln och de har funnit att den är generellt stor. Målet för den regionala utvecklingspolitiken är väl fungerande och håll- bara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Den regionala utvecklingspolitiken har inga geografiska av- gränsningar. Den utgår från de lokala arbetsmarknadsregionernas funk- tionssätt och bedrivs i gles- och landsbygd, i små och medelstora städer samt i storstadsområden. Motivet för att bedriva regional utvecklingspo- litik är bl.a. att den nationella tillväxten utgörs av summan av den tillväxt som skapas lokalt och regionalt. Den samlade nationella tillväxten är i hög grad avhängig av hur väl de förutsättningar som finns lokalt och re- gionalt tas tillvara. Regeringen har enligt budgetpropositionen (prop. 2004/05:1) tre verktyg för att nå målet för politikområdet. Dessa är: nationell sam- ordning och regionala hänsyn för hållbar regional tillväxt, lokal och regional samverkan för hållbar regional tillväxt och stimulansåtgärder för hållbar regional tillväxt. Regeringens ambition är att utveckla en sam- manhållen politik för en hållbar regional utveckling, inom vilken natio- nella sektorsmål och prioriteringar på ett systematiskt sätt kan utformas med hänsynstagande till skilda regionala behov och förutsättningar. Såväl de regionala utvecklingsprogrammen som de regionala tillväxt- programmen är centrala instrument för att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. Programmen syftar till att samordna lokala, regio- nala och nationella insatser inom olika politikområden för att genom sektorssamverkan bidra till att uppfylla politikområdets mål. Åtgärder inom de regionala tillväxtprogrammen bedrivs bl.a. inom följande områ- den: arbetskraftsförsörjning, entreprenörskap, företagande och företags- klimat samt innovationssystem och kluster. Turistpolitiken har en koppling till den regionala utvecklingspolitiken. I Turistdelegationens uppdrag ingår, förutom att uppnå målet för turist- politiken som är en del av näringspolitiken, att bidra till att uppnå målet för den regionala utvecklingspolitiken. Turistdelegationen skall vidare vara en samverkanspart i de regionala tillväxtprogrammen genom att bi- dra med analys, metod- och kompetensstöd inom sitt ansvars- och kom- petensområde samt medverka till finansieringen av programmen. Turism kan vara en motor för ekonomisk utveckling och sysselsättning i alla delar av landet. Inte minst i de områden som lever med en långvarig befolkningsminskning och en ansträngd ekonomi kan en växande turist- näring vara en motkraft, som i vissa fall vända en negativ utveckling. Exempel på detta finns att studera i och andra delar av fjällområdet. har strategiarbetet på nationell nivå tagit ett stort steg framåt genom Framtidsprogrammet Strategier för tillväxt i den svenska rese- och turistindustrin. Här har bl.a. klargjort vilka insatser och åtgärder som man ser sig ha ett direkt ansvar för i genomförandet av Framtidsprogrammet. och och Turistdelegationen har fått för genomförandet av Fjällprogrammet respektive Innovationsprogrammet är också exempel på statliga satsningar med anledning av Framtidsprogrammet. Under 20042007 pågår arbetet med de RTP. I nästan samtliga läns RTP har turistnäringen identifierats som en tillväxtnäring. I RTP-sam- manhang sammanfaller ibland satsningar för att öka ett läns attraktivitet med satsningar inom turismen, vilket gör att en tydlig gränsdragning mellan dessa områden inte alltid är möjlig. Den regionala utvecklingspolitiken introducerades . in- troducerades även möjligheten att bilda samverkansorgan i länen. Sam- verkansorganen kan överta vissa regionala utvecklingsuppgifter från länsstyrelserna, däribland uppgiften att samordna det regionala utveck- lingsarbetet. i samtliga län har uppgiften att samordna de statliga in- satserna i det regionala utvecklingsarbetet. De statliga myndigheterna skall i sin tur verka för att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås. Samordningen av de statliga insatserna för turismens utveckling i länen är därmed en viktig uppgift för länsstyrelserna. Samtliga länsstyrelser har fått regeringens uppdrag att föreslå hur den statliga samordningsrollen bör utvecklas för att uppnå en tydlig, effektiv och samordnad statlig länsförvaltning på regional nivå. Uppdraget skall slutrapporteras till regeringen . Vidare kan i sammanhanget nämnas att i fått regeringens uppdrag att utreda möjligheterna att skapa ett forum för samverkan mellan privata och offentliga aktörer inom turistnäringen i . Detta uppdrag skall rapporteras till regeringen . RTP, regionala företagsstöd och stöd till kommersiell service samt EG:s struktur- och regionalpolitik I följande stycke kommer en grov ekonomisk uppskattning av de totala volymerna avseende antal projekt och deras finansiering av de regionala tillväxtprogrammen (RTP) och att redovisas. Då syftet är att endast redovisa en grov ekonomisk uppskattning finns här ingen redovisning av utfall fördelat på regioner som kön. I propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118) tar regeringen initiativ till RTP. Med dessa vill regeringen ytterligare förstärka och förbättra det programorienterade arbetssätt som introducerades i samband med arbetet med och regionala tillväxtavtal (RTA). RTP är med andra ord en utveckling av de RTA som genomfördes . Inom ramen för de RTA initierades en rad olika insatser och projekt med fokus på att utveckla turismen, alltifrån satsningar på turis- tisk infrastruktur till marknadsföring av olika attraktioner, evenemang etc. En grov uppskattning av de totala volymerna avseende antal projekt och finansiering inom RTA visar att uppskattningsvis 600 miljoner kro- nor av statliga medel satsades på projekt med inriktning mot turism mel- lan åren 20002003. Ytterligare ca satsades av övrig offentlig verksamhet, exempelvis kommuner och landsting, samt ca av privata medfinansiärer. Antal projekt som bedrevs i landet under genomförandet av RTA med en turistisk inriktning upp- skattas till drygt 700 stycken. RTP skall genomföras . Programmen är ett centralt instrument för att uppnå målet för den regionala utvecklingspoli- tiken. De utgår från ställningstagandet att det är lokala och regionala ak- törer som har den största kunskapen om sin region och därmed även om vilka insatser och åtgärder som är lämpligast för att uppnå hållbar regio- nal tillväxt. RTP syftar till att samordna insatser inom områden där sek- torssamverkan bidrar till att utveckla hållbara lokala arbetsmarknadsregioner utifrån ett näringslivsperspektiv. Regionala partnerskap är basen för arbetet. Ansvaret för att samordna RTP ligger hos länsstyrelse, samverkansorgan och regionala självstyrelseorgan. Både i län utan och i län med samverkansorgan skall länsstyrelserna samordna de statliga myndigheternas insatser i det regio- nala utvecklingsarbetet. Vid en översyn av länens RTP framgår det att turistnäringen fortsätter att vara ett prioriterat tillväxtområde även för perioden 20042007. Hälften av länen har lyft fram turism, besöksnäring eller upplevelseindu- stri i sitt RTP som en prioriterad åtgärd. Fram hade sammanlagt 93 projekt med inriktning mot turism beslutats inom RTP. Dessa projekt motsvarar, efter en mycket grov uppskattning, ca 54 miljo- ner kronor i statliga medel, från övrig offentlig verk- samhet och i privat medfinansiering. Regionala företagsstöd, transportbidrag och stöd till kommersiell service m.m. Vissa insatser inom den regionala utvecklingspolitiken genomförs med selektiva regionala företagsstöd i syfte att främja utvecklingen av nä- ringslivet. Målet med de regionala företagsstöden är en hållbar tillväxt i stödföretagen som därmed bidrar till fler nya arbetstillfällen för kvinnor och män. Vissa av de selektiva regionala företagsstöden regionalt utvecklings- bidrag, landsbygdsstöd och sysselsättningsbidrag kommer att omfor- mas fr.o.m. . Avsikten är att fokus skall flyttas från stöd till enskilda företag till insatser av bredare karaktär. Resurser som frigörs avses istället användas inom de regionala tillväxtsprogramsprocesserna. Målet för kommersiell service är en god tillgång till kommersiell ser- vice för kvinnor och män. Dessa bidrag är selektiva, dvs. i varje enskilt fall beslutas vilka företag som skall beviljas stöd. Stöd till kommersiell service syftar till att befolkningen i serviceglesa områden skall ha en till- fredställande försörjning av dagligvaror och drivmedel. Turistnäringen har inom flertalet av dessa stödformer erhållit en stor andel av stödet. beviljades exempelvis i regionalt utvecklingsbidrag till företag i turistnäringen, vilket motsvarade och utgör därmed den största andelen beviljade medel av detta bidrag. Även en stor del av landsbygdsstödet går till företag inom turist- näringen. beviljades 179 företag inom turistnäringen lands- bygdsstöd på totalt , vilket är av to- talt beviljade landsbygdsstöd. EG:s strukturfonders bidrag till utvecklingen av svensk turism Syftet med EG:s struktur- och regionalpolitik är att förstärka den ekono- miska och sociala samhörigheten mellan medlemsstaterna. Det är en po- litik som skall främja solidariteten mellan medlemsstaterna. Genom strukturfonderna anslås mer än en tredjedel av EU:s budget till att minska skillnaderna mellan regionerna i fråga om utveckling och mellan med- borgarna när det gäller välbefinnande. Målsättningen är att hjälpa regio- ner som släpar efter att komma i kapp, omstrukturera industriella regio- ner på tillbakagång, diversifiera ekonomin i landsbygdsområden där jordbruket är på tillbakagång och få stadsområden på nedgång att åter- hämta sig. utgörs av Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF), Europeiska socialfonden (ESF), Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) och Fonden för fiskets utveckling (FFU). Var och en av de fyra strukturfonderna har sitt eget specifika te- maområde. ERUF finansierar infrastruktur, sysselsättningsskapande in- vesteringar, lokala utvecklingsprojekt samt stöd till småföretag. ESF ger stöd för att arbetslösa och missgynnade grupper skall kunna återvända till arbetslivet, främst genom att finansiera utbildningsåtgärder och rekryte- ringsstöd. FFU stöder anpassning och modernisering av fiskerinäringen. EUGFJ finansierar åtgärder för landsbygdsutveckling och ger stöd till lantbrukare, framför allt i regioner som släpar efter i utvecklingen. Från EUGFJ medfinansieras även miljö- och landsbygdsprogrammet i vilket en av åtgärderna har som syfte att främja landsbygdsturism. genomfördes en reform av EG:s struktur- och regionalpolitik. Antalet mål och initiativ minskades kraftigt. Ledorden under reformar- betet var förenkling, koncentration och partnerskap. angav i sina riktlinjer inför utarbetandet av pro- grammen vissa sektorer där potentialen för att skapa sysselsättning är särskilt stor, men underutnyttjad. Det gällde miljörelaterade pro- dukter och tjänster, hållbar turism av god kvalitet, nyskapande och krea- tiva kulturprodukter samt social ekonomi. har strukturfonderna följande prioriterade mål: Mål 1 skall främja utvecklingen och strukturanpassningen i de om- råden som släpar efter i utvecklingen. I finns två Mål 1-program, Mål 1 och Mål 1 Södra skogslänsregionen. Mål 2 gäller stöd för ekonomisk och social omställning i områden med svårigheter av strukturell art. I finns fyra Mål 2-program, Mål 2 Norra, Mål 2 Västra, Mål 2 Södra och Mål 2 Öarna. Mål 3 avser stöd för anpassning och modernisering av politiken och systemen på utbildnings-, yrkesut- bildnings- och sysselsättningsområdena. Varje program innehåller ett antal prioriterade åtgärder och insatser samt en budget fördelad på åt- gärdsnivå. Satsningar på turism återfinns inom de flesta av Mål 1- och Mål 2-programmens insatsområden och rör allt från konkreta investe- ringar till nätverksbyggande. En grov uppskattning av beslutade medel inom de sex Mål 1- och Mål 2-programmen visar att nästan i EU-stöd gick till olika turistsatsningar i landet . Den natio- nella medfinansieringen till dessa EU-stöd överstiger kraftigt den totala summan av statliga medel och övrig offentlig finansiering som satsades på turism inom ramen för RTA och RTP, vilket medför att de tidigare redovisade offentliga medlen inom RTA och RTP bara är en del av den totala summan av offentliga medel som satsats på att utveckla turismen i landet . Gemenskapsinitiativet Leader+ har som mål att stimulera utveckling av landsbygden utifrån den lokala nivåns förutsättningar. I detta program genomförs en rad satsningar på att utveckla turismen i flera regioner. I Leader+ har vid ungefär halva genomförandeperioden satts i gång drygt 700 projekt. En stor andel av de drygt 700 projekten, som är i gång eller har avslutats, har satsningar mot turism som mål eller delmål. Utmär- kande för projekten i Leader+ med turistanknytning är att de bygger vi- dare på något som är kännetecknande för området, ofta rör det natur- eller kulturarv. Även inom gemenskapsinitiativet Interreg III förekommer turistpro- jekt. Turismen är internationell till sin natur och vänder sig främst till en målgrupp utanför den egna regionen. Den lämpar sig därför väl för den typ av transnationella samarbeten som stöds inom Interreg III. Vissa pro- gram har specifika åtgärder för just turistprojekt, exempelvis Östersjö- programmet. Av totalt 49 projekt inom Östersjöprogrammet som pågick , är 11 helt eller delvis inriktade på turism. Andelen är jäm- förbar med övriga Interreg III-program. Fokus för projekten är exempel- vis att skapa gemensamma turiststrategier, informationssystem och turist- rutter, samarbete kring hållbar turistutveckling och att finna synergier mellan regioner. I den tredje rapporten om ekonomisk och social sammanhållning lämnade sitt förslag till en reformerad sammanhållningspolitik. presenterade kommissionen sina förslag till nya förordningar. Förslaget innebär att nuvarande periods mål och gemenskapsinitiativ ersätts med tre mål, nämligen konvergens, regional konkurrenskraft och sysselsättning samt europeiskt territoriellt samarbete. I konvergensmålet ingår i första hand regioner med en BNP per capita av EU:s genomsnitt, dvs. samma huvudkriterium som för dagens Mål 1-områden. Regional konkurrenskraft och sysselsättning avser områden utanför konvergensmålet, där program finansierade via regionalfonden skall fo- kuseras på innovation och kunskapsekonomi, miljö och riskprevention samt utanför större städer på tillgänglighet till transport- och telekommu- nikationsservice av allmänt ekonomiskt intresse. Program finansierade av socialfonden skall bland annat stödja kompetenshöjande insatser, få fler människor i arbete och göra insatser för grupper som har svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. Europeiskt territoriellt samarbete bygger vidare på det nuvarande INTERREG-initiativet. Gränsöverskridande samarbete (dagens INTERREG III A) kommer att gälla längs interna och externa gränser och i fortsättningen också vissa maritima gränser. Även transnationellt samarbete kommer att fortsätta. Resurser för landsbygdsutveckling och fiske som finansierats från jordbruksfonden och fiskefonden föreslås bli överförda från sammanhållningspolitiken till en enhetlig landsbygdsutvecklingsfond inom jordbrukspolitiken samt en fiskefond. Även åtgärder för att främja landsbygdsutveckling inom nuvarande gemenskapsinitiativ Leader+ före- slås ingå i de landsbygdsprogram som finansieras av den nya fonden för landsbygdens utveckling. Bland åtgärder med syfte att utveckla lands- bygdens ekonomi och livskvalitet ingår åtgärder för att främja turistverk- samhet. Utgiftsnivån för sammanhållningspolitiken föreslås bli priser. av medlen beräknas gå till kon- vergensmålet. För regional konkurrenskraft och sysselsättning föreslås av resurserna, med en lika fördelning mellan regional- fonden och socialfonden. För europeiskt territoriellt samarbete avsätts av föreslagna medel. Turism har en stark koppling till transporter. Turismens transportbehov varierar vanligen med säsongerna, vilket leder till svårigheter att dimen- sionera tranportkapacitet. Regeringen har fastställt de nationella väghållnings- och banhållningsplanerna samt beslutat om definitiva ramar till länsplanerna för regional transportinfrastruktur för perioden 20042015. Regeringens utgångspunkt i dessa beslut har varit det transportpolitiska målet att sä- kerställa en samhällsekonomisk effektiv och långsiktigt hållbar transport- försörjning för medborgarna och näringslivet i landets alla delar. Besluten innebär en ambitionshöjning för transportinfrastrukturen, både när det gäller att bevara och säkerställa landets vägar och järnvägar samt att modernisera och utveckla dem. För turismens del kommer många viktiga åtgärder att kunna genomföras. Som exempel kan nämnas att regeringen satsar på tjälsäkring, bärighet och re- konstruktion av vägarna. För vinterturismen i norra är detta an- geläget genom att man därmed kan öka tillgängligheten till de många turistanläggningarna i regionen. Ett annat exempel är att regeringen prio- riterat upp åtgärder i den nordiska triangeln, dvs. de vägar och järnvägar som sammanbinder de nordiska huvudstäderna. För turismen är det posi- tivt att därmed får förbättrade kommunikationer mellan de mest tättbefolkade delarna av landet, liksom med sina grannländer. På järnvägsområdet sker också en förnyelse som kan komma turismen till godo. De stora satsningarna på ny och upprustad järnväg för ca 20042015, inkluderar även en satsning på till trafikhuvudmännen för inköp av nya tåg i regional trafik. Högre kvalitet och komfort på tågen tillsammans med kortad restid i för- bindelserna gör även den regionala järnvägstrafiken till ett attraktivt färdmedel för turister. Bättre vägar och järnvägar gynnar både de turister som kommer med bil och de som använder kollektivtrafik i olika former. charterbuss är kanske den viktigaste och en av de mest utvecklade trans- portformerna för turister. Man bör dock inte glömma bort den lokala, regionala och även interregionala linjetrafik med buss som bedrivs i lan- det. Staten upphandlar, genom Rikstrafiken, transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik som inte upprätthålls i trafikhuvud- männens regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. Upphandlingar görs inom alla trafikslag och anslaget uppgår till .