prop · GR031d16 · 2004-01-01 00:00:00 — Alternativet hade sannolikt varit att många slagits ut från arbets- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 marknaden med de sociala konsekvenser som det medfört och att de arbetslösa hade haft svårt att konkurrera om de lediga arbeten som fanns. När konjunkturen mer långsiktigt vände uppåt steg sysselsättningen kraftigt utan att inflationen tog fart. Att många arbetslösa behållit sin anknytning till arbetsmarknaden och kunde konkurrera om de lediga jobb som då uppstod bidrog sannolikt till detta. som konjunkturen vände uppåt lades också arbetsmarknadspolitiken om från kvantitet till kvalitet eller från praktikåtgärder till matchning och utbildning, dvs. mot en mer tillväxtfrämjande inriktning som insatserna för dem som har svårast att få ett jobb stärktes, bl.a. via införandet av aktivitetsgarantin. Förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen som gjordes syftade till att stärka dess roll som omställningsförsäkring. I kombination med aktivitetsgarantin innebar förändringarna att rundgången mellan åtgärder och perioder med arbetslöshetsersättning kunde brytas. vikande konjunktur står vi nu inför en konjunkturuppgång. Det är fortfarande osäkert exakt när den kommer och hur kraftig den blir, men det är viktigt att arbetsmarknadspolitiken har en tydlig tillväxtinriktning och en hög effektivitet när arbetskraftsefterfrågan väl ökar. Detta gäller inte minst mot bakgrund av den demografiska förändring som vi står inför. Regeringen har satt upp målet att andelen reguljärt sysselsatta i befolkningen i åldern 20 skall öka till 2004. Arbetsmarknadspolitiken måste än tydligare inriktas mot huvuduppgifterna platsförmedling, insatser för att motverka brist på arbetskraft och åtgärder för de personer som har särskilda svårigheter att få ett arbete. måste arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring säkerställas. Arbetsmarknadspolitiken måste bli mer individinriktad som den leder till förbättrad sökaktivitet bland de arbetslösa och arbetsutbudet stimuleras. Arbetslinjen skall upprätthållas. För att få genomslag för denna inriktning av politiken måste målen för arbetsmarknadspolitiken vara tydliga. Regeringen har föreslagit att det övergripande målet för arbetsmarknadspolitiken skall revideras så att det inte uppstår oklarheter om vad arbetsmarknadspolitiken skall uppnå. Regeringens bedömning är att målet för arbetsmarknadspolitiken, en väl fungerande arbetsmarknad med full sysselsättning och god ekonomisk tillväxt, till stora delar har uppnåtts . Huvuduppgiften för arbetsmarknadspolitiken är att bidra till en effektiv matchning på arbetsmarknaden. Regeringen gav AMS i uppdrag att utveckla en metod för övervakning av matchningseffektivitet. Arbetet resulterade i en övervakningsmodell baserad på s.k. matchningsfunktioner. AMS presenterar resultaten för den senaste rullande femårsperioden. Ingen statistiskt signifikant förändring av matchningseffektiviteten kunde påvisas vid det senaste rapporttillfället. Ytterligare en metod för att studera matchningseffektivitet är att undersöka sambandet mellan antalet vakanser och antalet arbetslösa, s.k. Beveridgekurvor. Det finns ett fåtal aktuella studier om svensk matchning med Beveridgekurvor som metod. Resultaten avviker inte i något väsentligt avseende från de som kommer från AMS övervakningsmodell. Matchningseffektivitet är dock svårmätbart. Det är många olika faktorer som bestämmer om matchningen på en arbetsmarknad fungerar bra eller dåligt. Konjunkturläget, geografisk och yrkesmässig rörlighet, arbetsgivares subjektiva uppfattning om arbetslösas kompetens, arbetslösas sökintensitet, är bara några exempel på faktorer som inverkar. Att isolera just arbetsmarknadspolitikens effekter på matchningens effektivitet av är knappast möjligt att göra. Eftersom matchning är centralt för arbetsmarknadens funktion är det trots detta nödvändigt att med flera olika metoder tidigt försöka upptäcka förändringar i matchningseffektivitet. De mål regeringen har satt upp för AMV har till stora delar uppnåtts. Arbetsförmedlingarna har bidragit till att arbetsgivare fått efterfrågad arbetskraft, dels genom direkt matchning mellan arbetssökande och arbetsgivare, dels via de tjänster som finns tillgängliga för arbetsgivare och arbetssökande via Internet. Trots konjunkturavmattningen har andelen som får arbete efter avslutad arbetsmarknadsutbildning ökat. redovisar AMS månadsresultat som ligger över målsättningen att skall ha ett arbete efter avslutad arbetsmarknadsutbildning. Arbetsförmedlingarna har vidare gjort avsevärda insatser som inneburit att långtidsinskrivna har minskat och . Utflödet från aktivitetsgarantin har ökat . Även insatser för arbetshandikappade har prioriterats. har AMS satt ytterligare fokus på att öka övergångarna från lönebidrag till osubventionerat arbete. De regionala skillnader som finns i resultaten för samtliga mål har minskat. Regeringens bedömning är att de insatser som gjorts inom AMV för att förbättra resultaten börjar ge effekt. Förändringen sker dock i vissa fall från en låg nivå och det är nödvändigt att AMS bl.a. förbättrar sina resultat avseende arbetssökandens sökintensitet. Detta arbete måste fortsätta och intensifieras. Även AMS arbete med att förbättra analysen av verksamhetsresultaten och hur respektive länsarbetsnämnd bidrar till detta måste prioriteras. En halvering av deltidsarbetslösheten inom vård och omsorg uppnåddes . Även inom barnomsorg, hotell- och restaurang samt handel sker en minskning dock inte lika kraftfullt som inom vård- och omsorg. AMS uppdrag fortsätter att påverka arbetsgivare inom alla sektorer på arbetsmarknaden att erbjuda heltidsanställningar för dem som vill. Därtill finns det sk. som har till uppgift att fördela medel till arbetsplatser som vill pröva nya arbetssätt för deltidsarbetslösa som vill få möjlighet att gå upp i arbetstid. Regeringens mål för Svenska är att myndigheten skall säkerställa ett korrekt och effektivt genomförande av mål 3 och Equal i enlighet med programdokumenten och de målsättningar som där anges. Flertalet kvantitativa målsättningar för mål 3 för perioden 2002 har överträffats, vilket visar på ett i flera avseenden väl genomfört arbete av Svenska . Det har dock framkommit brister i handläggningsrutinerna, inklusive den finansiella kontrollen, avseende mål 3 och Equal. Mot denna bakgrund har ett arbete påbörjats inom Svenska och för att förstärka den finansiella kontrollen av utbetalningarna av socialfondsmedel inom programmen. Dessutom avser regeringen att uppdra till att granska de berörda ekonomiska rutinerna. I övrigt bedömer regeringen det angeläget att Svenska vidtar fortsatta åtgärder för 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 kvalitetssäkring av bl.a. besluten om projekt inom mål 3 och Equal. I halvtidsutvärderingarna och halvtidsöversynen av programmen kan Svenska handläggningsrutiner m.m. också komma att beröras. Effektivare styrning av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten En tydligare målstruktur skapar bättre förutsättningar för en effektiv styrning av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten med minskade regionala resultatskillnader. har åtgärder vidtagits för att få en mer strategisk och analyserande uppföljningsdialog mellan AMS och . Regeringen utgår från att AMS kommer att vidta ytterligare åtgärder som stärker uppföljningen och analysen av de arbetsmarknadspolitiska insatserna, inklusive bättre analyser av resultaten utifrån de olika förutsättningar som finns i landets regioner. Arbetsmarknadspolitiken är komplex och skall bidra till effekter inom flera andra politikområden. I vissa fall kan gränserna uppfattas som otydliga vilket i sin tur leder till att det blir svårt att avgöra vilka insatser och åtgärder som skall prioriteras. Detta kan leda till ineffektiv medelsanvändning som bidrar till incitament som motverkar politikområdets mål. Därmed kan analysen av effekterna av gjorda insatser försvåras. Detta har också påtalats av revisorer i deras granskningsrapport (RR 2002/03:2). Det finns ingen enkel lösning på hur målen skall formuleras och vilka indikatorer som bäst fångar upp effekterna. Regeringen anser att nuvarande målstruktur kan uppfattas som otydlig och svår. Regeringen har därför sett över mål och struktur för arbetsmarknadspolitiken, se avsnitt 4.3 Mål. Regeringen anser det viktigt att även AMS tar till sig revisorers kritik och vidtar åtgärder. Regeringen kommer att följa AMS förändringsarbete och hur detta förbättrar resultaten. För att förbättra styrningen av AMV har regeringen vidtagit åtgärder . Dessa åtgärder skall utvecklas och kompletteras . Uppföljningen och resultatdialogen med AMV har fått en mer strategisk inriktning , denna utveckling kommer att fortsätta . Inom ramen för uppföljningen mellan regeringen och myndigheten finns förutsättningar för en dialog om t.ex. vilka mål som skall gälla för myndigheten. Regeringen avser att vidta insatser för att implementera målen och den nya målstrukturen inom AMV och där- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 med öka kännedomen om de arbetsmarknadspolitiska målen. Regeringen avser också att ge AMS i uppdrag att inhämta och redovisa länsarbetsnämndernas resultat och analyser. Detta skapar bättre förutsättningar att analysera de regionala skillnader som finns i förutsättningar och resultat utifrån regeringens mål och AMS medelsfördelning. Regeringen förutsätter också att man inom utbyter och tar till vara olika lokala metoder för att nå bra resultat. Ett viktigt led i att förbättra matchningsprocessen är att gjorda regelförändringar inom arbetslöshetsförsäkringen får fullt genomslag bland annat genom en enhetlig regeltillämpning. Arbetslöshetstiderna skall därigenom förkortas. Arbetsförmedlingarnas tillämpning av reglerna i arbetslöshetsersättningen måste också bli mer enhetliga. I detta sammanhang kommer den nya myndigheten för arbetslöshetsförsäkringen att ha stor betydelse genom sitt uppdrag att bl.a. följa upp arbetsförmedlingarnas arbete för de arbetssökande som har arbetslöshetsersättning. En enhetlig och rättvis tillämpning förutsätter att undantagsregler används ytterst sparsamt. AMS skall ges i uppdrag att redovisa användningen av undantag i förordningar och föreskrifter. Regeringen avser ändra i berörda förordningar för att begränsa användningen av undantag vid prövning av anställningsstöd. För att kunna möta efterfrågan på arbetsmarknaden måste de arbetsmarknadspolitiska instrumenten och åtgärderna utvecklas och bättre anpassas till olika gruppers och individers behov och förutsättningar. Viktiga steg i denna riktning togs i och med de förslag som lämnades i den arbetsmarknadspolitiska propositionen Arbetsmarknadspolitiken förstärks (prop. 2002/03:44, bet. 2002/03:AU8) . Bland annat föreslogs försöksverksamhet med arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare, bristyrkesutbildning för anställda och förändringar i reglerna för det särskilda anställningsstödet. Platsförmedlingen är det viktigaste instrumentet som arbetsförmedlingen har för alla grupper och individer som är arbetslösa. Ett viktigt led i att förbättra matchningsprocessen är att beslutade regelförändringar i arbetslös- hetsförsäkringen får fullt genomslag. Den yrkesmässiga och geografiska rörligheten är låg och bör öka. Arbetssökandet är påfallande lågt hos många öppet arbetslösa och bland dem som är i olika arbetsmarknadspolitiska program. Andelen som inte sökt något jobb , dvs. andelen passiva arbetssökande, uppgår till . En större andel av kvinnorna () är passiva arbetssökande jämfört med männen (). Enligt regeringens bedömning är det angeläget att öka och förbättra de arbetssökandes sökaktivitet såväl bland dem som är öppet arbetslösa som för dem som deltar i program. Sökaktiviteten kan inte endast mätas kvantitativt eftersom en alltför ensidig betoning på ett sådant mått kan leda till att de arbetssökande avkrävs ett slentrianmässigt sökande. Regeringen betonar att sökaktiviteten också skall vara hög samt att kraven på de arbetslösa att visa att de är aktiva i sitt sökande ökar. Den individuella handlingsplanen är här ett viktigt instrument och AMS bör utarbeta rutiner så att planerna innehåller en överenskommelse dels om hur sökaktiviteten skall utformas för respektive individ och dels om hur åtagandet skall följas upp. Även i övrigt måste kvaliteten på de individuella handlingsplanerna förbättras och den arbetssökandes delaktighet ökas. I handlingsplanen skall även den sökandes skyldigheter enligt arbetslöshetsförsäkringen framgå. Arbetsförmedlingen måste arbeta mer och bättre med denna centrala fråga. Även om mycket kan och måste göras för att förbättra matchningsprocessen är det regeringens bedömning att den har utvecklats i positiv riktning. Antalet arbetssökande som fått arbete har ökat och nära 8 000 fler personer har lämnat arbetsförmedlingen för att de fått ett arbete jämfört med som antalet vakanser minskat med . Detta som antalet nyanmälda platser minskade mer . Europeiska socialfondens mål 3 och gemenskapsinitiativet Equal skall ha en nyskapande karaktär och utgör en arena för att utveckla bl.a. de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. AMS och Svenska har i en gemensam rapport till regeringen redovisat vidtagna och planerade åtgärder för att sprida och ta till vara erfarenheterna av socialfondsinsatserna. Regeringen anser att det är väsentligt att detta arbete fortgår. Regeringen följer kontinuerligt de insatser som AMS vidtar för att förbättra matchningen på arbetsmarknaden genom att öka sökintensiteten bland de arbetssökande. AMS kommer att presentera ett åtgärdsprogram för hur handläggarnas arbete med att ställa krav på och följa upp de arbetssökandes sökaktiviteter kan göras mer enhetligt och rättssäkert. Därigenom ökar också legitimiteten i arbetslöshetsförsäkringen. Åtgärdsprogrammet kommer att påbörjas . Regeringen kommer att följa upp att åtgärdsprogrammet får ett snabbt och betydande genomslag i organisationen. Regeringen har uppdragit åt Statskontoret att utvärdera hur de individuella handlingsplanerna, som upprättas gemensamt av arbetsförmedlingen och den arbetssökande, används, hur denna användning stödjer en enhetlig tillämpning av reglerna i arbetslöshetsförsäkringen samt vilken betydelse handlingsplanerna har för den arbetssökandes möjligheter att få arbete. I uppdraget ligger att analysera och ge förslag till förbättringar om hur, regeringens och intentioner i fråga om aktivt arbetssökande och rätten till arbetslöshetsersättning, skall tillämpas av arbetsförmedlingarna i förhållande till den individuella handlingsplanen. Resultaten av anställningsstöden får bedömas som goda, framför allt för det allmänna och det förstärkta stödet. För det utökade förstärkta och det särskilda anställningsstödet är resultaten i termer av arbetsplaceringar sämre. En minskad efterfrågan på arbetskraft har sannolikt inverkat på möjligheterna att få till stånd fortsatt anställning efter stödets upphörande och nya anställningar med anställningsstöd. Mot bakgrund av den ökade förekomsten av undantag från gällande tidsgränser för arbetslöshet, tid i program och inskrivningstid för anställda med anställningsstöd, bedömer regeringen att en uppstramning är nödvändig av villkoren och tillämpningsbestämmelserna i syfte att stöden kommer de arbetssökande till del som har störst behov av dem. Sådana regeländringar kommer att genomföras . Behovet av samordning och effektivisering av statliga insatser inom det näringspolitiska området är stort. Regeringen tillsatte därför 2001 en utredare som skulle lämna förslag till inriktning, 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 effektivisering och organisering av statens insatser för företagsutveckling på regional nivå (In- satser för tillväxt och företagsutveckling på regional nivå, dir. 2001:103). Utredaren lämnade sitt betänkande, Företagsutveckling på regional nivå (SOU 2002:101), . Även om stöd till start av näringsverksamhet är ett arbetsmarknadspolitiskt program har stödet näringspolitiska effekter, framför allt avseende tillkomsten av nya företag. Stödet kan också ha negativa näringspolitiska effekter i form av konkurrenssnedvridning. Det är viktigt att samordningsmöjligheter tas till vara så att stödets effekter inom alla berörda politikområden utnyttjas. För att öka stödets positiva arbetsmarknadspolitiska och näringspolitiska effekter och minimera dess negativa effekter skall en samordning övervägas mellan exempelvis handläggningen av ALMI:s företagarlån och stöd till start av näringsverksamhet. Den öppna arbetslösheten bland ungdomar i åldern har sjunkit . Ungdomsarbetslösheten var som lägst 2000 då den uppgick till . har den öppna arbetslösheten bland ungdomar börjat stiga och för låg årsgenomsnittet på 40 900 öppet arbetslösa ungdomar, eller av arbetskraften i gruppen. uppgick den genomsnittliga arbetslösheten bland ungdomar till 44 200 personer eller av arbetskraften i gruppen. En förklaring till att antalet öppet arbetslösa ungdomar ökar är att antalet ungdomar i program minskar. Resurserna för konjunkturberoende program minskades jämfört med . Vidare tyder rapporter från kommunerna på att det har skett en viss minsknig av antalet platser inom den kommunala vuxenutbildningen totalt sett. Till viss del beror detta på att som särskilt projekt upphört och ersatts med ett riktat bidrag till vuxenutbildning, vilket infördes . Även antalet långtidsarbetslösa ungdomar ökar. Det förklaras huvudsakligen av att färre ungdomar är i olika program. AMS kommer att lämna förslag om hur antalet långtidsarbetslösa ungdomar skall halveras . I budgetpropositionen för (prop. 2001/02:1) aviserades att det kommunala 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ungdomsprogrammet och ungdomsgarantin skulle omprövas med intentionen att avveckla båda programmen . I den senaste utvärderingen av ungdomsgarantin baserad på data från 19971998 framkommer inga bevis för att åtgärden förbättrade ung domarnas utsikter på arbetsmarknaden. Formerna för och kvaliteten i olika åtgärder för ungdomar kan behöva utvecklas och ansvarsfördelningen förtydligas Arbetsmarknadspoliti- kens inriktning för ungdomar måste emellertid beakta förändringar i gymnasieskolan. redovisade sitt slutbetänkande . kommer regeringen att lämna en proposition om gymnasieskolan och i samband med denna är det regeringens avsikt att ta ställning till ungdomsprogrammens framtid. Arbetsmarknadspolitiken har en viktig roll att spela för att nå de integrationspolitiska målen. Det gäller inte minst regeringens mål om att sysselsättningsgraden för utrikes födda skall öka och successivt närma sig 80-procentsmålet . Detta mål ansluter till det mål som satts inom ramen för EU:s sysselsättningssamarbete, om att ha uppnått en i enlighet med nationella mål och definitioner betydande minskning i varje medlemsstat av arbetslösheten bland mindre gynnade personer. Regeringen bedömer att följande områden inom arbetsmarknadspolitiken, utifrån gällande regelverk och uppsatta mål för arbetsmarknadspolitiken, är av strategisk betydelse i arbetet för att bidra till att de integrationspolitiska målen kan nås. Det krävs fortsatta ansträngningar för att anpassa den generella arbetsmarknadspolitiska verksamheten till alla, oavsett etnisk eller kulturell bakgrund. Bland annat behöver ytterligare metodutveckling ske, t.ex. inom ramen för den försöksverksamhet med arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare just startat . Metodutveckling kan, i bred samverkan mellan olika aktörer, även ske inom ramen för Europeiska socialfondens mål 3 och gemenskapsinitiativet Equal. Det är också viktigt att det instrument som arbetsmarknadsutbildningen utgör används på ett effektivt sätt. Här kan den försöksverksamhet med bristyrkesutbildning för redan anställda som infördes skapa nya möjligheter när det gäller att få personer att hitta arbete i nivå med sin utbildning. Tillräckliga personalresurser måste tillförsäkras arbetsförmedlingarna i de mest utsatta storstadsområdena där det bor många invandrare och sysselsättningen ligger på låga nivåer. De medel som avsatts för personalförstärkningar syftande till att särskilt stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund kommer att finnas kvar. Samverkan under den nyinvandrades första tid i mellan i första hand arbetsförmedlingen, kommunerna och behöver utvecklas och förbättras. överlämnas Utredningen om mottagande och introduktion av flyktingar och andra nyanlända sitt betänkande till regeringen. Samverkan mellan olika offentliga aktörer och det privata näringslivet behöver utvecklas i arbetet för integration av invandrare på arbetsmarknaden. En arbetsgrupp med företrädare för och har etablerats med uppgift att föreslå bl.a. åtgärder med detta syfte. Arbetsgruppen skall avrapportera sitt uppdrag . Insatser inom ramen för storstadspolitiken Regeringen anförde i den ekonomiska vårpropositionen 2003 att storstadspolitikens erfarenheter skulle tas till vara och omvandlas till ordinarie strukturer. Statliga myndigheter skall ges tydliga mandat och riktlinjer för att storstadspolitikens tvärsektoriella mål skall uppnås. Det arbete som redan påbörjats inom berörda länsarbetsnämnder måste mot denna bakgrund vidareutvecklas. AMS har till regeringen redovisat att det enligt länsarbetsnämnderna successivt har utvecklats en betydande samsyn mellan länsarbetsnämnden/arbetsförmedlingen och respektive kommun när det gäller behoven i de berörda stadsdelarna. Samsynen har i hög grad redan resulterat i gemensamma strategier kring nödvändiga insatser. Storstadssatsningens över tiden märkbara förskjutning mot arbetsmarknadsfrågor har fördjupat samarbetet. Det är viktigt att utvecklingen av samverkan mellan länsarbetsnämnder/arbetsförmedlingar och berörda kommuner fortsätter. Behovet av insatser från den arbetslivsinriktade rehabiliteringen inom arbetsmarknadsverket är stort. AMS har redovisat att de samlade personalresurserna för arbetslivsinriktad rehabilitering utgjorde 1 640 årsarbetare 2002 vilket motsvarade av AMV:s totala personalresurser. Regeringen har betonat vikten av att resurserna för arbetslivsinriktad rehabilitering säkerställs och även fortsättningsvis utformas på ett sådant sätt att de svarar mot de behov som utsatta grupper har. De insatser som regeringen initierat för att möta en ökad efterfrågan på AMV:s rehabiliteringstjänster har starka inslag av samverkan med andra rehabiliteringsaktörer. har AMS, , och regeringens uppdrag att samverka för att få till stånd en effektivare användning av tillgängliga resurser inom rehabiliteringsområdet. Samverkansperspektivet återspeglas också i att flera av de uppdrag som regeringen lämnat till AMS inom rehabiliteringsområdet har varit uppdrag även för RFV. Det treåriga uppdraget till AMS och RFV om förnyelse av rehabiliteringen fortsätter . Enligt regeringens direktiv skall de metoder, arbetssätt m.m., som utvecklas inom ramen för förnyelsearbetet, och som visar sig verkningsfulla, spridas successivt och skall senast vid utgången av 2004 tillämpas fullt ut i hela landet. De utökade resurser för rehabilitering i samverkan, som möjliggjorts genom förslagen i propositionen Vissa socialförsäkringsfrågor m.m. (prop. 2002/03:2), har inneburit en utökad service till sjukskrivna arbetslösa. AMS och RFV planerar för att drygt 8 000 personer skall erbjudas service . Fortsatt höga ambitioner är angelägna även . De möjligheter till frivillig finansiell samordning, som regeringen föreslagit i propositionen Finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet (prop. 2002/03:132) skall gälla , syftar till en effektivare användning av samverkande aktörers samlade resurser. Den starka tonvikt på samverkan mellan som präglar den arbetslivsinriktade rehabiliteringen f.n. får inte medföra att andra arbetssökande än sjukskrivna som har behov av arbetslivsinriktad rehabilitering får en sämre service. Det uppdrag som AMS har att bedriva arbetslivsinriktad rehabilitering, bl.a. med inriktning mot olika handikappgruppers specifika behov, ligger fast. Regeringen kan konstatera att antalet anställda som fått lönegarantiersättning har ökat kraftigt 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 13