prop · GR03129 · 2004-04-22 00:00:00 — Denna inventering utgör ett viktigt underlag för den fördjupade strategi för arbetet med områdesskydd och naturvårdsavtal på skogsmark som och skall presentera för regeringen . En rikstäckande inventering av ängs- och betesmarker som är värde- fulla från naturvårds- och kulturmiljösynpunkt genomförs av och länsstyrelserna. Detta arbete kommer att slutföras Inventeringen kommer att underlätta det framtida arbetet med Skr. 2003/04:129 bevarandeinsatser riktade till slåtter- och betesmarker, och kommer också att utgöra ett viktigt underlag för utvärderingar av genomförda insatser. Bevarandet av biologisk mångfald i marin och akvatisk miljö har rönt har lämnat förslag till regeringen hur detta arbete skall kunna stärkas dels genom att föreslå hur mindre områden i vattenmiljö skulle kunna omfattas av biotopskyddsbestämmelserna i , dels genom att föreslå åtta områden i marin miljö som skulle vara lämpliga för att bilda natur- reservat, varav ett föreslås vara fiskefritt i enlighet med miljökvalitets- målet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Även om tyngdpunkten i arbetet med att bevara biologisk mångfald ligger på ekosystemnivå med dess olika naturtyper och landskapsavsnitt, behövs också insatser på art- och genetisk nivå eftersom vissa arter kräver specifikt utformade åtgärder. har arbetet med ca 70 sådana artspecifika åtgärdsprogram påbörjats. Regeringens bedömning: Regeringen avser att föreslå åtgärder som kan bidra till att bryta den pågående negativa utvecklingen i havsmiljön så att de nationella miljökvalitetsmål som är relevanta för havsmiljön kan nås till 2020. Den europeiska strategin som utarbetats inom EU kommer att utgöra ett viktigt verktyg i arbetet med att nå dessa mål. Sjöfart, fiske, gifter, övergödning och klimatförändringar bidrar tillsammans till en negativ utveckling av havsmiljön. Trots vidtagna åtgärder har och miljötillstånd i stort sett inte förbättrats . Tvärtom pekar trenden på att tillståndet kommer att vara oförändrat eller sämre inom ett eller . I konstateras en utveckling där dels volymerna transporterad olja ökar, dels att transporterna sker med allt större fartyg. Inte sällan sker dessa transporter också med undermåliga fartyg. Den förändrade riskbilden innebär en ökad risk för ett stort oljeutsläpp med svåra konsekvenser. Haven producerar betydligt mindre fisk än vad som vore möjligt från ett fungerande ekosystem med fiskbestånd inom säkra biologiska gränser. Övergödningen orsakar fortsatt betydande störningar. Kraftfulla åtgärder krävs för att lösa problemen i havsmiljön. Den svenska havsmiljöpolitiken utgår från det nationella miljökvalitets- målet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Målet innebär att och skall ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden skall bevaras. Kust och skärgård skall ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelse- värden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbar Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. Åtta delmål anger inriktning och tidsperspektiv för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd för miljöer samt kust- och skärgårdsområden med höga natur- och kulturvärden, strategi för kustens och skärgårdens kulturarv och odlingslandskap, åtgärdsprogram för hotade arter och fiskstammar, minskning av bifångster av däggdjur, sjöfåglar och oönskade fiskarter, anpassning av uttaget av fisk inklusive bifångster av ungfisk, begränsning av buller och andra störningar från båttrafik, skärpt lagstiftning och ökad övervakning av utsläppen av olja och kemikalier från fartyg samt åtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten. En förutsättning för att miljökvalitetsmålet skall uppnås är att också miljökvalitetsmålen Ingen övergödning och Giftfri miljö nås. Totalt sett har dock inte mindre än 11 av de 15 miljökvalitetsmålen bäring på haven. På grund av de miljöproblemens gränsöverskridande karaktär är det globala och regionala samarbetet av avgörande betydelse. är pådrivande och deltar kontinuerligt mycket aktivt i arbetet för att bevara och skydda den miljön bl.a. inom ramen för konventionen för skydd av den miljön i (HELCOM) och konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten (OSPAR). Arbete bedrivs också inom ramen för där f.n. är ordförandeland. Vid det gemensamma ministermötet för HELCOM och OSPAR i betonades de regionala konventionernas betydelse i arbetet med den europeiska strategin. HELCOM:s och OSPAR:s roll i det arbetet definierades. Mötet slog vidare fast att ekosystemansatsen skall tillämpas i förvaltningen av alla mänskliga aktiviteter som påverkar haven och att åtgärder som behövs för dess genomförande skall utvecklas. Mötet beslutade också att HELCOM och OSPAR skall samarbeta för att till 2010 skapa ett nätverk som omfattar båda havsområdena med väl förvaltade skyddade områden. Vid världstoppmötet i enades länderna om en rad åtaganden i syfte att säkerställa en hållbar utveckling av oceanerna och uppnå ett hållbart fiske, bl.a. genom att verka för en tillämpning av ekosystemansatsen och att återuppbygga och återställa fiskbestånd som hotas av utrotning möjligt och där så är möjligt . Vid miljöministermötet i behandlades också åtgärder för skydd av havet och fiskebestånden. lämnade tillsammans med sju andra östersjöstater in en ansökan till om att klassa som ett särskilt känsligt havsområde (PSSA). har varit pådrivande i arbetet med att ta fram ansökan och svenska har haft huvudansvaret att samordna ansökan med de övriga länderna. beslöt IMO att i princip förklara för ett särskilt känsligt havsområde. och övriga ansökarländer har att komma med förslag till vilka ytterligare åtgärder som kan bli nödvändiga för en säker sjöfart i . har genom en kraftfull övervakning av de farledsstråk som är värst drabbade av illegala oljeutsläpp till sjöss och ett omfattande arbete nationellt och internationellt bidragit till att antalet konstaterade oljeutsläpp till sjöss fortsätter att minska inom svenskt ansvarsområde. Utöver de konstaterade utsläppen finns dock ett stort mörkertal. Vidare har fler rapporterade misstänkta brott lett till beslut om förundersökning, och antalet beivrade brott har ökat. anslag har utökats med i syfte att uppnå delmålet om att utsläpp av olja och kemikalier från fartyg skall minimeras och vara försumbara . Regeringens skrivelse Ansvarsfullt fiske svenska prioriteringar för EU:s framtida fiskeripolitik (skr. 2001/02:152, bet. 2001/02:MJU23, rskr. 2001/02:321) låg till grund för det svenska arbetet med EU:s nya fiskeripolitik för att främja ett uthålligt fiske. har till angett ytterligare känsliga områden enligt rådets direktiv (91/676/EEG) om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket. Genom återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel lämnas stöd till åtgärder för att bl.a. minska växtnäringsförluster från jordbruket i syfte att minska övergödning. Pågående och nya åtgärder tillsatte regeringen en havsmiljökommission, som bl.a. fick i uppdrag att föreslå åtgärder som kan bryta den pågående negativa utvecklingen i havsmiljön, så att de nationella miljökvalitetsmål som är relevanta för havsmiljön kan nås till 2020. betänkande (SOU 2003:72) överlämnades till regeringen . Sammanfattningsvis föreslår kommissionen en nationell marin strategi samt åtgärder inom områdena sjöfart, fiske, gifter, övergödning och internationellt samarbete. Flera av förslagen innebär en revidering av de miljökvalitetsmål som är relevanta för havets miljötillstånd. Regeringen avser att lägga fram förslag med anledning av betänkandet . Med utgångspunkt från EU:s sjätte åtgärdsprogram för miljön lade fram meddelandet Mot en strategi för att skydda och bevara den miljön. gav rådet sitt stöd till dess inriktning och målsättningar. Kommissionen har därefter inlett arbetet med att utveckla innehållet i en strategi, som är avsedd att läggas fram för rådet . Strategin skall vara sektorsövergripande och baseras på en ekosystemansats vid förvaltningen av de mänskliga aktiviteter som påverkar havets miljö. Stor vikt läggs vid att de regionala förhållandena ges fullt erkännande. Den europeiska strategin komma att utgöra ett viktigt instrument för att uppnå relevanta nationella miljökvalitetsmål. arbetar aktivt inom EU och regionala fiskeorganisationer för att bevara hotade fiskbestånd och skapa ett uthålligt fiske. Speciellt gäller detta torskbestånden runt våra kuster. har kraftfullt verkat inom EU för att få till stånd åtgärder för att restaurera de svaga torskbestånden, som reducerats av miljöstörningar och överutnyttjande. Detta arbete bör fortsätta och fördjupas på ett internationellt och nationellt plan. har arbetet koncentrerats på återhämtningsplaner för utsatta fiskbestånd som torsk och lax. Långsiktigt verkar för en utveckling av tekniska regleringar, som selektiva fiskredskap, fredade Skr. 2003/04:129 områden, minimimått och landningsstorlekar. Den överexploatering av världens bestånd av valar som skedde under de senaste två hundra åren har lett till en mycket kraftig minskning av bestånden och deras utbredning. beslutade regeringen om propositionen En hållbar svensk politik i fråga om valar (prop. 2003/04:124) som behandlar riktlinjer för den framtida svenska valpolitikens utformning och organisation samt en redovisning av den politik som har förts med betoning på den utveckling som ligger till grund för dagens situation. innehar ordförandeskapet i med sikte på ett ministermöte . Ministermötet kommer att fokusera på frågor om miljöpåverkan från sjöfart och fiske. Regeringens bedömning: Det är särskilt viktigt att aktivt driva på arbetet med den nya kemikalielagstiftningen inom EU (REACH) och den globala kemikaliestrategin för att uppfylla miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Regeringen anser att informationskraven för kemikalier bör skärpas samt att försiktighets- och substitutionsprincipen och principen om att förorenaren skall betala bör vara grundpelarna i kemikaliehanteringen både inom EU och globalt. kommer vidare att aktivt driva på det internationella arbetet med reglering av användningen och utfasningen av tungmetaller. I det moderna samhället används ett stort antal kemiska ämnen och både antalet ämnen och volymerna av dessa ökar stadigt. Kemikalie- användningen har bidragit till välstånd men är förknippad med allvarliga hälso- och miljöproblem. är arbetet med att minska dessa problem och uppnå en hållbar kemikalieanvändning en av de högst prioriterade miljöfrågorna både nationellt, inom EU och internationellt. Användningen av kemikalier har bidragit till vår välfärd men har också en baksida. Vi utsätts för en mängd kemiska ämnen via vår mat och vårt dricksvatten, i inom- och utomhusmiljön, i hem-, skol- eller arbetsmiljön. Den stora okunskapen om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper samt om kemiska ämnens förekomst i varor utgör grundläggande problem i arbetet för en giftfri miljö. Kartläggning av kemiska hälsorisker och riskbedömning av kemikalier måste utgå från de känsligaste individerna. Detta kan innefatta barn och andra känsliga grupper, t.ex. personer med vissa sjukdomar. När det gäller vissa kemikalier påverkas dessutom kvinnor och män olika, vilket bör beaktas. Större kunskaper måste inhämtas för att miljökvalitetsmålet Giftfri miljö skall nås inom en generation. Vidare skall användningen av särskilt farliga ämnen fasas ut. Det gäller cancerframkallande, arvsmasse- påverkande, fortplantningsstörande, svårnedbrytbara och bioackumu- Dessutom bör strategier utvecklas för en utfasning av även hormonstörande, allergiframkallande, och nervskadande ämnen samt ämnen som bedöms innebära motsvarande risk. I det nationella kemikaliearbetet presenterade Kemikalieinspektionen (KemI) 2002 ett regeringsuppdrag om högaromatiska oljor i bildäck och driver i första hand att ett förbud införs på EU-nivå. I andra hand kommer att gå före med ett nationellt förbud. KemI har också på regeringens uppdrag tagit fram underlag om ett nationellt förbud mot bromerade flamskyddsmedel. Förbud mot enskilda bromerade flam- skyddsmedel övervägs. har beslutat om att avfall innehållande kvicksilver permanent skall förvaras djupt nere i berggrunden. En utomstående aktör skall nu tillkallas för att samordna beslutets genomförande. I EU:s pågående omregistrerings- och utvärderingsprogram för bekämpningsmedel har i flera fall medverkat till att ämnen med oacceptabla miljö- och hälsoegenskaper förbjudits, t.ex. aldicarb, lindan, atrazin och simazin. I andra fall har förgäves motsatt sig god- kännandet av substanser som parakvat och quinoxyfen som är godkända inom EU och potentiellt kan komma att prövas för användning i . När det gäller parakvat har i väckt en ogiltighetstalan mot beslutet om godkännande. Arbetet med följdlagstiftningen till EG:s biociddirektiv (98/8/EG) har avslutats och arbetet med registrering och utvärdering av biocidprodukter har påbörjats. Vid världstoppmötet i beslutades bl.a. att en global kemikaliestrategi skall tas i regi. har också tagit fram en global studie av miljöproblemen kring kvicksilver. Vidare antogs ett globalt system för klassificering och märkning av kemikalier inom FN-systemet 2002. Pågående och nya åtgärder KemI har fått regeringens uppdrag att förbereda en utfasning av den återstående kvicksilveranvändningen. beslutade regeringen att ge KemI i uppdrag att utreda ett system för information om kemikalier i varor, i enlighet med miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Uppdraget kommer att redovisas . har fått i uppdrag av att utarbeta en strategi för EU:s arbete med kvicksilverfrågor. Kommissionen pla- nerar att presentera strategin . och de övriga nordiska länderna har aktivt bidragit till Kommissionens arbete, bl.a. genom att Nordiska kemikaliegrupp anordnade av en workshop om kvicksilverstrategin i . presenterade ett förslag till ny kemikalielagstiftning (Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals, REACH). Förslaget går i korthet ut på att förhands- registrering, riskvärdering och godkännande skall krävas för kemikalier innan de släpps ut på marknaden. Kraven på att ta fram underlag för godkännandet ligger på industrin. Rådets industri- och konkur- rensarbetsgrupp behandlar förslaget. ståndpunkt är att särskild vikt bör fästas vid ett bättre skydd av miljö och hälsa och inte endast vid Skr. 2003/04:129 konkurrensaspekter. Exempel på detta är att lagstiftningens krav även skall omfatta nya kemikalier som tillverkas i volymerna och att systemet för godkännande skall förbättras. Att detta förslag till förändring, i likhet med REACH-förslaget i övrigt, inte ställer orimliga krav på små och medelstora företag är en viktig aspekt för . För att förbättra kunskapsunderlaget i REACH-förhandlingarna har tagit initiativet till en gemensam nordisk studie av ekonomiska konsekvenser av förslaget. Verket för näringslivsutveckling () har också fått regeringens uppdrag att i samråd med KemI utreda konsekvenserna av REACH för svenska företag. Resultatet av studierna kommer att presenteras . Kommissionen presenterade ett meddelande om en strategi för miljö och hälsa (SCALE) med syfte att minska miljörelaterade hälsoeffekter och som i stor utsträckning behandlar kemikaliefrågor. Kommissionen presenterade 2003 ett meddelande om en tematisk strategi för hållbar användning av bekämpningsmedel, som innehåller förslag om bl.a. nationella handlingsprogram, utbildningsinsatser, tillsyn och ekonomiska styrmedel. Ett slutligt förslag till strategi väntas . Inom kommissionen pågår också arbetet med en revidering av bekämpningsmedelsdirektivet (91/414/EG). Ett förslag väntas . I detta sammanhang har drivit frågan om att införa substitutionsprincipen samt en stärkt koppling mellan den tematiska strategin och direktivet. Vidare framhåller behovet av strikta och primärt farobaserade kriterier för godkännande av bekämpningsmedel. Ämnen som är cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska samt persistenta, bioackumulerbara och toxiska ämnen eller ämnen som är förknippade med andra risker så som reproduktionsstöringar skall inte förekomma som bekämpningsmedel. framhåller också betydelsen av nationella program för riskbegränsning. Rotterdamkonventionen ställer krav på att importlandet skall lämna ett godkännande innan vissa farliga kemikalier får exporteras. Arbetet med att utöka konventionens lista över kemikalier har fortgått i väntan på att konventionens träder i kraft . om långlivade organiska föroreningar träder i kraft och från svensk sida har underlag med förslag till nya ämnen tagits fram till konventionens förbudslista. Arbetet med den globala kemikaliestrategin inleddes i och med att det första internationella mötet hölls i . Regeringens bedömning: Regeringen avser att återkomma till med en uppföljning av det svenska klimatarbetet. Enligt propositionen klimatstrategi kan regeringen, om behov finns, komma att föreslå ytterligare åtgärder och/eller föreslå en omprövning av målet. Regeringen anser att klimatförändringarna är en prioriterad fråga. 2003/04:129 Utsläppen av växthusgaser är så stora att halten av dem ökar i atmosfären på ett sätt som kan leda till omfattande klimat- förändringar. Att begränsa människans bidrag till ökad växthuseffekt genom att minska utsläppen av klimatpåverkande gaser är att ta ansvar för den miljö våra barn kommer att leva i. Utsläppen av koldioxid, som är den dominerande växthusgasen, kommer företrädesvis från förbränning av fossila bränslen inom transportsektorn, energisektorn och industrin. Andra viktiga växthusgaser är metangas som bl.a. kommer från deponering av avfall och från djurskötsel samt lustgas som främst kommer från hantering av gödsel och från förbränning av bränslen. Koldioxidutsläppen i har minskat . Till en början minskade utsläppen som ett resultat av den förda energipolitiken, inte minst genom att oljeeldning ersattes med vatten- och kärnkraft. och inledningen av pressades utsläppen ned något trots att de ökade i många länder i omvärlden. Minskningen är främst ett resultat av koldioxidskatten. Utsläppen av koldioxid från bostads- och servicesektorerna har t.ex. minskat med . har satsat på energikällor som inte bidrar till växthuseffekten och användningen av biobränslen har ökat starkt . har arbetat med ekonomiska styrmedel i klimatarbetet. I den ekonomiska vårpropositionen 2000 angav regeringen att det samlade utrymmet för grön skatteväxling var . FN:s konvention om klimatförändringar och Kyotoprotokollet I samband med att effekterna av människans utsläpp av växthusgaser blev kända startades inom FN ett arbete för att begränsa dessa utsläpp. Resultatet blev en ramkonvention om klimatförändringar som kunde antas vid konferensen i . Genom denna konvention finns det en politisk samsyn om att växthuseffekten är ett reellt problem som måste hanteras. hade 188 stater ratificerat klimatkonventionen. Industriländerna har under konventionen bl.a. åtagit sig att ta ledningen i arbetet mot klimatförändringar och att stödja utvecklingsländerna. Genom Kyotoprotokollet, som antogs 1997, genomförs ett första steg mot konventionens mål att undvika farlig mänsklig påverkan på klimatsystemet. I protokollet åtar sig industri- länderna att minska sina utsläpp av de sex vanligaste växthusgaserna i genomsnitt jämfört med utsläppen . Eftersom bl.a. och inte ratificerat protokollet har det ännu inte trätt i kraft. har de globala förhandlingarna när det gäller hur Kyotoprotokollet skall genomföras och följas upp slutförts. Beslut har fattats om påföljder, hur kolsänkor skall behandlas, hur rapportering skall ske och vilka regler som skall användas för Kyotoprotokollets s.k. flexibla mekanismer. Handel med utsläppsrätter är av stor betydelse för att minska de globala utsläppen av koldioxid. Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan innebär att halten, räknat som koldioxidekvivalenter, av de sex växthusgaserna enligt Kyoto- protokollets och FN:s klimatpanels (IPCC) definitioner tillsammans skall stabiliseras på en halt lägre än 550 ppm i atmosfären. internationellt verka för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. 2050 bör utsläppen för sammantaget vara lägre än koldioxidekvivalenter och invånare, för att därefter minska För att målet skall nås krävs internationellt samarbete och insatser i alla länder. De svenska utsläppen av växthusgaser skall som ett medelvärde för perioden 20082012 vara lägre än utsläppen . Utsläppen skall räknas som koldioxidekvivalenter och omfatta de sex växthusgaserna enligt Kyotoprotokollets och IPCC:s definitioner. Det svenska klimatarbetet och det nationella målet skall fortlöpande Om utsläppstrenden visar sig vara mindre gynnsam än man nu förutser eller att de åtgärder som vidtas inte ger väntad effekt, kan regeringen föreslå ytterligare åtgärder och/eller vid behov föreslå en omprövning av målet. Härvid skall hänsyn tas till konsekvenser för svensk industri och dess konkurrenskraft. Den senaste utsläppsprognosen, tredje nationalrapport, pekar mot att utsläppen i stort sett hamnar på samma nivå som 1990 för att därefter öka. Ytterligare åtgärder kommer att behövas för att bryta en Kyotoprotokollets ikraftträdande är ett betydelsefullt steg på vägen mot en global lösning av klimatfrågan. Ett genomförande av protokollet torde även vara betydelsefullt för en hållbar utveckling i global skala. nå det långsiktiga klimatmålet till 2050 behövs dock ett omfattande och långsiktigt omställningsarbete med ytterligare insatser och internationell Regeringen fäster stor vikt vid det fortsatta arbetet med att få protokollet att träda i kraft. I propositionen klimatstrategi (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163) anförs att en begränsad klimat- påverkan skall uppnås genom en aktiv klimatpolitik som integreras i hela Var och en måste ta sin del av ansvaret. myndigheter och kommuner som företag, organisationer och enskilda. Ekonomiska styrmedel som koldioxid- och energibeskattning utgör hörnstenen i svensk klimatpolitik. Därtill har olika former av stöd för energieffektivisering och förnybara bränslen spelat en viktig roll. har nu ersatts av ett mer marknadsanpassat system för gröna elcertifikat. De långsiktiga energipolitiska satsningarna på forskning och utveckling samt stöd till lokala investeringsprogram spelar vidare en betydande roll. Klimatarbetet bör utformas så att det nationella utsläppsmålet och åtagandet enligt Kyotoprotokollet kan nås på ett kostnadseffektivt sätt. propositionen redovisas ett antal åtgärder som bör påbörjas . Pågående och nya åtgärder Klimatfrågans växande betydelse har gett skäl till att även på lokal och regional nivå satsa på åtgärder som minskar utsläppen av växthusgaser. bedrivs sådana satsningar bl.a. genom stöd till klimatinvesteringsprogram (KLIMP). Regeringen arbetar med att genomföra EG-direktivet om handel med utsläppsrätter för växthusgaser. Systemet kommer inledningsvis att endast omfatta koldioxid och stora energianläggningar samt viss energiintensiv industri. Systemet skall starta . En parlamentarisk utredning har haft till uppgift att se över reglerna för nedsättning av energiskatter inom industrin. Utredningen lade fram sitt slutbetänkande (SOU 2003:80) . Frågan bereds inom . Vidare pågår ett fortsatt arbete för att genomföra den gröna skatteväxlingen samt vissa energi- skatteförändringar som är nödvändiga till följd av det energi- skattedirektiv som antogs inom EU . En övergång till förnybara energikällor leder till minskad klimatpåverkan. Ett system med s.k. gröna certifikat för att främja el från förnybara energikällor startades . Målet är att öka andelen förnybar el med till 2010. Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare (2001:08) att se över vägtrafikbeskattningen med hänsyn till dess miljöpåverkan men även med hänsyn till andra samhällsmål som konkurrenskraft och trafiksäkerhet. Utredningen skall lägga fram sitt slutbetänkande .