prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — I myndigheten ingår dessutom Resurscenter syn, Resurscenter döv/hörsel, Resurscenter dövblind samt Resurscenter tal- och språk. Resurscentren har i uppdrag att genomföra utredningar och träning av enskilda barn och ungdomar. Re- surscentren ger även information och utbildning till föräldrar, lärare och annan personal. För viss utveckling av läromedel för vuxna har regeringen tillfört anslaget . Anslaget får användas för att finansiera kostnader uppkomna under anslag 25:5 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.25:4 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Intäkterna avser främst ersättning från kommunerna för elever vid Resurscenter syn samt Resurscenter tal och språk. får disponeras av myndigheten. Prognosen utgår från regeringens beslut (SKOLFS 2001:28) om att avgifterna för barn i värdkommunerna, dvs. de kommuner där verksamheten är belägen, skall uppgå till per barn och år och att avgiften för barn från andra kommuner skall uppgå till per barn och år. Av- gifterna utsätts för prövning . Det ekonomiska målet är att intäkterna delvis skall täcka kostnaderna för verksamheten. Kostnader som inte finansieras med avgiftsintäkter skall finansieras från detta anslag. För redovisas ett anslagssparande på . får disponera anslagssparandet. Utredningen om läromedel för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder (dir. 2001:65) lämnade sitt slutbetänkande Läromedel specifikt (SOU 2003:15) . Utredningen hade i uppgift att göra en översyn av statens engagemang för framställning och anpassning av läromedel och studiematerial för barn, elever och vuxna med funktionshinder i förskola, skola och vuxenutbildning. Regeringen bereder frågan och tills vidare har ett fortsatt ansvar för utveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder. Regeringen avser att tydliggöra Specialpedagogiska institutets uppdrag gällande utveckling och produktion av läromedel för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder från förskolan till vuxenutbildningen. Utredningen om visstidsplaceringar (dir. 2002:106) redovisade sitt slutbetänkande Visstidsutbildning vid statliga resurscenter (SOU 2002:106) . Betänkandet bereds i . Regeringen avser att återkomma med förslag till . fick för en revisionsberättelse med invändning på grund av att den interna styrningen och kontrollen avseende institutets anslag inte har fungerat på ett tillfredsställande sätt . Myndigheten har inte haft kontroll över de två betalningsflöden som används. Som en följd av detta har institutet ett 9,1 mnkr för lågt saldo på räntekontot hos /03. Dessutom redovisas felaktigt en ford- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ran på statsverket i posten Avräkning med statsverket med samma belopp. Regeringen har med anledning av en revisionsanmärkning för givit i uppdrag att se över samtliga ekonomiadministrativa rutiner, identifiera problem samt föreslå åtgärder. I uppdraget ingick även att redovisa hur institutets interna styrning och kontroll skall stärkas och utvecklas. Myndigheten presenterade en delrapport av uppdraget och en slutrapport . Regeringen bedömer att de av myndigheten vidtagna åtgärder leder till förbättringar i myndighetens ekonomistyrning. Regeringen avser att noga följa utvecklingen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 10.25.4 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 10.1.525:5 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder Tabell 10.25:5 Anslagsutveckling för skolutveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 23 077 tkr prisnivå. 3Motsvarar 23 077 tkr prisnivå. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utredningen om läromedel för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder (dir. 2001:65) lämnade sitt slutbetänkande efter att ha fått förlängning av utredningstiden (dir. 2002:131). Utredningen hade i uppdrag att göra en översyn av statens engagemang för framställning och anpassning av läromedel och studiematerial för barn, elever och vuxna med funktionshinder i förskola, skola och vuxenutbildning. Regeringen bereder frågan och tills vidare har ett fortsatt ansvar för utveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.25:5 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Det ekonomiska målet är att intäkterna från läromedelsförsäljningen delvis skall finansiera verksamheten. De kostnader som inte finansieras med avgiftsintäkter skall finansieras från detta anslag samt från anslaget 25:4 . Med anledning av utredningen om läromedel för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder avser regeringen att tydliggöra Specialpedagogiska institutets uppdrag gällande utveckling och produktion av läromedel för barn, elever och vuxenstuderande med funktionshinder från förskola till vuxenutbildning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 10.25:5 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 10.25:6 Anslagsutveckling för 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2I beloppet ingår 294 tkr som kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1). 3Motsvarar 242 333 tkr prisnivå. 4Motsvarar 242 333 tkr prisnivå. Utbildningen i specialskolan har som mål att ge barn och ungdomar som är döva eller hörselskadade en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i eller för berörda elever i särskolan. Myndigheten består av sex skolenheter, varav fem är regionala specialskolor för döva och hörselskadade elever och en är en nationell specialskola för döva och hörselskadade med utvecklingsstörning samt för dövblindfödda elever. Förutsättningen för elevernas kunskapsmässiga och sociala utveckling är att de erbjuds en teckenspråkig miljö. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.25:6 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Avgifterna utgörs av ersättning från kommunerna för elever i specialskola. Dessa intäkter får disponeras av myndigheten. Prognosen utgår från regeringens beslut (SKOLFS 2003:2) om att avgifterna för elever i värdkommunerna, dvs. de kommuner där verksamheten är belägen, skall uppgå till per elev och år och att avgiften för elever från andra kommuner skall uppgå till per elev och år. Avgifterna utsätts för prövning . Det ekonomiska målet är att intäkterna från verksamhet delvis skall täcka kostnaderna för verksamheten. Kostnader som inte finansieras med avgiftsinkomster skall finansieras från detta anslag. redovisas ett totalt anslagssparande på anslaget om . Av detta har dragits in. Andelen avgångselever som lämnar specialskolan med fullständiga avgångsbetyg är fortsatt låg. I flera enskilda kärnämnen är resultatet ändå tillfredställande i relation till elevernas inlärningsbetingelser och förutsättningar i övrigt. arbete med myndighetsgemensamma utvecklings- och kompetensförstärkande projekt har fortsatt. Exempelvis har omfattande utbildningsprogram i teckenspråk genomförts samt seminarium kring olika metodiska/pedagogiska utvecklingsfrågor. Regeringen bedömer att på ett systematiskt och aktivt sätt arbetar med att öka måluppfyllelsen. Regeringen avser att noga följa hur myndighetens ökade kostnader för bl.a. pensionsavgifter påverkar verksamhetens utvecklingsinsatser och resultat. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 10.25.6 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 10.1.725:7 Särskilda insatser på skolområdet Tabell 10.25:7 Anslagsutveckling för särskilda insatser på skolområdet 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 278 037 tkr prisnivå. 3Motsvarar 278 037 tkr prisnivå. Under detta anslag beräknar regeringen medel för i huvudsak: -bidrag till kommuner för samordnade regionala utbildningsinsatser för elever med funktionshinder och samordnade utbildningsinsatser avseende särskild undervisning på sjukhus m.m. enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet -ett elevbaserat tilläggsbidrag till , , och kommuner för speciellt anpassad gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever () från hela landet -bidrag till kommun enligt avtal mellan staten och kommunen om viss stat- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 lig ersättning avseende gymnasial utbildning i för döva och hörselskadade elever (/RGH) -särskilda statsbidrag enligt avtal mellan staten och samt kommun om bidrag till kostnader för viss riksrekryterande utbildning för elever med utvecklingsstörning -bidrag enligt förordningen (SKOLFS 2002:21) om statsbidrag för vissa elever vid . Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på anslaget är antalet elever. redovisas ett anslagssparande på . Av detta har dragits in. Enligt förordningen (1991:931) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet kan en kommun, ett landsting eller ett kommunalförbund få statsbidrag till vissa utbildningsinsatser av regional art för funktionshindrade elever. har genomfört vissa förändringar för att förbättra arbetet med fördelning av medel. påbörjas även ett arbete med hur uppföljningen skall ske. Elevantalet på gymnasieutbildning för svårt rörelsehindrade elever () har varit 175. Elevantalet på riksgymnasierna för döva och hörselskadade elever (/RGH) har varit 423. Utbildningen är organiserad vid tre av kommuns skolenheter. Elevantalet vid riksgymnasierna vid såväl RGD/RGH som Rh-anpassad utbildning beräknas i stort sett till oförändrad nivå. fördes från anslaget till anslag 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg som en del i finansieringen av en förstärkt kvalitetssatsning. Dessa medel återförs nu till anslaget. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 10.25.7 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Tabell 10.25:8 Anslagsutveckling för Sameskolstyrelsen 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2I beloppet ingår 173 tkr som kompensation för avgiften för den årliga revisionen (se avsnitt 4.5.1). 3Motsvarar 32 377 tkr prisnivå. 4Motsvarar 32 377 tkr prisnivå. Utbildningen vid sameskolorna och den integrerade samiska undervisningen i den kommunala har som mål att bevara och utveckla det samiska språket och den samiska kulturen genom att ge samiska barn en utbildning med samisk inriktning. Utbildningen skall i övrigt för sameskolan motsvara utbildningen t.o.m. årskurs 6 i och för den integrerade samiska undervisningen t.o.m. årskurs 9 i . Sameskolstyrelsen, som är styrelse för sameskolorna och integrerad undervisning i den kommunala , får även efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter inom förskoleklass och förskole- och fritidshemsverksamheten för samiska barn. Det finns sex sameskolor och den integrerade samiska undervisningen bedrivs inom grundskola i nio kommuner. Antalet elever är i stort sett oförändrat jämfört med föregående år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Uppföljning av kunskapsmålen i årskurs 5 visar att måluppfyllelsen i sameskolan behöver öka i framför allt svenska, engelska och samiska. Vissa problem finns att kunna rekrytera pedagogiskt utbildade lärare med adekvata kunskaper i samiska. Behov föreligger också av kompetensutveckling i samiska för befintlig personal för att undervisningen i så stor utsträckning som möjligt skall kunna bedrivas på samiska. Ett särskilt angeläget område för Sameskolstyrelsen är att öka tillgången på läromedel i de olika samiska språkvarieteterna. En jämförelse mellan budget och utfall visar ett underskott på . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 10.25:8 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Sameskolstyrelsen bedriver en verksamhet med i huvudsak goda resultat för elever i både sameskolan och den integrerade verksamheten. Re- geringen förutsätter att Sameskolstyrelsen uppmärksammar behovet av åtgärder för att öka måluppfyllelsen i sameskolan. Sameskolstyrelsen fick för revisionsanmärkningar avseende den ekonomiska redovisningen. Kostnader och intäkter har inte blivit rättvisande redovisade för förskole- och fritidshemsverksamheten som expanderat . Anmärkningarna innebär att myndighetens totala kostnader och andra intäkter än anslag inte har fördelats per verksamhetsgren. Bristerna har fått till följd att kostnaden per elev i undervisningen och kostnaderna för förskole- och fritidshemsverksamheten är för lågt redovisade. Sameskolstyrelsen har vidtagit åtgärder för att förstärka sin ekonomiadministration, med inriktning mot redovisning och controllerfunktion. Regeringen kommer noga att följa de åt- gärder som myndigheten vidtar för att förbättra redovisningen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 10.25:8 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 10.1.9 25:9 Maxtaxa i barnomsorgen m.m. Tabell 10.25:9 Anslagsutveckling för maxtaxa i barnomsorgen m.m. 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Under anslaget bekostas statsbidrag till de kommuner som har ett system med maxtaxa i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt det statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder motsvarande som skall lämnas till de kommuner som tillämpar maxtaxa. Under anslaget bekostas även kostnader för arbete med administration av rekvisitioner från kommunerna samt den uppföljning av reformens olika delar för vilken skall ansvara. Kompensationen till kommunerna för de övriga delarna av reformen om maxtaxa och allmän förskola ges genom det generella statsbidraget under utgiftsområde 25, anslag 91:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting. För den allmänna förskolan är kompensationen , för förskoleverksamhet 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 för barn till arbetslösa och föräldralediga 300 respektive . uppföljning av maxtaxereformen beskrivs i avsnitt 5.1.1. redovisas ett anslagssparande på . Allt anslagssparande har dragits in. ekonomiska vårproposition föreslog regeringen i syfte att begränsa statens utgifter att de högsta avgifterna i maxtaxan höjs. Höjningen innebär att avgifterna höjs för hushåll med avgiftsgrundande inkomster . De höjda avgifterna innebär möjlighet till ökade avgiftsinkomster för kommunerna. Regeringen sänker i och med detta det statsbidrag som lämnas till kommuner som tillämpar maxtaxan med . De nya reglerna träder i kraft . Regeringen bedömer att alla kommuner kommer att tillämpa systemet med maxtaxa i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om 3 för . Tabell 10.25.9 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 10.1.1025:10 Bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem Tabell 10.25:10 Anslagsutveckling för bidrag till personalförstärkning i skola och fritidshem 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . I och med beslut om budgetpropositionen (prop. 2000/01:1 utg.omr. 16, bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99) infördes ett särskilt statsbidrag riktat till skolsektorn för att öka personaltätheten. Bidraget avser att förbättra förutsättningarna för att höja skolornas resultat i förhållande till mål uttryckta i läroplan och kursplaner genom att tillföra mer personal till skola och fritidshem. Bidraget skall användas till personalförstärkningar som är strategiska för att nå en ökad måluppfyllelse. Kostnader i samband med administration och uppföljning av statsbidraget skall inrymmas i de beräknade medlen. Statsbidraget för personalförstärkningar beräknas öka successivt med tills nivån är nådd. Anslaget styrs av förordningen (2001:36) om statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem. uppföljning av statsbidragen för /02 visar att av kommunerna använt bidraget för avsett ändamål. har därför hållit inne hela eller del av 11 kommuners statsbidrag vid utbetalningen . Summan uppgår till ca , vilket motsvarar en procent av de totalt fördelade bidragen 2001/02. Orsaken är att dessa kommuners kostnader för personalförstärkningar understigit tilldelat statsbidrag. uppföljning och utvärdering av personalförstärkningsbidragets första bidragsår beskrivs vidare i avsnitt 6.1.4 och i resultatbedömningsavsnittet 6.2. redovisas ett anslagssparande på . Allt anslagssparande har dragits in. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringens utgångspunkt är att statsbidraget till personalförstärkningar i skola och fritidshem fördelas till alla kommuner. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om 3 för . Tabell 10.25.10 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 10.1.1125:11 Bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola Tabell 10.25:11 Anslagsutveckling för bidrag till viss verksamhet motsvarande grundskola och gymnasieskola 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 128 523 tkr prisnivå. 3Motsvarar 128 523 tkr prisnivå. Under detta anslag beräknar regeringen medel för i huvudsak: -särskilt verksamhetsstöd till bl.a. vissa riksrekryterande gymnasiala utbildningar och förberedande dansutbildningar i , , och -bidrag till kostnader för anslutning till examensorganisationen () i , särskilt statsbidrag till och kommuner för IB-utbild- ning samt för IB-utbildning vid Humanistiska -ersättning till kommun och landsting för kostnader för nordiska elever på gymnasial nivå -ersättning vid personskada till elev i viss gymnasieutbildning -bidrag till riksinternatskolor enligt avtal mellan staten och respektive riksinternatskola samt statsbidrag till internationella grund- och gymnasieskolor -statsbidrag enligt förordningen (1996:565) om statsbidrag till kostnader för utlandssvenska elevers skolgång i . Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på anslaget är antalet elever. redovisas ett anslagssparande på . Av detta har dragits in. Elva kommuner fick verksamhetsstöd för utbildningar med särskild inriktning . har haft i uppdrag att se över systemet med särskilt verksamhetsstöd. Redovisningen av uppdraget överlämnades till 2000 som underlag för kommitténs överväganden. I avvaktan på regeringens ställningstagande med anledning av kommitténs förslag behålls verksamhetsstöden oförändrade. Statsbidrag lämnas till de tre riksinternatskolorna för utlandssvenska elever (och Humanistiska ). Elevutvecklingen vid riksinternatskolorna håller en tämligen nivå på ca 300 elever. Bidrag lämnas även till åtta internationella grundskolor i , och , två internationella gymnasieskolor i samt till IB-utbildning i Gö- teborg, och . Elevutvecklingen vid de internationella skolorna visar på en ökning, med ett genomsnittligt elevantal 2002 på ca 1 500 elever på och ca 180 elever i gymnasieskolan. Från anslaget utbetalas också bidrag till en kommun för elever från annat nordiskt land enligt överenskommelsen om nordisk utbildningsgemenskap på gymnasial nivå. Bidraget har för omfattat 420 elever. kommer att ges i uppdrag att göra en utvärdering av överenskommelsen om nordisk utbildnings- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 gemenskap på gymnasial nivå som ett led i det svenska ordförandeskapets prioritering att undanröja gränshinder. fördes från anslaget till anslag 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg som en del i finansieringen av en förstärkt kvalitetssatsning. Dessa medel återförs nu till anslaget. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . Tabell 10.25.11 Härledning av anslagsnivån 2004-2006 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 10.1.1225:12 Bidrag till svensk undervisning i utlandet Tabell 10.25:12 Anslagsutveckling för bidrag till svensk undervisning i utlandet 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 89 321 tkr prisnivå. 3Motsvarar 89 321 tkr prisnivå. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Enligt bestämmelserna lämnas statsbidrag till huvudmannen för en svensk utlandsskola, distansundervisning, kompletterande svensk undervisning och undervisning vid utländsk skola (inter- nationell skola). Under anslaget bekostas även löneförmåner m.m. som tillkommer nationellt anställda lärare m.fl. vid Europaskolorna. Bidrag lämnas även till . /03 fanns det 31 svenska utlandsskolor. Antal elever F9 uppgick samma läsår till 1 140. Av dessa var 863 elever statsbidragsberättigare. I gymnasieskolan gick 243 elever, varav endast 87 var statsbidragsberättigade.