prop · GR031d3 · 2004-01-01 00:00:00 — När pensionsrätt för premiepension för en pensionssparare fastställts, vilket kan ske tidigast därpå, skall PPM föra över medel som motsvarar pensionsrätten samt avkastning till förvaltning i värdepappersfonder. Medlen ligger i den tillfälliga förvaltningen under . Medlen inom den tillfälliga förvaltningen har i enlighet med PPM:s placeringspolicy placerats dels i reala och nominella statsobligationer, dels som likvida medel på konton hos RGK. Värdet av de förvaltade tillgångarna uppgick per till och avkastningen på årstakt har uppgått till . träffades ett avtal mellan PPM och (). PPM beslutade att frånträda avtalet. Därefter fördes samtal mellan parterna om vilken ersättning som skulle utges. Parterna kunde inte enas och därför lämnades ersättningsfrågan vidare till skiljenämnd. Enligt domen från skiljenämnden skall PPM betala totalt till CSC, vilket PPM därefter har gjort. PPM är dock missnöjd med utgången och har därför inlett ett nytt skiljeförfarande. Uppbyggnaden av PPM finansieras genom lån hos . uppgick skulden till ca . De avgiftsfinansierade utgifterna uppgick till , exkl. betalning till CSC. Avgiftsintäkterna från pensionsspararna uppgick till . PPM beräknar att skulden kommer att öka till ca 2007 innan avgiftsinkomsterna blir större än myndighetens kostnader. Avsikten är att skulden skall vara helt amorterad från det att PPM inledde sin verksamhet, dvs. Den långa amorteringstiden innebär att de initiala kostnaderna för uppbyggnaden av systemet fördelas på flera generationer. PPM har beviljats en särskild kredit på hos som skall användas för att täcka det temporära likviditetsbehovet som uppstår vid fondbyten. Krediten utnyttjas allt efter dagligt behov. 15.5.2 Analyser och slutsatser Regeringen anser att målen för verksamheterna inom statens internbank i stort sett har uppfyllts. Det är särskilt glädjande att konstatera att när de nya ramavtalen för betalningsförmedling ersätter avtalet om CassaNova /04 är det ursprungliga regeringsuppdraget slutfört. Målen för verksamheten har uppnåtts. Däremot har IGN i sin årsredovisning redovisat de olika uppgifterna enlig en indelning som inte är korrekt. IGN har i den finansiella redovisningen inte heller redovisat upplupen ränta. Regeringen konstaterar att IGN har vidtagit åtgärder med syfte att förbättra rutinerna och för att fortsättningsvis garantera en redovisning enligt gällande krav. IGN har bedrivit sin verksamhet med insättningsgarantin och investerarskyddet . Insättningsgarantisystemets nuvarande utformning med inslag av både statlig garanti och ett statligt administrerat ömsesidigt försäkringssystem bör ses över. En renodling av rollen bör kunna göra systemet tydligare i fråga om finansieringsansvar och mål för förvaltningen av avgiftsmedlen. I ett renodlat statligt garantisystem behövs inte en avskild förmögenhetsmassa med särskild kapitalförvaltning. Det är då i stället staten som enligt principerna för den reformerade garantimodellen för övriga statliga garantier täcker ett åtagande i samband med att detta görs. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 har i ett sådant system till syfte att eliminera de marknads- och allokeringsmässiga snedvridningarna som ett statligt garantisystem kan innebära. I ett renodlat ömsesidigt försäkringssystem är det de företag som omfattas av garantin som kollektivt har det fulla ansvaret för åtagandet. IGN är en myndighet som i mycket stor omfattning köper de tjänster som behövs för att kunna driva sin verksamhet, såsom förvaltning av avgiftsmedlen och ekonomiadministrativa tjänster. Antalet egna anställda inom har därför varierat mellan en och två personer. Det kan finnas skäl som talar för att verksamheten i stället bör inordnas i en större myndighet med liknande ansvar och uppgifter. Regeringen avser mot bakgrund av bl.a. dessa frågeställningar avseende IGN:s roll och uppgifter besluta om direktiv för en utredning med uppdrag att se över systemet och dess myndighetsstruktur. Insättningsgarantin och investerarskyddet finns också reglerade inom det gemensamma regelverk som finns inom ramen för samarbetet inom EU. Förändringar och överväganden skall göras med beaktande av dessa krav samt effekter på konkurrensförhållanden. PPM har redovisat verksamheten i enlighet med uppställda krav. Verksamheten har kunnat genomföras utan några större störningar och PPM har i allt väsentligt nått upp till ställda mål. Verksamheten inom PPM präglas fortfarande till viss del av ett uppbyggnadsarbete av IT-system. Ett system som f.n. är under uppbyggnad skall hantera den mängd ansökningar och beslut om premiepensioner som fr.o.m. innevarande budgetår lämnas in. Det är viktigt att det kraftigt ökade antalet ansökningar kan hanteras på ett effektivt sätt. PPM redovisas så som övriga delar av det nya ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Regeringen anger den maximala nivån på utgifterna inom PPM genom räntekontokrediten för rörelsekapitalbehov. Styrningen och uppföljningen av PPM är därmed av något annan karaktär men är dock lika viktig som för övriga myndigheter. De utgifter som PPM har belastar samtliga pensionssparare och den framtida premiepensionen. Det är av central 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 betydelse att myndighetens verksamhet bedrivs med största möjliga effektivitet. Regeringen har aktivt följt PPM:s kostnadsutveckling och kan bl.a. konstatera att nyckeltal för jämförelser mellan PPM och andra myndigheter behöver vidareutvecklas. RRV har redogjort för sina synpunkter och förslag avseende administrationskostnaderna för den inkomstrelaterade allmänna pensionen. Regeringen avser att remittera förslagen och kommer därefter att överväga vilka initiativ som förslagen kan föranleda. Flera frågor i rapporten har samband med hur pensionsadministrationen är organiserad, vilket den pågående bl.a. har i uppdrag att utreda. Det finns därför skäl att samordna det fortsatta arbetet avseende administrationskostnaderna med de förslag som denna utredning kommer att lämna. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 16 Internationella finansiella institutioner Internationella finansiella institutioner omfattar ett anslag för kapitalhöjning i respektive medlemsavgift till två internationella finansiella institutioner: Europeiska () och utvecklingsbank (CEB). Till området hör även åtaganden gentemot organisationer såsom (), Europeiska investeringsbanken (EIB) och Nordiska investeringsbanken (NIB). Även NIB:s projektinvesteringslån hör till delområdet. har flera olika insatser och anslag avseende skilda internationella finansiella institutioner förekommit i statsbudgeten för särskilda finansierings- och garantiåtaganden. Dessa åtaganden har bl.a. avsett såväl klart tidsbegränsade bidrag (inbetalningar) till institutionernas grundkapital, som långsiktiga nationella garantiåtaganden. Avsättningar för grundkapital har bl.a. avsett Inom ramen för de internationella finansiella institutionernas verksamhet bedrivs ett arbete för att bl.a. utveckla låntagarländernas ekonomier. Institutionernas individuella inriktning och deras särskilda verksamhetsområden styrs av deras respektive mandat. Ut- över sina direkta finansiella åtaganden bidrar institutionerna bl.a. med rådgivning och analys på olika beslutsnivåer. Staten skall agera för att de internationella finansiella institutionerna fungerar som ett värdefullt komplement till andra finansieringskällor genom utlåning till angelägna projekt. På ett övergripande plan skall de internationella finansiella Europeiska investeringsbanken 1994/95 institutionerna främja en hållbar ekonomisk ut- Nordiska investeringsbanken 1999 2001, Europeiska /91 (flerårigt), 1998 2005, samt utvecklingsbank (kapitalhöjning utan budgetkonsekvenser). veckling i verksamhetsländerna. verkar också för att samma effektivitetskrav och budgetrestriktivitet som tillämpas på nationell nivå även gäller i organisationernas verksamhet. Av nationellt intresse är att specifika positioner och intressen hävdas i institutionerna. Vidare eftersträvas en god arbetsfördelning, såväl mellan institutionerna, som i förhållande till svenska bilaterala insatser. När det gäller EIB är det huvudsakliga syftet med dess verksamhet att bidra till en balanserad utveckling av den inre marknaden och därigenom ytterligare underlätta europeisk integration. Detta görs genom långsiktig finansiering av 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ekonomiskt sunda investeringar som främjar detta syfte. stöder övergången till marknadsekonomi i genom samfinansiering av projekt inom framför allt den privata sektorn. Utmärkande för är att banken har ett politiskt mandat att bara verka i länder som agerar i enlighet med demokratiska principer. Banken har också ett miljömandat. NIB skall främja de nordiska ekonomiernas tillväxt genom att delta i finansiering av gränsöverskridande projekt som förbättrar infrastruktur, tryggar energiförsörjningen eller stöder forskning och utveckling. Investeringar med miljöförbättrande verkan prioriteras. NIB finansierar också projekt utanför . Östersjö- och Barentsregionerna är prioriterade områden i denna verksamhet. CEB ger lån och garantier till projekt inom särskilda områden med anknytning till verksamhet. Prioritet har sålunda givits projekt för att bistå länder som drabbats av naturkatastrofer och dylikt. Banken har vidgat sin verksamhet på det sociala området såsom investeringar i hälsovård, upprustning av boendemiljöer och miljöskydd. 16.4.1 Insatser inom politikområdet Arbetet avseende de internationella finansiella institutionerna är i stor utsträckning inriktat på att ta fram svenska ståndpunkter och självständigt agera genom de ledningsorgan och styrprocesser som har upprättats. Verksamheten på olika sakområden styrs i stor utsträckning av institutionernas agendor. Vid sidan av den löpande verksamheten har arbetsfältet kommit att utvidgas, inte minst till följd av det ökade internationella beroendet globaliseringen. Internationella systemfrågor har härmed fått ökad uppmärksamhet och prioritet. Frågor relaterade till samt främjande av relationerna till , inklusive , berör vidare i ökad utsträckning de internationella finansiella institutionerna. Inom ramen för östintegrationen hanteras en rad samarbetsprojekt med nära koppling till de multilaterala institutionerna. trädde den tidigare beslutade kapitalhöjningen ikraft i Europeiska Investeringsbanken (EIB). Eftersom höjningen finansierades från bankens egna reserver medförde den inga nya betalningsförpliktelser för . krävde dock som villkor för att godkänna höjningen att mervärdet av bankens verksamhet i förhållande till andra organisationer skulle tydliggöras. En prioriterad fråga för att driva är nu att banken skall utarbeta kriterier för att kunna mäta mervärdet av sin utlåning. Den förestående utvidgningen innebär likaledes en utmaning för banken genom att de nya medlemsländerna skall integreras i bankens ordinarie verksamhet. Banken har även höjt ambitionsnivån för länderna i inklusive . anser det viktigt att banken i och med detta nu ökar utlåningen till dessa länder. Inom har verkat för en expansion av bankens verksamhet österut som aktiviteten i de mer avancerade transitionsländerna består. Andra viktiga frågor har varit att driva på bankens arbete inom miljö- och kärnsäkerhetsområdet samt förbättra bankens öppenhet och transparens. En prioriterad fråga inom NIB har varit att utröna formerna för ett medlemskap för de baltiska länderna i banken har ett arbete med att reformera NIB:s projektinvesteringslån (PIL-ordning) påbörjats. Syftet är att överföra den direkta risken från ägarländerna till NIB i större utsträckning och härigenom reducera de direkta riskerna som länderna tagit på sig. verkar i CEB:s styrande organ för att bankens kreditgivning till låntagare i skall ges ökad vikt. 16.4.2 Insatser utanför politikområdet deltar även i ett antal andra multilaterala finansiella institutioner, där verksamheten delvis är parallell med den som bedrivs i ovan behandlade institutioner. Dessa är bl.a. (), Multilaterala investeringsgarantiorganet (MIGA), Internationella utvecklingsfonden (), Internationella finansieringsbolaget (IFC), Asiatiska (AsDB), Afrikanska (AfDB), (), Nordiska miljöfinansieringsbolaget (Nefco), Nordiska projektexportfonden (Nopef). Vidare deltar i arbetet inom ramen för Nordiska investeringsbankens Baltiska investeringslån (BIL) och Miljöinvesteringslån (MIL). Dessa behandlas i tillämpliga delar i utgiftsområde 7, Internationellt bistånd. Delområdets ekonomiska utfall beror i huvudsak av institutionernas ekonomiska värde samt storleken på det insatta kapitalet. Ytterligare en faktor som påverkar det ekonomiska utfallet är valutakursförändringar då växelkursen påverkar såväl flertalet inbetalningar, som värderingen av tillgångar och risker i form av utestående garantiåtaganden. Tabell 16.1 Euro-kursens utveckling Euro introducerades till kursen 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 16.2 Nordiska investeringsbankens utdelning m.m. (definierat som andel av Det bokförda respektive beräknade värdet i internationella finansiella institutioner redovisas i tabell nedan. Tabell 16.3 De internationella finansiella institutionernas beräknade ekonomiska värde svensk andel I tabellen har EIB, CEB, och invärderats med slutkurs . Något avvikande värden redovisas i Årsredovisning för staten (bl.a. skr. 2002/03:101, bilaga 3, not 24 och 25) eftersom invärdering där har skett med en fast eurokurs till ett värde motsvarande inbetalt kapital, dvs. och första delen av 2003 gjordes två betalningar om för kapitalhöjning i Europeiska (). Genom kapitalhöjningen kan värdet för EIB sägas ha ökat i motsvarande grad. ökade sitt bidrag till EIB:s kapital från till , av vilka utgör garantikapital. andel av bankens grundkapital ligger än så länge kvar på . Denna andel kommer att minska till i samband med att nya medlemmar tas in i EU och banken . Kapitalet i banken kommer då att öka till . NIB har kunnat uppvisa en god och stabil avkastning på det insatta kapitalet. Detta har möjliggjort årliga utdelningar till ägarna. NIB är den enda av de internationella finansiella institutionerna som ger utdelning och har över åren givit en tämligen jämn utdelning. Kostnaden för de internationella garantierna synliggörs genom att ändamålet för de anslag som täcker kapitaltillskott har vidgats till att även gälla infriande av garantikapital (prop. 2001/02:1, vol. 1, kap. 7.2 samt utg.omr. 2, bet. 2001/02:FiU1-2, rskr. 2001/02:34 och 129). Garantiåtagandena för de fem institutioner som ingår i detta delområde redovisas i tabellen nedan. Tabell 16.4 Garantier till internationella finansiella institutioner avseende garantikapital 1 Belopp efter EIB:s och CEB:s garantihöjning. I budgetpropositionen resp. 2003 höjdes beloppet för CEB från 32,1 MEUR och för EIB från 3 071 MEUR. garantiåtaganden för internationella finansiella institutioners garantikapital m.m. har ökat kraftigt . Bland annat har kronförsvagningen medverkade till att öka garantiåtagandet med ca 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Som framgår av tabellen ovan har en minskning skett . Åtaganden i form av garanterat kapital till internationella finansiella institutioner innebär att svenska staten förbinder sig att för respektive finansiella institution tillhandahålla en viss mängd garantikapital (callable capital), utöver det kapital som de enskilda länderna direkt betalar in till berörd institution. Åtagandet i garantikapital är exponerade mot landsspecifika risker, till stor del mot länder med relativt hög kreditrisk. Regeringens bedömning, utifrån en analys av riskerna i garantier till olika internationella finansiella institutioner, är att de internationella finansiella institutionerna är prioriterade långivare och har en konservativ kreditgivning. Av dessa anledningar bör krediterna vara behäftade med relativt låg risk. hanteras NIB:s projektinvesteringslån () i enlighet med den nya garantimodellen. Svenska staten ställer, som ett av flera medlemsländer, kreditgarantier till PIL- projekt. Vid försummelse av låntagaren kan NIB därmed vända sig till svenska staten för betalning. har inga sådana garantier infriats. Tabell 16.5 Kreditgaranti till NIB:s projektinvesteringslån Garantiåtagandet för har minskat med ca på grund av valutakursförändringar. De garantiåtaganden som hänförs till delområdet uppgår totalt till vilket är en minskning med ca 1,7 miljarder jämfört med föregående år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 17 Tillsyn av spelmarknaden Delområdet tillsyn av spelmarknaden inom politikområdet finansiella system och kontroll/inspektion omfattar frågor om tillsyn och reglering av spelmarknaden. Lotteriinspektionen är tillsynsmyndighet på spel- och lotteriområdet. Myndighetens uppgifter omfattar bl.a. tillståndsgivning och typgodkännande samt övergripande tillsyn och kontroll av spelmarknaden omfattande bl.a. åtgärder för att motverka illegalt spel och utfärdande av förelägganden samt yttranden till domstol. Lotteriinspektionen ansvarar även för utbildning och information bl.a. till handläggare hos länsstyrelser och kommuner. Inspektionen skall också informera regeringen om utvecklingen på spelmarknaden såväl nationellt som internationellt. Målet för spelpolitiken är en sund och säker spelmarknad där sociala skyddsintressen och efterfrågan på spel tillgodoses under kontrollerade former. Överskottet från spel bör värnas och alltjämt vara förbehållet det allmänna eller allmännyttiga ändamål, dvs. föreningslivet, hästsporten och staten. Sociala skyddshänsyn skall prioriteras som intresset av ett varierat spelutbud och risken för bedrägerier och olagligt spel beaktas. Efterfrågan på spel bör tillgodoses under av svenska myndigheter kontrollerade former. I syfte att upprätthålla en sund och säker spelmarknad är reglering nödvändig. Staten ansvar bör vara att säkerställa att de oönskade effekterna av anordnandet av lotterier och spel i form av spelberoende m.m. blir så små som möjligt. Statens bör också ansvara för att bevaka att olagligt spel begränsas i möjligaste mån. Staten bör följaktligen möjliggöra för de nationella aktörerna att erbjuda spel under sådana former att risken för spelberoende och andra negativa sociala konsekvenser begränsas. har genom ändringar i lotterilagen (1994:1000) beslutat (prop. 2001/02:153, bet. 2001/02:KrU21, rskr. 2001/02:313) att föreningslivets anordnare av lotterier skall få möjlighet att förmedla lotterier över bl.a. Internet. Som en följd av denna ändring har regeringen lämnat de statligt styrda bolagen och AB Trav och Galopp tillstånd att förmedla och anordna spel och lotterier över Internet m.m. Lotteriinspektionens arbete med central tillsyn har prioriterats och blivit mycket omfattande. Myndigheten har fortsatt att prioritera bekämpandet av illegalt spel genom att i första hand fokusera kontroll- och tillsynsarbetet på spel som vänder sig mot unga, olagliga spelautomater samt på misstänkt främjande av lotterier anordnade utom . Sammantaget har 1 838 kontroller eller besiktningar genom- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 förts, en ökning jämfört med året innan. Av dessa kontroller utgjorde 626 kontroller av värdeautomater med tillstånd, 1 171 kontroller mot spelställen utan tillstånd och 41 besiktningar av beslagtagna automater. Regeringen har dessutom gett Lotteriinspektionen i uppdrag att kartlägga den svenska marknaden för spelautomater och liknande spel som saknar eller anordnas utan erforderligt tillstånd. Lotteriinspektionen har därutöver prioriterat att hålla den tekniska kontrollen av givna tillstånd på en hög nivå. Antalet kontroller av restaurangkasinospel, och Casino Cosmopol har ökat jämfört med föregående år. Antalet kontroller av ATG har däremot halverats genom effektiviseringar i den tekniska kontrollen. har Lotteriinspektionen fortsatt föra statens talan i ett flertal principiellt viktiga mål i förvaltningsdomstol. I detta sammanhang har frågor med anknytning till EG-rätten varit aktuella. är fyra kasinon etablerade i , ett i vardera , , och . Kontrollen av verksamheten ingår i Lotteriinspektionens ordinarie verksamhet och tar betydande resurser i anspråk, både finansiellt och personalmässigt. Regeringen har i syfte att samordna tillståndsgivningen av spelautomater uppdragit åt Lotteriinspektionen att kartlägga tillståndsgivningen till förströelseauomater som kommunerna ansvarar för. Inspektionen redovisade sin kartläggning . I enlighet med förslag i betänkandet Från Tombola till Internet (SOU 2000:50) och inspektionens kartläggning kommer regeringen att återkomma med förslag till ny ordning för den framtida tillståndsgivningen till förströelseautomater. I regeringens proposition Vissa frågor inom spelområdet m.m. (prop. 2002/03:93) föreslogs att föreningslivets ställning på lotterimarkanden stärks genom att ideella föreningar får rätt att fritt fördela vinsterna mellan pengar och andra sorters vinster. Vidare föreslogs att det skall bli möjligt att, under vissa förutsättningar, samarbeta internationellt på lotteriområdet. I propositionen aviserar regeringen ett antal åtgärder i syfte att motverka negativa sociala konsekvenser av spel samt hur regeringen avser att stävja olagligt spel och bedrä- beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2002/03:KrU08, rskr. 2002/03:212). I en skrivelse , angående automatspelsmarknaden, särskilt om förströelseautomater, gjorde Lotteriinspektionen bedömningen att antalet spelautomater som kan användas för spel om pengar ökat och att det fanns indikationer på att marknaden omsätter mycket stora belopp. Denna form av spel är inte tillåten i och bedrivs därför utan tillstånd eller kontroll från myndigheterna. För att regeringen skulle kunna bilda sig en uppfattning om spelets omfattning och vilka åtgärder som lämpligen bör vidtas gavs Lotteriinspektionen i uppdrag att i samråd med göra en kartläggning av dessa spel. I sin rapport från , Kartläggning av den svenska marknaden för automatspel och liknande spel som saknar tillstånd eller anordnas utan erforderligt tillstånd, föreslår Lotteriinspektionen att lämnade förslag om automatspel i slutbetänkandet (SOU 2000:50) Från Tombola till Internet genomförs. Förslaget innebär att lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel vid utställande av automater upphör och att dess bestämmelser förs över till lotterilagen (1994:1000). Vidare föreslår inspektionen att lotterilagens reglering av automatspel ses över och då särskilt mot bakgrund av den tekniska utvecklingens betydelse för utvecklingen av datorstyrda spelmaskiner. bör enligt inspektionen en översyn av straffnivån för brott mot lotterilagens främjandeförbud övervägas. Ärendet bereds inom . Regeringen bedömer att Lotteriinspektionen fortsatt sitt arbete med att målmedvetet verka för en sund spel- och lotterimarknad och att arbetet präglas av hög säkerhet. Den kontroll, tillsyn och tillståndsgivning som bedrivits har bidragit till att spel och lotterier tillhandahållits under kontrollerade former. De åtgärder som vidtagits inom politikområdet har bidragit till att överskottet av lotterier kommer allmänna eller allmännyttiga ändamål tillgodo. Den snabba utvecklingen på spelmarknaden har dock lett till en ökad debatt dels kring spelandets negativa sidor, dels kring det ökande antalet spelautomater som används för olagligt spel om pengar. Därutöver kvarstår den internationella konkurrensen. pågår en utveckling där internationella aktörer tar marknadsandelar i . Lotteriinspektionen har fortsatt att prioritera kontrollarbetet avseende olovligt anordnade lotterier till automatspelsområdet. Inspektionen fann vid sin tillsyn att antalet spelautomater som kan användas för illegalt spel om pengar har ökat . Utländska vadhållningsbolag har även fortsatt att rikta sin verksamhet mot den svenska spelmarknaden. Detta har föranlett flera ärenden hos Lotteriinspektionen som rört tillämpningen av främjandeförbudet och särskilt då avseende lotterier anordnade utom landet.