prop · GR031d7 · 2004-01-01 00:00:00 — Driftvärnet har genom utbildning på ett mer ändamålsenligt sätt anpassats till att bli ett krishanteringsinstrument för järnvägssektorn. Utbyte av föråldrade reservelverk pågår, vilket successivt ökar förmågan att motstå elbortfall. Brister kvarstår framförallt vad avser reservelförsörjning till trafikstyrningssystemet. De internationella kontakterna och samarbetsformerna har fortsatt att utvecklas. förmåga att medverka vid internationella insatser har förbättrats. har bedömt förmågan som godtagbar inom delområdet Vägar. Möjligheterna har enligt myndigheten ökat att ersätta utslagna permanentbro- och färjeförbindelser med modern reservbromateriel med hög transportkapacitet. Kapaciteten att försörja prioriterad verksamhet med reservel har ökat. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 kvarstår vad avser tekniskt ledningsstöd, telesäkerhet, och anpassningsplanering. Förmågan att hantera regionala och nationella kriser samt att medverka vid internationella insatser har ökat. har bedömt förmågan som icke godtagbar inom delområdet Sjöfart på grund av brister i basförmågan. arbetar med att genomföra åtgärder för att säkra funktionen i verkets regionala ledningscentraler. Detta avser exempelvis sjötrafikinformation med lotsbeställning, drift av sambandscentral och kartering av sårbarheter bland sjötransportsektorns aktörer. förmåga att verka under elavbrott har stärkts lokalt. Anledningen till att myndigheten bedömt förmågan som icke godtagbar är att ordinarie förvaltningslokaler har evakuerats p.g.a. sanitära orsaker. Detta har övergångsvis gett effekter på möjligheter att upprätthålla ledningsfunktioner. Genom det arbete som myndigheterna genomfört med anledning av regeringsuppdraget avseende analys och förslag rörande verksamhet inom samverkansområdet Transporter har medvetenheten om sårbarheter och risker inom transportsektorn ökat. Regeringens samlade bedömning för samverkansområdet Transporter Regeringen bedömer att förmågan vid utgången av 2002 var godtagbar. Grundförmågan inom delområdet Luftfart bedöms vara icke godtagbar, dvs. oförändrad i förhållande till nivån vid utgången av 2001. Förmågan bedöms dock kunna bli godtagbar av anpassning. Inom delområdet Banhållning och järnväg bedöms grundförmågan vid utgången av 2002 som godtagbar, dvs. oförändrad i förhållande till nivån vid utgången av 2001. Grundförmågan inom delområdet Vägar bedöms vid utgången av 2002 som godtagbar, dvs. oförändrad i förhållande till nivån vid utgången av 2001. Grundförmågan inom delområdet Sjöfart bedöms vid utgången av 2002 som godtagbar. Anledningen till att regeringen har gjort en annan bedömning än beror på att bristerna i basförmågan bedöms vara temporära. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Inriktning för samverkansområdet Transporter Verksamheten skall bedrivas så att transportsystemen är så utformade att riskerna för störningar minimeras och att de samhällsviktiga transporter som krävs för att samhällets grundläggande behov skall kunna tillgodoses vid svåra påfrestningar på samhället i fred eller vid ett väpnat angrepp. Beredskapsåtgärder inom transportsektorn bör inriktats mot att minska sårbarheten i samhällsvikiga transport- och varudistributionssystem. Det förändrade omvärldsläget med minskad risk för väpnat angrepp och invasion har medfört att beredskapen inom transportsektorn kan sänkas. Som en följd av detta avvecklas bl.a. civilpliktsutbildningen av flygplatsbrandmän . Den framtida inriktningen bör vara att myndigheter inom transportsektorn tillsammans med användare av transporttjänster och i samarbete med branschorganisationer analyserar risker, hot och sårbarheter för samhällsviktiga transporter. Analys och riskbedömningar skall ligga till grund för utbildningar och övningar samt det förebyggande arbete som krävs för att samhällets grundläggande transportbehov skall kunna tillgodoses. 3.9.4.5Samverkansområde Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen I de senaste försvarsbesluten har regeringen poängterat behovet av en allmänt förbättrad NBC-beredskap och att man i detta sammanhang bör eftersträva en samlad syn på fredshändelser, terroristaktioner och krig. har tidigare haft betydande ambitioner vad gäller NBC-beredskapen även om det visat sig svårt att få till stånd mer kraftfulla och samordnade skyddsåtgärder. Regeringen har i linje härmed värderat den samlade beredskapen mot farliga händelser, innefattande nukleära, biologiska och kemiska substanser. Detta har bl.a. skett genom tillsättningen av regeringens arbetsgrupp, Ag NBC, som tog ett samlat grepp på fredsolyckor, terroristhändelser och i begränsad omfattning krigshandlingar. Huvuddelen av arbetsgruppens förslag till förbättringar har redan börjat omsättas i konkreta åtgärder, som bedöms komma att resultera i en uttalad ökning av den operativa förmågan. Grundläggande för beredskapen är det operativa ansvaret för direkta insatser och åtgärder. Mycket av insatsansvaret faller på regionala eller lokala strukturer, nämligen primärkommunernas räddningstjänster, landstingen, smittskyddsläkarna och (de länsvisa) polismyndigheterna. Existerande författningar, främst räddningstjänstlagen, smittskyddslagen och polislagen, uppfattas av de operativa instanserna som klara och i huvudsak tillräckliga i detta avseende. En utredning har tillsats med uppgift att göra en översyn av behovet av extraordinära smittskyddsåtgärder. Kompetensen hos de operativt ansvariga myndigheterna är generellt god. Med operativt ansvar följer dock inte alltid tillräcklig expertkunskap, vilken i stället till delar måste tillföras utifrån, främst från ett antal expertmyndigheter, som t.ex. , m.fl. En god tillgänglighet för sådan expertis måste därför säkerställas. har tillsammans med berörda myndigheter identifierat och sammanställt en förteckning över NBC-experter. Arbetet har också kompletterats med identifiering av experter till operativa myndigheter vid en C-händelse. För att experternas kompetens skall kunna utnyttjas av de operativt ansvariga myndigheterna ställs särskilda krav på interaktion och kommunikation som endast kan tillgodoses med regelbunden övning och utbildning. Detta krävs också för att samverkan regionalt och nationellt skall kunna fungera tillfredsställande. Från berörda myndigheter är man därför angelägen om att det skapas former för en effektiv övningsverksamhet, under starkt inflytande från de operativt ansvariga instanserna. En tillfällig insatsstyrka NBC har efter regeringsbeslut upprättats med i huvudsak fast anställd personal från Försvarsmakten och . Denna kan användas bl.a. till stöd för räddningstjänsten, polisen och vid andra civila insatser. För att höja den operativa personalens kompetens inom hela NBC-området har sålunda ett för polis, ambulanssjukvård och räddningstjänst gemensamt utbildnings- paket initierats och en åtgärdskalender för s.k. first responders utarbetats. och Försvarsmakten har i samverkan med berörda myndigheter analyserat förutsättningarna för inrättandet av en nationell insatsstyrka för NBC-händelser. Myndigheterna föreslog i rapporten, Förutsättningar för inrättandet av en nationell insatsstyrka NBC, att ett nationellt resurssystem bildas som kan ge stöd vid mer krävande hantering av inträffade NBC-händelser. Regeringen har uppdragit åt och att gemensamt utreda och redovisa åtgärder som främjar tillkomsten av samverkanslösningar mellan operativt ansvariga myndigheter som har att utföra personsanering efter inträffade NBC- händelser. Uppdraget skall redovisas . Inom ramen för kärnkraftberedskapen finns i kärnkraftslänen ett väl fungerande och övat system för hantering av konsekvenser av radioaktiva utsläpp, inklusive ett integrerat expertstöd. En liknande beredskap, med lämpligt anpassad planering, utbildning och övning, saknas dock i övriga län. bedriver verksamhet inom området strålskyddsberedskap för att skapa och upprätthålla förmåga att hantera händelser med spridning av radioaktiva ämnen såväl i fredstid som vid väpnat angrepp. Delar av verksamheten avser den nationella mät- och analysorganisation som är en integrerad del av den nationella strålskyddsberedskapen. Mät- och analysorganisationen består huvudsakligen av ett landstäckande nät av fasta och mobila stationer för regelbunden mätning av joniserande strålning, såväl från mark som i luften. Till organisationen är också ett antal analyslaboratorier knutna. Förmågan att i hantera konsekvenser av kärnkraftolyckor utomlands har försämrats under det senaste årtiondet när det gäller den nationella mät- och laboratorieberedskapen. En upprustning och förbättring av den nationella strålskyddsberedskapen i detta avseende har av berörda myndigheter ansetts som väl motiverad och angelägen. En sådan upprustning påbörjas och kommer att fortsätta . Samhället har en allmänt hög smittskyddsberedskap genom det förebyggande arbete som sker inom hälso- och sjukvården, den existerande smittskyddsläkarorganisationen och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 de större sjukhusens infektionskliniker. Som expertstöd till denna har en central fältepidemologisk grupp inrättats. Under ledning har ett arbete inletts i syfte att upprätta nationella planer för att hantera naturligt förekommande epidemier och situationer som kan uppkomma till följd av avsiktlig spridning av smittämnen. Ett arbete har även inletts i syfte att uppgradera och samordna kvalificerade laboratorier med förmåga att analysera och identifiera potentiella smittämnen. Ett utökat samarbete sker i detta sammanhang också med övriga medlemsstater i den europeiska unionen. Riskerna för spridning av allvarlig smitta mellan djur och från djur till människa har ökat. har tagit ett nytt säkerhetslaboratorium i bruk för att skapa bättre beredskap inför eventuella utbrott av smittsamma djursjukdomar. Ett projekt, , som syftar till att öka förmågan att hantera ett stort utbrott av sådana sjukdomar har också påbörjats. Möjligheterna att förhindra och hantera allvarlig smitta från djur har genom dessa åtgärder förbättrats. Förutsättningarna för att hantera livsmedelsproduktionen vid ett radioaktivt nedfall har belysts i ett samarbetsprojekt mellan berörda myndigheter som resulterat i informationsskriften Livsmedelsproduktionen vid nedfall av radioaktiva ämnen. Beredskapen att hantera C-händelser varierar både vad avser personell kompetens och materiella resurser. En förbättrad och breddad övnings- och utbildningsverksamhet framstår som angelägen. I detta syfte har en utbildning i stabsmiljö för experter inletts, vilken bedrivs i samverkan mellan berörda myndigheter. Detta berör även N- och B-experterna. Regeringens samlade bedömning för samverkansområdet Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen Regeringen bedömer förmågan vid utgången av 2002 som icke godtagbar, trots att en rad förbättringsåtgärder inletts . Väsentliga förstärkningar av NBC-beredskapen pågår , bl.a. grundade på Ag NBC:s förslag. De viktigaste förslagen är härvidlag en förbättrad expertberedskap, ett 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 sammanhållet system för utbildning och övning, ett bättre samordnat utnyttjande av medicinska laboratorieresurser, en upprustning av det nationella strålskyddets mät- och laboratorieorganisation, en förbättrad förmåga till personsanering och inrättandet av en nationell resurs till stöd för hantering av mer omfattande NBC-händelser. Inriktning för samverkansområdet Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen Verksamheten skall bedrivas så att riskerna för och konsekvenserna av spridning av farliga ämnen och allvarlig smitta begränsas och att samhällets grundläggande behov av förebyggande verksamhet och förmåga att hantera inträffade händelser vid svåra påfrestningar på samhället i fred eller vid ett väpnat angrepp tillgodoses. Planeringen inom ramen för grundförmågan vad avser nukleära och radiologiska risker och hot bör inriktas mot att begränsa verkningarna av radioaktivt nedfall och elektromagnetisk puls. För skydd mot biologiska stridsmedel bör åtgärder mot sabotage och för medicinsk beredskap prioriteras. Planeringen för att motstå C-vapenhot bör inriktas mot att samhällsviktiga verksamheter har överlevnadsskydd och förmåga till indikering. Inom ramen för samhällets basförmåga skall operativt ansvariga aktörer ha en snabb och säker tillgång till experter inom NBC-området. Insatser för att säkerställa en god tillgång till sådan expertis och återväxten inom avgörande kunskapsområden måste prioriteras, särskilt inom strålskyddsberedskapen. Landets samlade NBC-resurser skall kunna användas i händelse av extrema påfrestningar på samhället. Samordning och samverkan mellan berörda aktörer är av stor vikt för att skall kunna hantera större händelser. Detta gäller utbrott av smittsamma sjukdomar hos djur och människor oavsett spridningsorsak, olyckor med nationell omfattning eller olyckor eller antagonistiska NBC-insatser. Berörda myndigheter bör utarbeta gemensamma beredskapsplaner samt samutbilda och samöva personal. Det är också väsentligt att den samlade, reella, beredskapen och förmågan verifieras och testas vid regelbundet återkommande övningar. med näraliggande länder är också en viktig förutsättning för samhällets förmåga att hantera nedfall av radioaktiva ämnen och vid större utbrott av smittsamma sjukdomar. Det finns starka skäl att vidareutveckla planeringen i syfte att långsiktigt upprätthålla en god och balanserad beredskap mot NBC- händelser i nationella och internationella sammanhang. Effektivitetsmässigt står mycket att vinna på en gemensam planering för fredsolyckshändelser, terroristaktioner och krig. Utgångspunkter bör därvid vara fredssamhället och dess resurser. har bedömt förmågan inom delområdet Finansiella systemets funktionalitet. Myndigheten bedömer att de systemviktiga företagen inom det finansiella systemet har en god förmåga att hantera händelser som drabbar det egna företaget. Detta återspeglas enligt i företagens beredskapsplanering. Företagen har även beredskapsplaner och instruktioner för att hantera övrig verksamhet i händelse av incidenter. Företagen har byggt upp rutiner för att möta extrema situationer på den egna organisationen. Genomförda åtgärder har således givit den finansiella sektorn motståndskraft mot de risker som är förknippade med de enskilda företagens verksamhet. konstaterar vidare att det finns behov av löpande omvärlds- och hotbildsanalyser. Beroendet av att el- och telekommunikationer fungerar är stort. Sektorn är i behov av samverkan mellan företag och myndigheter för att hantera svåra påfrestningar på samhället och vid väpnat angrepp. har bedömt förmågan inom Energiförsörjningen som godtagbar vid utgången av 2002, dvs. oförändrad i förhållande till nivån vid utgången av 2001. har tillsyn utförts för att uppfylla oljelagringskraven enligt IEA/EU (motsvarande 90 dagars förbrukning). Granskning av lagringsskyldiga företag har genomförts med ett tillfredsställande resultat. o Gas har bildats för att höja kompetensen inom olje- och gasområdet, ur såväl ett nationellt som ett internationellt perspektiv. En IEA-övning på oljeområdet har genomförts. Den befintliga drivmedelsorganisationen har utbildats och har kapacitet att förflytta erforderliga mängder drivmedel till prioriterade användare. Vidare har kompletterande anskaffning och installation av reservkraft till oljedepåer slutförts, vilket har förbättrat tillgängligheten avseende oljeprodukter. Samarbete har skett med frivilliga försvarsorganisationer, vilket bl.a. har inneburit fortsatt utbildning av energiinformatörer. Regeringens samlade bedömning för samverkansområdet Ekonomisk säkerhet Regeringen bedömer att förmågan vid utgången av 2002 var godtagbar. Grundförmågan inom delområde Finansiella systemets funktionalitet bedöms vid utgången av 2002 som godtagbar. Det är väsentligt att arbetet med scenarioövningar fortsätter för att stärka förmågan inom sektorn och att den finansiella sektorn uppnår en krishanteringsförmåga som omfattar såväl basförmåga som grundförmåga och anpassningsförmåga samt förmåga att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred. Grundförmågan inom delområdet Energiförsörjning bedöms vid utgången av 2002 som godtagbar, dvs. oförändrad i förhållande till nivån vid utgången av 2001. Genomförda beredskapsåtgärder har bidragit till att områdets samlade förmåga har förbättrats. Fortsatt arbete med att öka hushållens kunskap att klara energistörningar har genomförts. Inriktning för samverkansområdet Ekonomisk säkerhet Verksamheten skall bedrivas så att riskerna för störningar minimeras och att samhällets grundläggande behov av ekonomisk säkerhet kan tillgodoses också vid störningar inom andra vitala samhällsområden vid svåra påfrestningar på samhället i fred eller vid ett väpnat angrepp. Det bör vidare finnas en kunskap om tänkbara åtgärder för att uppnå en tillräcklig förmåga mot väpnat angrepp vid ett förändrat omvärldsläge. bör fortsätta arbetet och utöka samverkanskretsen av finansiella företag. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 3.9.4.7Samverkansområde Områdesvis samordning, samverkan och information har bedömt förmågan inom delområdet Områdes- och informationsansvar som godtagbar vid utgången av 2002, dvs. en förbättring i förhållande till nivån vid utgången av 2001. Regeringen beslutade att skall genomföra förhandlingar med om förutsättningar för och nivåer på den ersättning som utbetalas till kommunerna enligt lagen (1994:1720) om civilt försvar. Ersättningen avses i fortsättningen även kunna utgå för sådana extraordinära händelser som kan betecknas som svåra påfrestningar på samhället i fred. Enligt lagen (2002:833) om extraordinära händelser i fredstid i kommuner och landsting skall det i kommunen och finnas en fullgöra uppgifter under extraordinära händelser (krigsledningsnämnd). Vid utgången av 2002 hade 129 kommuner utsett krisledningsnämnd. Det är oftast kommunstyrelsen eller kommunstyrelsens arbetsutskott som har utsetts. av landets kommuner har aktuella lednings- och informationsplaner. Planerna är avsedda för hantering av kriser i fredstid, men kan efter komplettering också användas för verksamheter vid höjd beredskap. Övningsverksamheten i landets kommuner ligger på en låg nivå, bland annat p.g.a. att kunskapen att planera och genomföra övningar är dålig. Inrättandet av krisledningsnämnder i landstingen pågår. stödjer tillsammans med krisberedskapsarbete. Regeringen har , i syfte att stärka krishanteringsförmågan på regional nivå gett samtliga länsstyrelser i uppdrag att utveckla samverkansformer, utbildnings- och övningsverksamhet, stöd för kommunerna i deras roll i krishanteringssystemet, risk- och sårbarhetsanalyser samt förberedelser för samverkan över länsgränserna i en krissituation redovisade uppdraget . Resultatet visar att länsstyrelserna har genomfört utbildningar, övningar, risk- och sårbarhetsanalyser och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 samverkansaktiviteter i enlighet med de intentioner som angavs i regeringsbeslutet. Förmågan att kunna uppnå samverkan hos länsstyrelserna har förbättrats genom nämnda åtgärder. Ledningsförmågan hos länsstyrelserna har förbättrats genom att de sista fyra regionala ledningsplatserna blev färdigställda . Det innebär att samtliga 21 länsstyrelser har tillgång till goda telekommunikationer och därmed också tekniska förutsättningar för en god ledningsförmåga. De områdesansvariga organen bl.a. länsstyrelser och andra aktörer bör ta del av risk- och sårbarhetsanalyser som berör det egna geografiska området och utifrån en helhetsbedömning analysera konsekvenser. Etablering av försöksverksamheten GotSam, som avser ett femårigt samarbete mellan , , , , och i , har inletts . har en projektledare tillsatts och utveckling av lednings- och stabsmetodik inletts. Utredningen för samordning av informationsförsörjning vid kris har till regeringen lämnat rapporten för samordnad krisinformation (SOU 2003:11). Utredningen föreslår att ledningsstödssystemet inte skall utvecklas vidare. har i en skrivelse till regeringen gjort samma bedömning. Regeringen delar utredningens och bedömning och anser att skall avvecklas så skyndsamt som möjligt. Regeringen avser att fatta beslut med denna innebörd . När det gäller informationsförsörjning har utredningen lämnat förslag som bl.a. innebär att hemsidor hos myndigheter, kommuner m.fl. skall användas för att sprida krisinformation till allmänheten, att en nationell portal inrättas för krisinformation och att ett webbaserat informationssystem skapas för aktörer i krishantering. tillstyrker i en skrivelse till regeringen utredningens förslag. Utredningen har remissbehandlats och regeringen kommer att ta ställning till utredningens förslag . Av totalt 23 frivilliga försvarsorganisationer har tio organisationer haft uppdrag inom det civila försvaret. fördelats i organisationsstöd till de frivilliga försvarsorganisationerna för deras ledning, administration, totalförsvarsinformation, rekrytering, ungdomsverksamhet och funktionärsutbildning. Av dessa medel fick () , Frivilliga Flygkåren (FFK) , Frivilliga () , Frivilliga () , Svenska () , Svenska Blå Stjärnan () , () , () , () och Svenska Röda Korset (SRK) . De frivilliga försvarsorganisationerna har på uppdrag av , , och bedrivit utbildning inom respektive specialområden. utbetalade i uppdragsmedel, utbetalade i uppdragsmedel och utbetalade i uppdragsmedel till de frivilliga försvarsorganisationerna. Till följd av försvarsorganisationernas ansträngningar har takten i medlemsminskningarna planat ut. Särskilda projektmedel har skapat möjligheter för de frivilliga försvarsorganisationerna att stödja utvecklingen av frivillig försvarsverksamhet i , , , och . Arbetet med att reformera den frivilliga försvarsverksamheten inom totalförsvaret fortsätter. Regeringen redovisade i propositionen Frivillig försvarsverksamhet inom totalförsvaret (prop. 2001/02:159, bet. 2001/02:FöU12, rskr. 2001/02:262) riktlinjer för organisationsstöd och uppdrag till frivilliga försvarsorganisationer. Med anledningen av propositionen har regeringen givit Försvarsmakten och ett flertal uppdrag att redovisa. redovisades ett förslag på en modell för fördelning av organisationsstöd. Regeringen har också givit Försvarsmakten och i uppdrag att lämna förslag på vilka organisationer som bör behandlas som frivilliga försvarsorganisationer. Uppdraget skall redovisas . Slutligen har regeringen gett i uppdrag att lämna förslag på vilka framtida uppdrag som de frivilliga försvarsorganisationerna bör få, bl.a. med hänsyn till den bedömning av omvärldsläget som Försvarsberedningen har redovisat i rapporten grannskap - osäker värld (Ds 2003:8). Uppdraget skall redovisas . Regeringen avser att återkomma med en mer utvecklad redovisning av vidtagna åtgärder i försvarsbeslutspropositionen . Regeringens samlade bedömning för samverkansområdet Områdesvis samordning, samverkan och information Regeringen bedömer att förmågan vid utgången av 2002 var godtagbar. Ledningsförmågan har förstärkts genom att de sista fyra regionala ledningsplatserna har blivit färdigställda så att ledning kan ske med hög säkerhet i fredstida krissituationer och vid höjd beredskap. Aktiviteter har även genomförts så att grundförmågan hos myndigheter och andra aktörer inom krishanteringssystemet har höjts. Inriktning för samverkansområdet Områdesvis samordning, samverkan och information Verksamheten skall bedrivas så att samhällets grundläggande behov av verksamhetsledning, samordning, samverkan och information säkerställs för krishantering vid svåra påfrestningar på samhället i fred eller vid ett väpnat angrepp. Verksamheten bör också syfta till att på en sektorsövergripande nivå kunna informera samhällsaktörer och allmänhet om förlopp och konsekvenser av ett krig eller en kris samt om de åtgärder som planeras av ansvariga myndigheter. Samtliga områdes- och sektorsansvariga organ bör ha en grundläggande lednings- och handlingsberedskap.