prop · GR031d13 · 2004-01-01 00:00:00 — Andelen kvinnor i respektive kvintil är angiven i diagrammet. Kvinnor är således överrepresenterade i kvintil 1 och 2 medan männen är överrepresenterade i kvintil 35. Diagram 2.2 Inkomststandard vid olika ATP-nivåer 2001. Medianvärde i respektive ATP-poängskikt. 0,5-1,0 1,5-2,0 2,5-3,0 3,5-4,0 4,5-5,0 5,5-6,0 Källa: beräkningar i HEK En konsekvens av förbättringar i ett behovsprövat grundskydd som bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget är att skillnaderna i den ekonomiska standarden minskar mellan dem som intjänat en inkomstgrundad pension och dem som inte gjort det. Följden av ett utbyggt grundskydd är således att marginaleffekter i vissa inkomstskikt förstärks. Diagram 2.2 visar sambandet mellan ATP-poäng och inkomststandard 2001. Begreppet inkomststandard kan enkelt uttryckas som hushållets disponibla inkomst per konsumtionsenhet. Förekomsten av sammanboende pensionärer med olika inkomst gör därför att inkomsterna utjämnas något vid en jämförelse enligt diagram 2.2. Högre ATP innebär att andra delar av den offentliga pensionen, exempelvis pensionstillskottet och bostadstillägget, blir lägre. Likaså ökar skatten med högre bruttoinkomst. Av diagrammet framgår att skillnaden i inkomststandard mellan 0 upp till 4 ATP-poäng är måttlig, för att därefter öka snabbare med antalet ATP- poäng. En förklaring till den mindre skillnaden i inkomststandard i de lägre ATP-skikten är således att bostadstillägget trängs ut vid högre inkomst, varför marginaleffekterna blir relativt höga i dessa skikt. Diagram 2.3 Andel kvinnor respektive män bland ålderspensionärerna med BTP 19912002 I takt med att den genomsnittliga inkomstrelaterade pensionen höjts har andelen ålderspensionärer som uppburit den inkomstprövade förmånen BTP sjunkit (diagram 2.3). uppbar ungefär var tredje kvinna och var tionde man BTP. Diagram 2.4 Medelårsbelopp per BTP-tagare bland ålders- som andelen av ålderspensionärerna som uppburit BTP har minskat så har det genomsnittliga beloppet ökat (diagram 2.4). An- ledningarna till denna utveckling är att ersättningsnivån har förbättrats och att förmånen blivit mer riktad till dem med låga inkomster genom reglerna för inkomstprövning. Pensionsreformen innebär mycket stora förändringar som i sin tur leder till omfattande förändringar av pensionsreglerna för dem som redan är pensionärer. I pensionsreformen har stor vikt lagts vid att omräkningarna av befintliga pensioner skall gå smidigt och leda till ett i princip oförändrat utfall. Särskilt omläggningen av folkpensionen till en beskattad garantipension prioriterades i detta sammanhang. () har genom ett antal återrapporteringskrav i regleringsbrevet fått i uppdrag att redovisa effekter av omräkningarna. RFV har i sin första rapport som avser ålderspension och efterlevandepension redovisat att omräkningarna lett till avsedd effekt (dnr S2003/4177/SF). Jämförelsen gjordes mellan beloppen för och visade att i princip samtliga fått höjd nettopension och att ökningen i genomsnitt var ca , detta trots att många kommuner höjt kommunalskatten. I regel var höjningen störst för de med de lägsta pensionerna eftersom grundnivån justerats uppåt. Cirka 25 000 fick ett lägre netto. Orsaken är då som regel förändrade skatteregler för utomlands bosatta eller en för lågt erlagd preliminärskatt . Reglerna för BTP har reformerats till följd av pensionsreformen och omräkningarna av de gamla bostadstilläggen har skett fram till . RFV har i uppdrag att redovisa effekterna av omräkningarna . Förändringarna är relativt stora och leder till vissa omfördelningar. Flertalet får dock något högre BTP. Under omräkningsarbetet noterades att personer med sjukersättning i stor utsträckning fått minskat BTP. På regeringens uppdrag har RFV särskilt undersökt hur omräkningarna har utfallit för denna grupp. Av RFV:s redovisning (dnr S2003/6256/SF) framgår att BTP har minskat för nästan hälften av dem med sjuk- och aktivitetsersättning. Totalt betalas dock något mer ut i BTP än om man ser till hela gruppen. Ser man till den totala inkomsten har nettoinkomsterna ökat för de flesta personer med sjuk- eller aktivitetsersättning medan har fått lägre nettoinkomster. Minskningarna är vanligast bland BTP- tagare med högre inkomster men även bland dem med lägre inkomster finns minskade nettobelopp. Orsaken till minskat BTP är som regel avtrappningsreglerna och dessa minskningar är generellt sett större vid högre inkomst. Vidare fördelar det nya systemet i större utsträckning bostadstillägget efter faktisk inkomst. Därmed innehåller det också vissa medvetna omfördelningar. Den delrapport som RFV lämnat visar 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 att vissa effekter i en del fall blivit större än förväntat. är det många förändringar varför helheten måste analyseras. När alla effekter är kända får en samlad bedömning av effekterna genomföras. RFV kommer lämna en rapport som omfattar hela omräkningen av bostadstillägget. I princip alla nuvarande pensionärer fick en real förbättring av pensionen vid övergången till det nya pensionssystemet. De med enbart inkomstrelaterad pension fick pensionen följsamhetsindexerad, vilket innebar en real höjning med . I ATP-systemet fanns inte följsamhetsindexering och därmed heller inga möjligheter till reala höjningar av pensionsinkomsten. De med garantipension fick större reala förbättringar till följd av en något höjd grundnivå. Storleken av höjningen är här beroende av kommunalskatten. Verksamhetsområde Ersättning vid dödsfall Det utökade målet för politikområdet avser verksamhetsområdet efterlevandepension till vuxna och gäller . Några mätningar av hur ett dödsfall påverkar den efterlämnade familjen har tidigare inte gjorts, men arbetet med att mäta detta har påbörjats. Folkpension i form av änkepension har varit inkomstprövad. I samband med anpassningen av reglerna för änkepension till ålderspensionsreformen konstaterades att avskaffandet av SGA skulle leda till orimliga fördelningseffekter om inkomstprövningen behölls. Inkomstprövningen avskaffades därför . Effekterna av detta i kombination med avskaffandet av det särskilda grundavdraget (SGA) ledde till betydande nettoförändringar för flertalet av de ca 40 000 pensionärer som uppbar folkpension i form av änkepension. De allra flesta fick höjningar som i många fall var betydande. Cirka 1 600 änkor beräknas dock få ett minskat netto med som mest ca . Eftersom tillförlitliga uppgifter om änkornas arbetsinkomster saknas är beräkningarna ungefärliga. Orsaken till de beräknade minskningarna är avskaffandet av SGA. Utmärkande för minskningsfallen är att änkor med stora arbetsinkomster nu beskattas enligt den vanliga skattetabellen. RFV har i sin uppföljning av faktiskt utfall mellan studerat hur efterlevandepensionerna efter skatt har förändrats. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 framgår att alla änkor utom tolv stycken fått ett höjt netto, men här har hänsyn inte tagits till skatteeffekter till följd av arbetsinkomster eftersom uppgifter om änkornas arbetsinkomster inte finns hos RFV. På regeringens uppdrag har RFV utarbetat metoder för att mäta hur den ekonomiska standarden påverkas vid ett dödsfall (Ekonomisk standard för efterlevande, RFV analyserar 2003:2). Detta arbete har fortsatt på och kommer att fortsätta att utvecklas. Diagram 2.5 Inkomststandard för personer under respektive över 65 år Källa: beräkningar i HEK För att belysa änkornas ekonomiska standard har änkornas disponibla inkomst per konsumtionsenhet jämförts med övriga ensamstående samt med sammanboende (diagram 2.5). Mätningarna utgår från jämförande befintlig inkomststatistik för hushåll och innebär att inkomststandarden för änkor jämförs med inkomststandarden för ensamstående män, ensamstående kvinnor respektive med sammanboende. I beräkningarna är hänsyn tagen till barn som ingår i hushållet. Eftersom änkor har en högre medelålder än övriga ensamstående och sammanboende så har jämförelsen anpassats så att varje grupp har en likartad åldersfördelning. Mätningarna visar att änkor under i genomsnitt hade en högre inkomststandard än övriga ensamstående i samma åldrar och samma inkomststandard som sammanboende. Änkor hade en i princip likvärdig inkomststandard som övriga ensamstående kvinnor men lägre inkomststandard än ensamstående män och sammanboende. Uppgifterna avser emellertid 2001 då folkpension i form av änkepension var inkomstprövad. upphörde inkomstprövningen, vilket innebar att nettopensionen ökade påtagligt för de allra flesta änkor under . In- komststandarden för änkor under är därför i praktiken nu högre än vad diagrammet visar. Det beskrivna måttet ger ingen information om hur inkomststandarden förändras för försäkringsfallet. För att mäta förändringen av inkomststandarden för de efterlevande i ett enskilt hushåll vid ett dödsfall har RFV gjort beräkningar för olika typfall. Tabell 2.4 visar hur stor den procentuella förändringen är för olika typfall, mätt som disponibel inkomst per konsumtionsenhet, då den ena maken avlider jämfört med när båda levde. Ett värde under 100 innebär att den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet minskar efter att den ena maken har avlidit och ett värde över 100 visas att den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet ökar. Resultaten visar att den ekonomiska standarden ofta förändras till det bättre men att utfallet varierar beroende på bl.a. inkomst, ålder och barn. Tjänstegrupplivförsäkringen (TGL), som alla typfallen i förvärvsaktiv ålder antas tillhöra, är en viktig del av efterlevandeskyddet. Den betalas ut med ett fast belopp ofta 10 prisbasbelopp och är därmed förklaringen till att låginkomsttagare får en högre kompensationsnivå. Förbättringarna är överlag störst för barnfamiljer eftersom det allmänna systemet med barnpension och omställningspension är riktat till barnfamiljer. Beräkningarna visar också att resultaten kan variera förhållandevis mycket beroende på vilken avtalsförsäkring den avlidne omfattas av. I mätningarna ingår inkomster från socialförsäkringen och avtalsförsäkringar, men inte privat tecknade försäkringar. För ålderspensionärer finns inget lagstadgat efterlevandeskydd förutom änkepension i form av ATP som endast betalas ut till kvinnor. Typfallsberäkningarna visar att bostadstillägget till pensionärer och lägre skatter till stor del kompenserar inkomstbortfallet när en person i ett pensionärshushåll avlider. Att mäta efterlevandeskyddets betydelse är förknippat med en rad mättekniska problem och arbetet med att utveckla detta kommer därför att fortsätta. I detta ligger också att utveckla mätningarna så att skillnaden mellan kvinnor och män blir mer belysta. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 2.4 Sammanfattning av typfall, index för förändring av disponibel inkomst per konsumtionsenhet efter dödsfallet i jämförelse med när båda lever Medelålders par med medelinkomst Pensionär född låg inkomst Pensionär född hög inkomst Pensionär född låg inkomst Pensionär född hög inkomst Sammantaget har verksamhetens inriktning överensstämt med målet för politikområdet. Politikens inriktning har framförallt varit att förbättra de sämst ställda pensionärernas ekonomi. Exempelvis förbättrades BTP genom att ersättningsgraden höjdes till , vilket gav BTP-tagarna i genomsnitt mer . En väsentlig förbättring för de allra sämst ställda genomfördes också i och med att äldreförsörjningsstödet infördes. Detta stöd garanterar i princip alla en skälig levnadsnivå och en skälig bostadskostnad, vilket innebär att socialbidragsberoendet för personer över 65 kraftigt reducerats. Behov av mer varaktigt socialbidrag beräknas ligga på en obetydlig nivå för denna grupp och därmed på avsevärt lägre nivå än för andra grupper. Revisionen har inte framfört några iakttagelser av större vikt. 2.9.120:1 Garantipension till ålderspension1 Tabell 2.5 Anslagsutveckling 20:1 Garantipension till ålderspension 1Inklusive delpension 115 320 tkr. 2Inklusive delpension 105 020 tkr. 311 667 tkr avser statlig ålderspensionsavgift för delpension, varav 8 869 tkr är regleringsbelopp . Anslaget omfattade ålderspension från folkpensioneringen för de pensionärer som inte hade ATP, pensionstillskott till ålderspension, barntillägg till ålderspension och hustrutillägg samt särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn. Folkpension till ATP-pensionärer finansieras av AP-fonden. ersattes det tidigare grundskyddet för ålderspensionärer dvs. folkpension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag, av en beskattad garantipension. omfattar anslaget garantipension till ålderspension, barntillägg till ålderspension och hustrutillägg samt 1 Anslaget byter namn fr.o.m. denna budgetproposition. Anslagets ändamål har inte ändrats. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn. Delpension har avskaffats och beviljas inte efter . De sista utbetalningarna kommer att göras . redovisas de återstående betalningarna av delpension m.m. under detta anslag och anslaget 20:4 Delpension upphör. Eftersom delpension är pensionsgrundande i det reformerade ålderspensionssystemet belastas anslaget med statliga ålderspensionsavgifter. Utgiftsstyrande faktorer för anslaget är i första hand prisbasbeloppets utveckling, befolkningsutvecklingen, indirekt via följsamhetsindexeringen samt utvecklingen av den genomsnittliga pensionsnivån på de inkomstrelaterade pensionerna, inkomstpension, tilläggspension och även ATP-pension. Utgifterna för anslaget uppgick för till , exklusive delpension. Anvisade medel var . Anslaget beräknas för underskridas med . För uppgick utgifterna för delpension till . Anslaget 20:4 Delpension uppgick till . Kostnaderna för delpension kommer att minska fram till avskaffandet 2004 eftersom antalet delpensionärer minskar. utbetalades folkpension till en ensamstående pensionär av prisbasbeloppet och till en gift pensionär . Ålderspensionärer med låg eller ingen ATP hade rätt till pensionstillskott. Pensionstillskottet reducerades med ATP-pensionen krona för krona. Pensionstillskottet uppgick år av prisbasbeloppet. Fr.o.m. betalas garantipension till ålderspension ut i stället för folkpension och pensionstillskott. Garantipensionen reduceras av inkomstrelaterad pension och betalas endast ut som en utfyllnad. Antalet personer med garantipension kommer därför att vara lägre än antalet personer som uppbar folkpension. uppbar ca 1,6 miljoner personer folkpension medan garantipension kommer att betalas ut till ca 875 000 personer . Utgifterna väntas trots detta öka eftersom garantipension är högre än folkpension och pensionstillskott. För en ogift person som är född eller senare kan garantipension betalas ut med högst 2,13 prisbasbelopp. Motsvarande belopp för en gift person är 1,9 prisbasbelopp. På grund av att antalet personer med inkomstrelaterad ålderspension ökar och den genomsnittliga inkomstrelaterade pensionen är högre för nyblivna pensionärer jämfört med dem som redan har pension, ökar antalet personer vars grundnivå helt eller delvis är reducerad. Antalet personer som inte har tjänat in någon inkomstrelaterad pension alls minskar också stadigt. Tabell 2.6 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 20:1 Garantipension till ålderspension Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Inklusive delpension 115 320 tkr. 2Delpension utbetalas inte . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 23 anvisas under anslaget 20:1 Garantipension till ålderspension . beräknas anslaget till 22 respektive 21 . 2.9.220:2 Efterlevandepensioner till vuxna Tabell 2.7 Anslagsutveckling 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna Anslaget omfattade folkpension, pensionstillskott och ATP i form av omställ- ningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension. betalas efterlevandepension ut enligt regler som har anpassats till det nya ålderspensionssystemet. Från samma tidpunkt upphör inkomstprövningen av änkepensionerna. De nya reglerna innehåller både ett grundskydd i form av garantipension och en inkomstrelaterad del. Garantipensionen ersätter det tidigare grundskyddet dvs. folkpension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag och kan betalas ut med ett belopp motsvarande högst 2,13 prisbasbelopp. Garantipension utgör en utfyllnad till den inkomstrelaterade pensionen och reduceras av denna. Anslaget omfattar fr.o.m. omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension, änkepension samt garantipension till dessa förmåner. Särskild efterlevandepension kan inte beviljas för dödsfall som inträffat 2003 eller senare utan kan endast betalas ut till dem som uppbar förmånen . De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst utvecklingen av prisbasbeloppet och antalet kvinnor som är berättigade till änkepension. Fr.o.m. årsskiftet 2003/2004 följsamhetsindexeras de inkomstrelaterade pensionerna, vilket innebär att de räknas om med inkomstindex procentuella förhållanden minus . Utgifterna för anslaget uppgick till medan anvisade medel uppgick till . Anslaget beräknas underskridas med ca . uppgick folkpension i form av omställningspension, förlängd omställningspension, hel särskild efterlevandepension och oreducerad änkepension till av prisbasbeloppet. Den som hade låg eller ingen ATP efter den avlidne kunde dessutom få pensionstillskott. Pensionstillskottet uppgick av prisbasbeloppet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 ner med garantipension till 37 600 vilket är fler än de som uppbar folkpension och pensionstillskott 2002. Detta beror på att inkomstprövningen tagits bort samt att garantipension är högre än folkpension och pensionstillskott. Antalet änkor med inkomstrelaterad pension fortsätter dock att minska och beräknas vara ca 379 000 . Tabell 2.8 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag Regeringen föreslår mot bakgrund av ovanstående att 15 anvisas under anslaget 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna . beräknas anslaget till 15 respektive 15 . 2.9.320:3 Bostadstillägg till pensionärer Tabell 2.9 Anslagsutveckling 20:3 Bostadstillägg till pensionärer Antalet kvinnor med änkepension i form av folkpension var ungefär 10 900 och antalet med änkepension i form av ATP 383 600. Antalet kvinnor med änkepension har minskat . Anslaget omfattar bostadstillägg till pensionärer () och särskilt bostadstillägg till pensionärer (). Anslaget finansieras med allmänna skattemedel. De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst utvecklingen av prisbasbeloppet, boendekostnaderna och medelpensionerna. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Anslaget beräknas överskridas med . För rätt till bostadstillägg krävs pension i form av ålderspension, särskild efterlevandepension, hustrutillägg eller änkepension. Därutöver kan bostadstillägg även betalas till personer med sjuk- eller aktivitetsersättning. Kostnaden för BTP till den senare gruppen är en kostnad som hänger samman med ohälsan i arbetslivet. Det finns därför skäl att bryta ut dessa kostnader och redovisa BTP till personer med sjuk- och aktivitetsersättning under utgiftsområde 10. Regeringen avser att återkomma i denna fråga i kommande vårproposition. BTP utgavs med högst av bostadskostnaden . Bostadstillägget är en inkomstprövad förmån och reducerades tillägget av inkomsten upp till ett och ett halvt prisbasbelopp och av inkomsten däröver. har reglerna ändrats med anledning av ålderspensionsreformen. Den inkomst som överstiger ett s.k. fribelopp reducerar bostadstillägget av inkomsten upp till ett prisbasbelopp och av inkomsten därutöver. Fribeloppet är 2,17 prisbasbelopp för en ogift ålderspensionär och 1,935 för den som är gift. Fribeloppet för den som har sjukersättning är 2,4 gånger prisbasbeloppet. Särskilt bostadstillägg betalas ut som en utfyllnad om inkomsten, efter det att bostadskostnaden är betald, understiger vad som kan anses som skäligt. var den skäliga levnadsnivån 1,294 gånger prisbasbeloppet för en ensamstående och 1,084 gånger prisbasbeloppet för en gift pensionär. Högsta skäliga bostadskostnad är för en ogift pensionär och för en gift pensionär. Antalet pensionärer som uppbär BTP har minskat och trenden väntas att hålla i sig. Det är framförallt antalet ålderspensionärer med BTP som sjunker. Anledningen till att antalet personer med BTP minskar är att de nyblivna pensionärerna, i genomsnitt, har högre pension jämfört med dem som redan uppbär pension. Tabell 2.10 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 20:3 Bostadstillägg till pensionärer Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 10 anvisas under anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer . beräknas anslaget till 10 respektive 10 . Tabell 2.11 Anslagsutveckling 20:4 Äldreförsörjningsstöd Anslaget Äldreförsörjningsstöd är nytt . Stödet, som är helt inkomstprövat, skall garantera de personer som är bosatta i och är eller äldre en viss skälig levnadsnivå. Den skäliga levnadsnivån är densamma som för särskilt bostadstillägg till pensionärer () dvs. 1,294 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och 1,084 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Dessutom kan ersättning ges för en skälig bostadskostnad på högst dvs. samma som för SBTP. De som kan beviljas äldreförsörjningsstöd är personer som har fyllt , och som inte uppfyller bosättningskravet för rätt till oavkortad garantipension. De som därmed inte kan försörja sig på pensionen eller på något annat sätt var tidigare i stor utsträckning hänvisade till socialbidrag. Anslaget beräknas för att underskridas med , detta eftersom antalet personer som är berättigade till äldreförsörjningsstöd har visat sig vara lägre än vad som uppskattades i samband med föregående budgetproposition. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 2.12 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 20:4 Äldreförsörjningsstöd Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag Regeringen föreslår mot bakgrund av vad som redovisats ovan att anvisas under anslaget 20:4 Äldreförsörjningsstöd . beräknas anslaget till respektive .