prop · GR031d26 · 2004-01-01 00:00:00 — startade i samarbete med även Ny export, ett projekt för att med hjälp av IT underlätta för livsmedelsföretagen att söka exportbidrag. Syftet med projektet är att höja kvaliteten, effektiviteten och kundnyttan. Projektet är uppdelat i två delar; ett nytt ärendehanteringssystem samt en möjlighet för företag att skicka elektroniska exportbidragsansökningar till . För att gynna samarbetet mellan och länsstyrelserna inrättades ett samverkansråd. behandlar frågor om samverkan, övergripande planering och styrning samt andra frågor av strategisk betydelse rörande hanteringen av stöd till jordbrukare. Rådet består av Jordbruks- verkets generaldirektör och sju ledamöter samt sex ersättare. genomfördes ett omfattande arbete vid länsstyrelserna för att hantera återkrav av felaktigt utbetalade EU-stöd . slutfördes arbetet vid i . Risken för att skall drabbas av en betydande ekonomisk sanktion från har därmed reducerats. I samband med behandlingen av budgetpropositionen för gav till känna att regeringen skulle se över statens ansvar för skördeskador i samband med naturkatastrofer. Med anledning av detta har det tagits fram en promemoria inom som remissbehandlas. Växtskydd, utsäde och växtsorter Växtinspektionen hos svarar för de olika typer av verksamhet som genomförs för att kontrollera sundhetsläget i landet, hindra införsel och en vidare spridning av skadegörare samt för kvalitetskontroller av färska frukter och grönsaker. Växtinspektionens internationella deltagande har blivit alltmer aktivt, bl.a. på grund av de krav som ställts till följd av WTO (). Arbetet inom ramen för IPPC (Internationella växtskyddskonventionen) har koncentrerats på framtagande av globala standarder. beslutades det bl.a. om riktlinjer för hur miljöeffekter skall värderas i samband med riskanalyser samt hur reglerade icke karantänsskadegörare skall hanteras i den internationella handeln. Det arbete som pågår i samverkan med CBD (konventionen om biologisk mångfald) med att utarbeta växtskyddsnormer för genetiskt modifierade organismer kommer att vara färdigt för beslut . Samarbetet mellan IPPC och CBD rörande hanteringen av främmande arter och genotyper fortskrider och konkretiseras vartefter. I finns det behov av att se över tänkbara instrument och åtgärder för att undvika att invasiva främmande arter etablerar sig i landet. Flera svenska myndigheter, däribland (växtinspektionen), reglerar i 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 dag hanteringen av främmande arter och genotyper. Certifiering av utsäde innebär att det utsäde som skall saluföras i landet skall ha genomgått en oberoende och noggrann kvalitetskontroll. Endast sorter som finns på en nationell sortlista eller på gemenskapens sortlista får certifieras. Ett fullgott utsäde minskar behovet av att använda bekämpningsmedel så att en effektiv och hållbar växtodling i landet främjas. Ytterligare effektivisering av såväl tillämpningen av EU:s gemensamma fiskeripolitik som nationella regleringar har bl.a. resulterat i beslut om: en reform av den gemensamma fiskeripolitiken, förstärkning och utveckling av förvaltningsplaner på flera fiskbestånd, tillfälligt trålfiskestopp efter torsk i , ändringar av fiskelagen. I förhandlingarna om reformen av den gemensamma fiskeripolitiken intog en position som innebar stora förändringar av regelverket i resursbevarande syfte, särskilt vad avsåg begränsningarna av ekonomiskt stöd till fiskeflottan. Vid beslutet beslutade ministerrådet om reformen tillsammans med beslutet om totalt tillåten fångstmängd (Total Allowed Catch, TAC) och kvoter för . Vissa svagheter i reformen i kombination med alltför höga kvoter i resulterade i att röstade emot förslagen. Som en konsekvens av tillämpningen av försiktighetsprincipen skall långsiktiga förvaltningsplaner upprättas. Kraven på en sådan tillämpning förstärktes i reformen av fiskeripolitiken men det är inte en fullständig nyhet i gemenskapens fiskeriförvaltning. finns sådana planer för flera viktiga fiskbestånd, torsk i och i , vild lax i , makrill i samt nordsjösill, kolja, gråsej, blåvitling och rödspätta i . och har förvaltningsplanen för torskbestånden i utökats 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 med ytterligare regler och begränsningar i syfte att förbättra förvaltningen av bestånden. t.o.m. visade det sig, på grundval av information från biologer och yrkesfiskare, att alltför stora mängder liten, icke könsmogen torsk fångades. På initiativ av , och införde Europeiska kommissionen därför som en nödåtgärd ett tillfälligt stopp för allt trålfiske för gemenskapens fiskefartyg från till . Efter kommissionens godkännande har betalat ut viss ekonomisk ersättning till de fartyg som berördes av stoppet. För att undvika fångst av småfallen torsk har beslut fattats att fr.o.m. kommer endast en trålmodell, den s.k. BACOMA-modellen, i torskfisket att vara tillåten. Modellen anses vara bättre anpassad till minsta tillåtna landningsstorlek för torsk () och anses möjliggöra en bättre selektion av torsk . Beträffande fisket i , och föreligger ett förslag till en rådsförordning för långsiktiga bevarandeåtgärder för de hotade torskbestånden. Förordningen innehåller kraftiga begränsningar i fisket såsom bestämmelser om fångstmängder, fångstregler, kontroll, fiskeansträngning m.m. infördes ett antal begränsningar för fisket av torsk i . Dessa omfattar ett fiskestopp och selektiva åtgärder för att minska uttaget av icke könsmogen torsk i aktuella fisken. har även utformningen av regler för fisket i och diskuterats. Nationellt har beslutat om utflyttade trålgränser vid vissa svenska kustområden. Beslutet innehåller omfattande regleringar om var, när och hur trålfiske får bedrivas. Nya tekniska regleringar har införts, bl.a. bestämmelser om mer selektiva räktrålar. Ett pilotprojekt angående tillämpning av preliminära ekologiska kvalitetsmål för pågår t.o.m. , vilket innebär att lämpliga indikatorer utarbetas för att kunna bedöma fiskresursernas tillstånd. har deltagit i planeringen av projektet. Flera kustfiskebestånd har minskat kraftigt . För att få ökad biologisk och ekologisk kunskap om kustnära fiskebestånd har genomfört en rad delprojekt under samlingsnamnet torskprojektet. har tillsammans med utarbetat ett antal åtgärdsprogram för bevarande av hotade fiskarter. Åtgärdsprogrammen omfattar arterna mal, vårsiklöja, storskallesik, flodnejonöga, havsnejonöga, asp, groplöja, storröding och flodkräfta. I arbetet med ett hållbart fiske ingår sektorns miljöfrågor som en betydelsefull del. Utgångspunkten i detta arbete utgörs av såväl förslag och åtgärder som beslutats inom som de av beslutade nationella miljökvalitetsmålen (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). I detta arbete har de nationella miljökvalitetsmålen haft störst genomslagskraft. Dessa mål är tidsbestämda och skall uppnås inom en generation. har utarbetat konkreta delmål, strategier och tidsplan för åtgärder . De miljömål med tillhörande delmål som har störst relevans för fisket är Hav i balans samt levande kust och skärgård och Levande sjöar och vattendrag, men även andra delmål berör fisket såsom Storslagen fjällmiljö. har fått en extra medelstilldelning om ca för verkets miljömålsarbete, vilket har avsatts för åtgärdsprogram för bl.a. hotade arter, minskning av bifångster och anpassning av uttaget av fisk. Verket har även bedrivit utvecklingsarbete av tekniskt redskap, förvaltningsplaner, utrett effekter av drivgarnsfiske, hotade arter och fiskstammar etc. Även har miljöarbetet fortsatt. Regeringen har uppdragit åt att genomföra en översyn av dagens ersättningssystem för kostnader för fiskeföretag till följd av oavsiktlig fångst av dumpat militärt material eller miljöfarliga kemiska ämnen samt vid behov redovisa förslag till förändringar av dagens system. Uppdraget har redovisats till regeringen. har och gemensamt arbetat vidare med kvalitetshöjande åtgärder genom att införa första delen av ett riskanalysbaserat kontrollsystem för fiskerikontroll till sjöss och i hamn. Systemet fungerar som ett urvalssystem med vars hjälp kontrollinsatserna riktas mot objekt, beteenden eller situationer som genererar störst sannolikhet för överträdelser av gällande bestämmelser. Av bl.a. kontrollskäl har fisket efter sill och skarpsill reglerats genom begränsningar av antalet fiskedagar och sommarstopp. Krav på särskilt tillstånd vid fiske efter sill och skarpsill i har också införts. Även makrill har varit föremål för nationella regleringar med särskilt tillstånd som syftat till att förhindra kvotöverskridanden. har kontrollverksamhet inriktats mot övervakning och kontroll av yrkesfisket, särskilt det storskaliga fisket. har bl.a. inriktat kontrollerna mot det torskrelaterade fisket i enlighet med torskåterhämtningsplanen i . Bland de kvalitetsförbättringar som genomförts av verket inom fiskerikontrollen är rimlighetsbedömning vid dataregistrering, system för effektivare transportdokumentation, rapportering till Nordostatlantiska () samt system för korskontroll. Inom ramen för satellitövervakningssystemet kontrollerar positionsuppgifter för ca 85 fartyg. Fartyg över 18 meters längd skall fr.o.m. vara utrustade med satellitmottagare. har endast fartyg över 24 meters längd ingått i systemet. Arbetet med att genomföra denna utvidgning, bl.a. genom teknisk anpassning av nuvarande system, kommer att genomföras . Vidare har gjort särskilda satsningar på utbildning av fiskeriinspektörer och riktad kontrollverksamhet av yrkesfiskarnas användning av satellitövervakningssystemet. Huvudsyftet med strukturpolitiken är att omstrukturera fiskerinäringen och att anpassa kapaciteten hos gemenskapens fiskeflotta till befintliga resurser. För detta ändamål har upprättats dels strukturprogram och dels det s.k. fleråriga utvecklingsprogrammet (FUP) för respektive medlemsstat. FUP, vilket reglerar fiskeflottans storlek, förlängdes t.o.m. utgången av . På så sätt kunde utvecklingen av en ny flottpolitik för gemenskapen integreras i arbetet med en reformering av fiskeripolitiken i övrigt. Mot bakgrund av situationen i den del av den svenska fiskeflottan som huvudsakligen fiskar sill och skarpsill ställt i relation till målen i FUP, minskade fångstkvoter samt genomförda effektivitetshöjande investeringar, 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 har ytterligare åtgärder krävts för att åstadkomma en kapacitetsneddragning. Till följd av detta har riktade insatser genomförts i syfte att uppnå de fastställda målen. När det gäller nybyggnation av fiskefartyg har nationellt begränsat stödet utanför Mål 1 till att endast omfatta fartyg under 18 meters längd. Insatser har även gjorts för att öka den totala nyttjandegraden i strukturprogrammen. Dessa har i första hand haft som syfte att förbättra programmets genomförande genom t.ex. informationsåtgärder, omfördelning av medel, behovsundersökning hos potentiella sökande samt diskussioner med kommissionen och berörda förvaltningsmyndigheter. Inom Mål 1 har även överföring gjorts av projekt med fiskeanknytning som sökt stöd inom andra områden finansierade av andra fonder. Parallellt med detta arbete har avslut och uppföljning av den gamla programperioden skett. De sista utbetalningarna av stöd skedde . har ändringar i fiskelagen genomförts. Ändringarna innebär att får meddela föreskrifter för fiskevården även när det avser fiskets bedrivande och inte bara regleringar som är hänförliga till fiskevårdens och naturvårdens intressen. Syftet är att åtgärder skall kunna vidtas som bidrar till en långsiktig hållbar hushållning med fiskresurserna baserad på bevarandet av ekosystemen och till gagn för konsumenterna och beredningsindustrin. Möjlighet finns nu att genom regler för fisket tidsmässigt jämna ut landningarna, fördela fiskresurser eller att styra fiskets verksamhet geografiskt. Uppgiftsskyldigheten för fiskare utvidgas till att kunna avse i princip allt fiske som sker för försäljning. Vidare ges och länsstyrelserna ökade befogenheter att bedriva tillsyn och sanktionerna mot överträdelser av fiskerilagstiftningen skärps samt kompletteras med ytterligare administrativa påföljder. Straffmaximum höjs och möjlighet införs att återkalla yrkesfiskelicens och fartygstillstånd. Dessutom får en särskild avgift tas ut vid landning av otillåten fångst. Ändringarna i fiskelagen trädde i kraft . Genom att ytterligare medel har tilldelats i samband med tilläggsbudget ekonomiska vårproposition, genomförs insatser såsom undersökningar 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 avseende torsk i , förlängning av trålundersökningar i och , utredning av skarvskador samt ett utvecklingsprojekt inom fiskerikontrollen och märkning av ål. kommer även ett internationellt fiskesekretariat att bildas, vilket skall drivas av , samt Världsnaturfonden. Staten bidrar med till sekretariatets verksamhet. kommer att inrikta sitt arbete på frågor som driver internationellt, bl.a. kunskapsspridning i frågor såsom beståndsvård, minimimått, fiskemetoder och liknande åtgärder för att uppnå ett hållbart fiske. Vidare skall av anvisade medel disponeras av för uppbyggnad av fiskeriekonomisk kompetens. Regeringen ser dessa satsningar som långsiktiga genom de resurser som tillförs fiskevården. Allergier mot olika livsmedel är vanliga och därför är det glädjande att rådet och enats om nya märkningsregler som ställer krav på obligatoriskt angivande av ingredienser som är vanliga allergener oavsett om det skulle finnas undantag från märkningskraven i någon annan bestämmelse. Dessa krav gäller exempelvis mjölk, ägg och nötter. Förhandlingarna om det omfattande förslag till reformering av reglerna för livsmedelshygien som kommissionen lämnade har fortsatt och beräknas kunna avslutas när genomfört sin andra granskning av texterna. Regeländringarna kommer att leda till en tydligare och mer lättillgänglig hygienlagstiftning och omfattar bl.a. generella hygienregler och krav på företagens egenkontroll samt regler för offentliga kontroller av livsmedel av animaliskt ursprung. Samtliga nya hygienbestämmelser beräknas träda i kraft . Som ett led i den fortsatta reformeringen av livsmedelskontrollen har kommissionen lämnat förslag till nya gemenskapsregler för offentlig kontroll av foder och livsmedel. Regelverket kommer att omfatta alla livsmedel, både av animaliskt och vegetabiliskt ursprung. Regeringen prioriterar arbetet med detta förslag som ett led i en förstärkt livs- medelskontroll för ett ökat konsumentskydd. Att förslaget omfattar även foder är naturligt i och med att kommissionen numera ser livsmedelskedjan som en helhet på samma sätt som länge gjort. Målet är att dessa bestämmelser skall kunna träda i kraft med hygienreglerna. Regeringen fortsätter översynen av den nationella tillsynen. Frågan bereds inom och avsikten är att förbättra tillsynen inom ramen för nuvarande ansvarsfördelning. Omfattande regeländringar på livsmedelstillsatsområdet har också skett . Tillsatsdirektivet har ändrats på flera punkter, vilket inneburit att användningen av ett antal godkända tillsatser begränsats och några nya ämnen tillåtits. Den största förändringen innebär att det inte är tillåtet att använda tillsatser till en arom på ett sådant sätt att tillsatsen har teknologisk effekt i livsmedlet som aromen används i. har rådet och även antagit en ny förordning om vetenskaplig utvärdering och godkännandeförfarande för s.k. rökaromer, dvs. ämnen som används för att ge ickerökta livsmedel en rökt smak, exempelvis grilloljor. Förhandlingar om ändringar i direktivet om sötningsmedel pågår. Redan nu kan man dock konstatera att den högsta tillåtna halten för sötningsmedlet cyklamat kommer att sänkas kraftigt och att två nya sötningsmedel blir godkända. Begränsningen av cyklamat är en fråga som regeringen drivit hårt. antog rådet förslaget till regler för godkännande av foder och livsmedel från genetiskt modifierade organismer (GMO) efter att lämnat sitt yttrande. Tillsammans med bestämmelserna om spårbarhet och märkning av GMO som antogs finns nu ett nytt regelverk för GMO. Därmed kommer sannolikt att påbörja behandlingen av ansökningar för godkännande av GMO-foder och livsmedel. Frågan om samexistens i odlingen mellan konventionella grödor och GMO-grödor har lyfts fram . har publicerat ett meddelande som rör denna problematik. överlämnade en utredning till regeringen om förutsättningarna för reglering av samexistens mellan odling av GMO, konventionella och ekologiska grödor. Utredningen ligger till grund för det fortsatta arbetet med att lösa sam- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Regeringen ser det som viktigt att ett tydligt nationellt regelverk skapas då det gäller samexistens mellan odling av GMO, konventionella och ekologiska grödor. Regeringen har beviljat medel från anslaget 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet, bl.a. till ett projekt för att studera sambanden mellan kultur- och odlingslandskapen och olika konsumtionsmönster () och till ett arbete med att ta fram riktlinjer för hälsosammare personalluncher (, ). Inom ramen för anslaget har också en satsning på skolmat genomförts där bidrag beviljats för att ge barn och ungdomar positiva mat- och måltidsupplevelser (Näslundskolan, ) och för att synliggöra skolmaten och skolkökspersonal bland övrig skolpersonal, politiker och beslutsfattare. var det sista budgetåret som dessa medel kunde beviljas. Tillämpningen av för den gemensamma jordbrukspolitiken innebär att ett stort antal prisreglerande åtgärder m.m. skall vidtas i syfte att påverka jordbrukets inriktning och ekonomi. Utrymmet för avvikelser från de gemensamma reglerna är litet. Resultatet av regeltillämpningen i form av utvecklingen, vad gäller jordbruksföretagens produktion och ekonomi, redovisas kontinuerligt av i olika rapporter. Indikatorer som mäter en ekonomiskt hållbar livsmedelsproduktion i primärledet är jordbrukets produktionsvolym, utnyttjande av kvoter, genomsnittlig åkerareal per företag, medelantal mjölkkor per producent, markpriser, arrendepriser, investeringar i maskiner och redskap, jordbrukssektorns produktionsvärde, kostnader samt företagsinkomst. 5.5.2Insatser utanför politikområdet som mäter förändringar i förädlingsledet är 1996 föreslås det civila försvaret inriktas utifrån en helhetssyn. Den vidgade hotbilden och helhetssynen på beredskapsåtgärderna för säkerhetspolitiska kriser, för krig samt för svåra påfrestningar i samhället i fred innebär att förberedelserna för att kunna klara svåra fredstida påfrestningar, t.ex. en kärnenergiolycka, får en ökad betydelse. Samordningen inom det civila försvaret liksom ledningsförmågan skall förbättras. Totalförsvarets resurser skall även kunna användas för fredsfrämjande verksamhet och humanitära insatser. Försörjningen med dricksvatten är en huvudfråga för livsmedelsberedskapen. Ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) innehåller bestämmelser som kommer att bidra till att säkerställa den fredstida försörjningen med dricksvatten. Frågan om tillsyn och ansvar för beredskapsåtgärder avseende vattenförsörjning bereds inom . Se även anslaget 6:5 Civilt försvar under utgiftsområde 6. Inom området Livsmedelsberedskap är även beredskapen mot allvarliga djursjukdomar en viktig fråga. Se kap. 4 Djurpolitik samt anslaget 6:5 Civilt försvar under utgiftsområde 6. utvecklingen av handeln med livsmedel och jordbruksvaror. Indikatorer som mäter effekter för konsumenterna är konsumentprisindex för jordbruksreglerade produkter. beräknas den totala produktionsvolymen för jordbruket i fasta priser med som basår ha ökat med . Jordbrukets andel av BNP motsvarar av BNP (mätt som jordbrukets förädlingsvärde till baspris i relation till ). Andelen minskar, vilket beror på såväl ökad total BNP som att jordbrukets förädlingsvärde till baspris minskar. Jordbrukets produktionsvärde, i vilket s.k. produktionssubventioner enligt den gemensamma jordbrukspolitiken ingår, har ökat , men minskade . Jordbrukets totala insatsförbrukning beräknas ha ökat med . Jordbrukets inköp av traktorer och andra maskiner i fasta priser (priser) har varit relativt stabila med undantag för en ökning . Företagsinkomsten uppgick till . Det svenska jordbruket är relativt specialiserat. är husdjursföretag, är växtodlingsföretag och är 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Även bland blandföretagen dominerar husdjursskötseln. Antalet jordbruksföretag minskar och uppgick till närmare 71 000. som antalet företag minskar, ökar den genomsnittliga storleken på företagen mätt i . Denna uppgick till närmare , vilket är en ökning med . Minskningen av antalet jordbruksföretag sker av de företag vars åkerareal är mindre än , medan de företag som har mer än ökar. Det sker således en koncentration av jordbruksproduktionen. Jämfört med har en relativt större ökning av medelarealen skett i , och , medan och har haft en lägre ökningstakt. Åkerarealens användning ändrades endast marginellt och uppgick till 2 . Diagram 5.1 Åkerarealens användning 2002 med mjölkkor jämfört med föregående år. Det fanns därmed ca 11 300 företag med mjölkkor, vilket kan jämföras med ca 15 800 företag med mjölkkor . Även antalet företag med svin, får och höns minskar. Den kraftigaste procentuella minskningen uppvisar företagen med svin, vilka har minskat och uppgick till 4 000 företag. Utnyttjandet av den nationella kvoten för produktion har inte överskridits inom något område förutom socker. Sockerskörden blev den största någonsin och uppgick till av kvoten. reducerades kvoten för handjur. Kvotutnyttjandet för handjur ökade följaktligen med och uppgick därmed till . Mjölkkvoten har utnyttjats mindre än . Kvotutnyttjandet för leveranskvoterna uppgick för /2003 till . Detta är den lägsta siffran sedan EU-inträdet . Minskningen beror på att medelavkastningen per ko minskade, vilket i sin tur berodde på sämre foderkvalitet. Medelavkastningen per ko i är emellertid fortfarande betydligt högre jämfört med EU:s medelvärde. Ytterligare en orsak till det lägre kvotutnyttjandet för leveranskvoterna i var minskningen av antalet mjölkkor. Kvoterna för slaktbidrag, am- och dikor uppvisar en marginellt större kvotanvändning, medan kvotutnyttjandet av bidraget för tackor minskade marginellt. Övriga växtslag innehåller frövall, oljelin, energiskog, trädgårdsväxter samt alla övriga mindre åkergrödor som ej ingår i de övriga kategorierna. Ospecificerad är arealer som ej kunnat fördelas på gröda. av åkerarealen utnyttjades till spannmålsodling, vilket motsvarade 1 . Av denna utnyttjades 339 600 till vete, 416 800 till korn och 295 000 till havre. och grönfoderväxter stod för av åkerarealen. Potatisarealen uppgick till ca . Sockerbetsarealen uppgick till . Arealen för baljväxter uppgick till . Raps och rybs odlades . Såväl trädesarealen som energiskogsarealen låg kvar på samma nivå som föregående år. De uppgick därmed till 269 000 respektive . Även bland husdjursföretagen är trenden en ökad koncentration med allt större besättningar och färre företag. Tabell 5.2 Utnyttjandegrad av kvoter procent Arrendepriserna har ökat kraftigt det senaste årtiondet. har arrendepriserna ökat . Kraftigast var ökningen mellan åre 1996 och 1997 samt . Priserna på jordbruksmark skiljer sig kraftigt mellan olika regioner. I är priserna ca 10 gånger högre än i . Prisgapet fortsätter att öka då priserna i i stort sett har legat stilla , medan priserna i har ökat. I genomsnitt har priserna ökat . Den totala sysselsättningen i jordbruket omräknat till arbetskraftsenheter uppgår till ca 74 000 personer. Sysselsättningen i jordbruket domineras av männen både vad det gäller antalet personer och arbetskraftsenheter. Antalet sysselsatta inom jordbruket, , är jämförbart med andelen i , och . Däremot är en betydligt större andel brukarnas medianålder i ligger i intervallet . Arton procent är eller äldre och är . Ålderstrukturen bland jordbrukarna har uppvisat små förändringar . Arbetskraftsproduktiviteten ökar, vilket innebär att ett färre antal jordbrukare står för en större produktion. Ett viktigt mått på jordbrukssektorns konkurrenskraft är livsmedelshandelns omfattning och utveckling.