prop · GR031d8 · 2004-01-01 00:00:00 — 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd............................................................... Politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete ...................................... Mål och resultatindikatorer.................................................................. Målet för politiken för global utveckling ............................................ Målet för politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete ...... 3.3.5Resultatuppföljning av politiken för global utveckling samt för Tillsammans med andra ........................................................................ En samstämmig politik ......................................................................... Det internationella utvecklingssamarbetet.......................................... FN:s ekonomiska och sociala verksamhet .......................................... De internationella finansieringsinstitutionerna .................................. Övrigt multilateralt samarbete............................................................. Utvecklingssamarbete genom EU ....................................................... Multilateralt samarbete via ()......................... Multilateralt samarbete via Sida ........................................................... Övrigt stöd till utvecklingssamarbete.................................................. Nordiska Afrikainstitutets insatser ..................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Att höja de fattiga folkens levnadsnivå................................................ Sex delmål för utvecklingssamarbetet.................................................. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Analys och slutsatser............................................................................. 3.8.58:5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd 8:6 : Internationella uppdrag........................................ Insatser inom politikområdet ............................................................... Insatser utanför politikområdet............................................................ Analys och slutsatser............................................................................. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet .................................................................... Härledning av ramnivån 2004-2006. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd .... Biståndsram, avräkningar och biståndsanslag ......................................................... Utgiftsutvecklingen inom politikområdet .............................................................. Fattigdom i världen................................................................................................... finansiering av olika banker och finansieringsinstitutioner..................... Kostnader och antal insatser per verksamhetsgren................................................. Anslagsutveckling för 8:1 Biståndsverksamhet ...................................................... Utgående reservation på anslaget 8:1 Biståndsverksamhet.................................... Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för ......................... Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för Styrelsen för internationellt Bemyndigande om ekonomiska åtaganden för ...................... Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 8:1 Biståndsverksamhet .................. Anslagsutveckling för 8:2 ... Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 8:2 Styrelsen för internationellt Anslagsutveckling för 8:3 ........................................... Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 8:3 ......... Anslagsutveckling för 8:4 ......................................... Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 8:4 ...... Anslagsutveckling för 8:5 Avsättning för förlustrisker m.m. .............................. Härledning av anslagsnivå för 2004-2006, för 8:5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier .................... Anslagsutveckling för 8:6 : Internationella uppdrag ................... Härledning av anslagsnivå för 2004-2006, för 8:6 : 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Beslutade insatser 1989-2002 fördelat på länder (%).............................................. Beslutade insatser - utveckling per land 2000-2002 (tkr) ....................................... Beslutade insatser - utveckling per område 2000-2002 (tkr).................................. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.fastställer biståndsramen för internationellt utvecklingssamarbete till av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) plus (avsnitt 3.1 Omfattning), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 8:1 Biståndsverksamhet göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 29 efter 2004 (avsnitt 3.8.1 Budgetförslag, Bemyndigande om ekonomiska åtaganden), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 8:1 Biståndsverksamhet ställa ut garantier som inklusive tidigare ställda garantier uppgår till högst 12 (avsnitt 3.8.1 Budgetförslag, Garantigivning), 4.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 8:5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier ställa ut garantier för finansiellt stöd till länder i som inklusive tidigare ställda garantier uppgår till högst (avsnitt 3.8.5 Regeringens överväganden), 5.godkänner att outnyttjade medel på reservationsanslaget 9:1 Samarbete med vid utgången av 2003 får bilda anslagssparande på ramanslaget 8:1 Biståndsverksamhet (avsnitt 3.8.1 8:1 Biståndsverksamhet), 6.för anvisar anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd enligt följande uppställning: 7.för anvisar anslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, såvitt avser anslag som är avsett för Riks revisionen (avsnitt 3.8.6 8:6 : Internationella uppdrag), enligt följande uppställning: 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt 1varav 18 580 920 tkr är bistånd i enlighet med /DAC:s definition och 643 880 tkr inte är bistånd i enlighet med /DAC:s definition 2varav 522 850 tkr är bistånd i enlighet med /DAC:s definition och 31 820 tkr inte är bistånd i enlighet med /DAC:s definition 3ej bistånd i enlighet med /DAC:s definition 4anslag avsett för . Används för uppdrag som överensstämmer med /DAC:s definition av bistånd. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområdet Internationellt bistånd omfattar fram politikområdena 8 Internationellt utvecklingssamarbete respektive politikområde 9 Samarbete med . slås politikområde 8 och 9 samman och benämns enbart politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete. I denna proposition innebär det att politikområde 9 har ett eget avsnitt om Insatser och Resultatbedömning som är tillbakablickande (kapitel 4), men i övrigt inkluderas verksamheten i politikområde 8. Förvaltningsmyndigheter inom utgiftsområdet är (Sida), () och (FBA). Dessutom har ett nytt ramanslag för internationella uppdrag som är klassificerade som bistånd (enligt /DAC:s definition). Biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar av prognostiserad bruttonationalinkomst (BNI) plus . I förhållande till regeringens ekonomiska vårproposition 2002/03:100 justeras ramen ned med på grund av förändrad BNI-prognos. Det föreslagna beloppet för utgiftsområde 7, tillika politikområde 8 , är i förhållande till biståndsramen minskat med avräkningar samt ökat med anslagen från f.d. politikområde 9 Samarbete med som inte är klassificerade som utvecklingsbistånd enligt /DAC:s definition. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 7 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2004-2006. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Ökningen beror på beslut att gå från 0,till 0,av BNI plus vid beräkning av biståndsramen samt att minska medel till med . 3Ökningen beror på förändringar av prognosen för BNI. 4Överföring till UO1 med ca . 5För ligger ramen beräkningsmässigt på av BNI plus . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 3 Politikområde 8 Internationellt Politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete består av sex anslag: biståndsverksamhet, förvaltningsanslagen för Sida, och , samt anslag för avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier och anslaget för internationella uppdrag. Politikområdets resurser beräknas främst utifrån biståndsramen. Från biståndsramen görs avräkningar för sådana kostnader inom andra utgiftsområden vilka klassificeras som bistånd (enligt /DAC:s definition). Den del av politikområdet som ej finansieras från biståndsramen är medel för som ej klassificeras som bistånd. Biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar av beräknad bruttonationalinkomst (BNI) plus . För år 2005-2006 ligger ramen beräkningsmässigt på av BNI plus och beräknas då uppgå till respektive . Målsättningen att en procent av BNI skall avsättas för internationellt utvecklingssamarbete ligger fast. Avräkningarna från biståndsramen ökar i förhållande till föregående år. uppgår avräkningarna till . Avräkningen för kostnader för asylsökande från utvecklingsländer har minskat i jämförelse med beräkningar i budgetpropositionen . Minskningen beror på ett minskat antal asylsökande från utvecklingsländer , det år vars utfall ligger till grund för avräkningen. uppgår avräkningen till . Från biståndsramen avräknas vidare kostnader för det svenska bidraget till den del av EU:s gemensamma bistånd som finansieras över den Europeiska unionens reguljära budget. Avräkningen har beräknats genom att ta kostnaderna för biståndet på den totala EU-budgeten multiplicerat med andel av medlemsavgiften. Vad det slutliga beloppet för avräkningen blir i kronor är även avhängigt Eurons valutakurs. uppgår avräkningen till , vilket är en ökning i jämförelse med beräkningar i budgetpropositionen . Avräkningen för administrativa kostnader m.m. består främst av administration av utvecklingssamarbetet samt den del av FN-bidrag som utbetalas från andra utgiftsområden och som klassificeras som bistånd. Avräkningen uppgår till uppräknat prisläge. Avräkningen är därmed delvis beroende av valutakurser och KPI. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Ny beräkning av politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete slås politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete samman med politikområde 9 Samarbete med . De anslag som tidigare funnits under politikområde 9 flyttas till politikområde 8 och får därmed ny nomenklatur. Anslaget 9:1 Samarbete med inlemmas i anslaget 8:1 Biståndsverksamhet och får där egna anslagsposter och delposter för att fortsatt kunna särskilja det från utvecklingsbiståndet (dvs. det som är finansierat genom biståndsramen och är definierat i enlighet med /DAC:s riktlinjer). Anslaget 9:2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier byter enbart nomenklatur, från 9:2 till 8:5. Tabell 3.1 Biståndsram, avräkningar och biståndsanslag Biståndsdelen av 8 Internationellt utvecklings- Biståndsram i % av beräknad BNI 1Beräkningsmässigt ligger nu biståndsramen , enligt nu gällande prognos för BNI, på av BNI plus TB1 då avräkningen för flyktingar ökade med . 3Biståndsdelen av Internationellt utvecklingssamarbete består av 8:1 Biståndsverksamhet (exkl. samarbete med ), 8:2 (exkl. samarbete med ), 8:3 , 8:4 , 8:6 : Internationella uppdrag. av beräknad BNI plus . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.2 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet Anslag inom uo 7 8:5 Avsättning för förlustrisker 1 8:6 : Internationella uppdrag Totalt för Politikområde 8 Internationellt utvecklings- 9:2 Avsättning för förlustrisker Politikområde 9 inom UO7 Anslag inom andra UO UO1:FI Samarbete och utveckling inom Summa Po9 (2002-2003) Totalt för UO7 (Po 8 + Po 9) 1Anslagen från politikområde 9 Samarbete med ingår i politikområde 8 Internationellt bistånd först . 2Skillnaden mellan summan för politikområde 8 i tabell 3.1 och 3.2 beror på de medel som tillförs politikområde 8 från f.d. politikområde 9. Regeringen överlämnade regeringens proposition 2002/03:122 Gemensamt ansvar: politik för global utveckling (utvecklingspropositionen). Utvecklingspropositionen kommer att behandlas av . I budgetpropositionen anges de första stegen för att kunna genomföra utvecklingspropositionen, under förutsättning att den antas av . I utvecklingspropositionen anges ett mål för politiken för global utveckling samt ett mål för utvecklingssamarbetet som ersätter de mål som har funnits för internationellt utvecklingssamarbete samt för samarbetet med . Dessutom anges två perspektiv som skall vara vägledande vid prioriteringar och utformning av den svenska politiken. Slutligen anges också ett antal huvuddrag som anger vad politiken genomgående skall främja och inriktas på, både vad gäller åtgärder och stöd i enskilda länder och den politik som förs på global nivå. 3.3.1Målet för politiken för global utveckling Målet för politiken för global utveckling skall vara att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Politiken skall präglas av ett rättighetsperspektiv. Det innebär att människors rättigheter skall utgöra grund för de åtgärder som vidtas för en rättvis och hållbar utveckling. Demokrati, jämställdhet, funktionshindrades och barnets rättigheter lyfts särskilt fram. Politiken skall också präglas av de fattigas perspektiv. Det innebär att fattiga människors 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 behov, intressen och förutsättningar skall vara utgångspunkt i strävandena mot en rättvis och hållbar utveckling. Politiken skall främja och präglas av respekt för de mänskliga rättigheterna, demokrati och god samhällsstyrning, jämställdhet mellan kvinnor och män, hållbart nyttjande av naturresurserna och omsorg om miljön, ekonomisk tillväxt samt social utveckling och trygghet. Politiken skall därutöver inriktas på områden där nya krav ställs på helhetssyn och samverkan. Det gäller främst områdena konflikthantering och globala gemensamma nyttigheter. Den svenska politiken skall bidra till uppfyllandet av och millennieutvecklingsmålen. Det övergripande målet är att avskaffa fattigdom och hunger i världen. Ett delmål är att halvera fattigdomen . 3.3.4Målet för politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete Målet för utvecklingssamarbete skall vara att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. skall fortsätta att bedriva ett effektivt utvecklingssamarbete med tyngdpunkt på de fattigaste länderna. kommer politikområde 9 Samarbetet med och politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete slås samman och lyda under samma mål. Särdragen för samarbetet med kommer att beaktas på samma sätt som särdragen för varje region och land, genom skrivningar för mål och villkor i regleringsbrev, landstrategier och andra planeringsinstrument. Målsättningen att en procent av BNI skall avsättas för internationellt utvecklingssamarbete ligger fast. Dessutom är ambitionen att av BNI skall nå de minst utvecklade länderna . 3.3.5Resultatuppföljning av politiken för global utveckling samt för internationellt utvecklingssamarbete Genomförandet av politiken för global utveckling kommer redovisas till i form av en resultatskrivelse. har ett ansvar för att redovisa vilka resultat inom olika politikområden som bidragit till en rättvis och hållbar global utveckling. UD samordnar detta arbete inom . Resultatskrivelsen skall bl.a. behandla hur vi genomför våra internationella åtaganden i det åttonde millennieutvecklingsmålet. har tillsammans med andra länder åtagit sig bl.a. att arbeta för ett icke-diskriminerande handels- och finanssystem, öka biståndet, ta ett helhetsgrepp på utvecklingsländernas skuldproblem och tillsammans med företag öka tillgången till livsviktiga läkemedel i fattiga länder. Resultat skall också redovisas genom breda bedömningar av hur inhemska och externa åtgärder påverkar fattigdomssituationen i specifika länder och regioner. Utvecklingsprocessen är komplicerad och omfattar många typer av åtgärder av både utvecklingslandet och externa aktörer. Det gör det svårt att mäta konkreta resultat av enskilda givarländers insatser. Det som i praktiken är möjligt och relevant att mäta är den sammanlagda effekten av alla åtgärder och insatser i ett visst land över . Millennieutvecklingsmålen - med sina respektive indikatorer är viktiga verktyg. Sidas resultatuppföljning skall därför bl.a. inriktas på att ange hur dessa mål uppnås. skall bidra till att målet om en rättvis och hållbar global utveckling uppfylls. Det innebär att det som görs inom ett politikområde i strävan mot en rättvis och hållbar utveckling inte skall motverkas av det som görs inom ett annat politikområde. Målkonflikter bör tydliggöras och bli föremål för medvetna och övervägda politiska val. För att följa upp detta kan det internationella "samstämmighetsindex" som är under utveckling bli ett viktigt instrument. Resultatet för politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete kommer även fortsättningsvis redovisas i budgetpropositionen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Därutöver kommer en mer utförlig redovisning av resultatet, i fördjupning av vissa delar eller i sin helhet, kunna rapporteras i den årliga resultatskrivelsen om politiken för global utveckling. I utvecklingspropositionen (Prop. 2002/03:122) föreslås att en självständig funktion för utvärdering av det internationella utvecklingssamarbetet inrättas. Regeringen skall tillsätta en utredning för att överväga lämpliga former för detta. finns en dagordning för global utveckling som alla världens länder kommit överens om. Den bygger på samlade erfarenheter som kommer till uttryck i slutsatserna från de världs- och FN-konferenser som särskilt behandlade många av de frågor som är relevanta för fattigdomsbekämpning och global utveckling. Dagordningen representeras främst av som antogs 2000 samt millennieutvecklingsmålen. Till dessa har kommit utvecklingsdagordningen från i , samt resultaten från den internationella konferensen om finansiering för utveckling i och om hållbar utveckling i . Sammantaget utgör dessa överenskommelser ett gemensamt globalt ramverk för hållbar utveckling. De rika länderna skall vidta åtgärder bl.a. inom handel, investeringar och utvecklingssamarbete. skall de fattiga länderna ta ansvar för sin egen utveckling och fortsätta att genomföra ekonomiska, politiska, miljömässiga och sociala reformer. Utvecklingspropositionen (Prop. 2002/03:122) är ett svar på denna internationella utmaning. har inlett en kampanj om millennieutvecklingsmålen tillsammans med ett stort antal organisationer, institut och företag. Syftet är att bidra till att millennieutvecklingsmålen nås. Resurser för detta måste mobiliseras både externt och internt i länderna. En viktig roll för utvecklingssamarbetet är att fungera som katalysator för privata flöden av såväl kunskap som kapital. Varje land har dock det övergripande ansvaret vad gäller att skapa gynnsamma förutsättningar för utveckling i landet. Hållbar ekonomisk tillväxt och en rättvis 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 fördelningspolitik är en förutsättning. Därför behövs ett stabilt institutionellt ramverk, en öppen och effektiv förvaltning, ett självständigt rättsväsende och en fattigdomsminskande politik. Korruption måste bekämpas. Utveckling på landsbygden är nödvändig i många utvecklingsländer för tillväxt och sysselsättning. Jordbruket har en särskilt viktig roll. En öppenhet mot omvärlden krävs också, det gäller både handel och investeringar. Länder som saknar resurser och kapacitet eller som avskärmar sig från omvärlden får mycket svårt att tillgodogöra sig globaliseringens möjligheter. Utvecklingssamarbetet skall präglas av ett rättighetsperspektiv och de fattigas perspektiv. Människors rättigheter, behov, intressen och egna förutsättningar skall utgöra grunden för de åtgärder som vidtas för att nå en rättvis och hållbar utveckling. Ansträngningar skall göras så att alla bereds möjlighet att delta, höras och respekteras, bl.a. i utformningen av länders egna strategier för fattigdomsbekämpning. Detta arbete kan åstadkommas genom demokratiska styrelseskick grundat på rättsstatens principer, fria val och väl fungerande politiska partier, oberoende media och aktiva och fritt verkande frivilligorganisationer. I (HDR) noteras att stora framsteg har gjorts för att nå millennieutvecklingsmålen. kvarstår mycket stora utmaningar i de allra fattigaste länderna, framförallt i . För att accelerera utvecklingen krävs förändringar i två grupper av länder. För det första i länder som redovisar låg utveckling av mänskliga resurser och har långt kvar innan de uppnår millennieutvecklingsmålen. För det andra i länder som nått resultat gentemot målen men som fortfarande har en stor andel fattiga grupper. Enligt HDR bör världens uppmärksamhet och resurser koncentreras till de 59 länder som faller inom dessa två kategorier. Det är av stor vikt att handelsförhandlingarna efter mötet i inom ramen för utvecklingsagendan bidrar till att integrera i världsekonomin. i är ett viktigt tillfälle för de rika länderna att ta ett första steg mot ökat marknadstillträde för och minskade subventioner framförallt inom jordbrukssektorn. Bakslag i dessa förhandlingar drabbar främst resurssvaga länder. verkar därför genom EU för att tillvarata intressen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Regeringens samarbete med länder som ingår i HIPC-initiativet kommer att fördjupas ytterligare i syfte att höja ländernas kapacitet att hantera skulder, finansiering och upplåning. kommer även att verka för att initiativet i sin helhet finansieras. En beredskap finns att lämna ytterligare ekonomiskt stöd till den skuldlättnadsfond som administrerar för detta syfte. I sitt huvudtal vid världstoppsmötet i aviserade statsministern avsikt att inbjuda till ett internationellt seminarium om utbildning för hållbar utveckling. Seminariet kommer att äga rum i med deltagande från bl.a. ett fyrtiotal utvecklingsländer. Seminariet kan ge viktiga bidrag både till FN:s decennium om utbildning för hållbar utveckling och till enskilda länders strategier för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. Med propositionen Gemensamt ansvar: politik för global utveckling formulerar regeringen en modern sammanhållen utvecklingspolitik. Det övergripande målet för samtliga politikområden är att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. För att bidra till en ökad samstämmighet kommer områdena förbättrad samordning, globala gemensamma nyttigheter och bredare utvecklingsfinansiering att vara prioriterade. En ökad samstämmighet mellan olika politikområden är huvudbudskapet i regeringens utvecklingsproposition. För att säkerställa en enhetlig politik kommer det samordningsarbete som redan inletts med olika departement att förstärkas . Regeringen avser att utveckla arbetet med landstrategier. Syftet är att skapa ett bredare planeringsinstrument som omfattar insatser för global utveckling på fler politikområden och samverkan med andra aktörer. För att främja en bred samhällsdialog om svensk politik för global utveckling skall ett bildas med företrädare för , organisationer, näringslivet, forskare och andra intressenter tillsammans med representanter för regering och myndigheter. Regeringen kommer fortsätta att verka för att EU skall bedriva en politik som bidrar till en rättvis och hållbar utveckling.