prop · GR031d5 · 2004-01-01 00:00:00 — Regeringen ser positivt på det arbete som bedrivs för att främja en jämnare könsfördelning och en bra arbetsmiljö för kriminalvårdens personal. Det är också en självklar utgångspunkt att arbetstidens förläggning anpassas efter verksamhetens krav. Regeringen vill också betona vikten av att kriminalvården även i fortsättningen vidtar åtgärder för att personalen i ökad utsträckning skall ha en varierad etnisk och kulturell bakgrund. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende polisen. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende Säkerhetspolisen. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende åklagarorganisationen. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende . har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende domstolsväsendet. () har i revisionsberättelsen avseende kriminalvården haft en invändning mot ledningens förvaltning. har, enligt RRV, överträtt sina befogenheter genom att överskrida anslagskrediten avseende förvaltningsanslaget. Enligt RRV har inte vidtagit tillräckliga åtgärder för att undvika ett anslagsöverskridande. Den beviljade anslagskrediten har överskridits med ca . har på förfrågan uppgett att överskridandet beror på att de rättningar som gjordes i samband med bokslutsarbetet, bl.a. av en felaktigt bokförd hyra, ledde till att anslagsbelastningen ökade. Även om överskridandet i förhållande till anslagets storlek är litet ser regeringen allvarligt på det inträffade. Under innevarande år har ett nytt budget- och uppföljningssystem tagits i bruk inom 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 kriminalvården för att förbättra den interna ekonomistyrningen. följer noga detta arbete. Tabell 3.8 Utgiftsutveckling 19922003 Överensstämmer utnyttjade anslag inte med nuvarande anslagsbenämning anges i fotnoterna huvudtitel, littera och nummer för de utnyttjade anslagen. Har anslag utnyttjats som anvisats ett annat år än det år utfallet redovisas under anges också det budgetår anslaget anvisades. 1II C1+C2, 2II E1+E2+E3+E4+E5+E6, 3II F1, 4II H2, 5 II D1+D2+D3+F2+F3+F4+F5, 6 II B1+B3+B4+B5+91/92 XIII E5+E6, 7 II G3+G4, 8II E3, 9 II G5, 10 II G6, 11 II D1+D2+F2+F3+F4+F5, 12II B1+B3+B4+B5+91/92 XIII E5, 13II E1+E2, 14II G5, 15V F7, 16II G3, 17II G4, 18II B1+B3+B4+B5, 19II G6, 20II A4 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 14 639 714 tkr prisnivå. 3Motsvarar 14 699 277 tkr prisnivå. Vid utgången av 2002 hade polisorganisationen en ekonomi i balans. Det beror bl.a. på att polisen har fått tillskott samt att löneökningar avseende nytt löneavtal RALS 20022004 inte har betalats ut . Polisens anslagsförbrukning ökade med 2002. Merparten av ökningen består av ökade personalkostnader bl.a. till följd av att antalet poliser och civilanställda har ökat samt höjda för statens avtalsförsäkringar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Polisens avgiftsbelagda verksamhet omfattar framför allt passhantering, stämningsmannadelgivning, tillståndsgivning samt kontorsservice och liknande tjänster till andra myndigheter i och kring kvarteret i . Avgifterna för passhantering beräknas uppgå till och de disponeras av polisen. Övriga avgiftsintäkter som disponeras av polisen är kontorsservice och liknande tjänster i och kring kvarteret i , stämningsmannadelgivning , tjänsteexport , , utbildning av ordningsvakter , , kontroll av väktarhundar och övriga avgifter . Sammanlagt beräknas polisen få disponera avgiftsinkomster och andra inkomster än anslag på . Avgifterna för tillståndsgivning och penningtransporter levereras in på in- komsttitel i statsbudgeten och de beräknas uppgå till respektive . Dessutom beräknas polisen leverera för bötesmedel m.m. till inkomsttitel i statsbudgeten. Tabell 3.10 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (varav tjänsteexport) (16 600) (16 600) (varav tjänsteexport) (15 000) (15 000) (varav tjänsteexport) (15 000) (15 000) Vid utgången av 2002 hade polisorganisationen ett mindre anslagssparande. Trots de satsningar som regeringen har gjort är polisens ekonomiska situation även fortsättningsvis bekymmersam. I enlighet med budgetpropositionen tillförs polisorganisationen 2004. Det är angeläget att satsningarna på polisen fortsätter. tillförs därför polisen ytterligare . Polisens anslag skall förstärkas även därefter. Antalet poliser skall öka. Polisen skall ges möjlighet att utveckla verksamheten så att den kännetecknas av ett långsiktigt perspektiv och ett underrättelselett, problemorienterat arbetssätt med ett brottsförebyggande syfte. Kvaliteten i brottsutredningarna skall höjas så att uppklaringen och lagföringen ökar. Det svenska ordförandeskapet i EU, och särskilt toppmötet i , medförde en ovanligt stor insats från polisens sida. Det är regeringens uppfattning att i inte ensam skall finansiera samtliga merkostnader för polisen i samband med toppmötet. Polisens anslagsförstärkningar skall därför även användas till att kompensera polisen för merkostnader för i samband med toppmötet. Polisens insatser mot människohandeln behöver förstärkas. Av tillskottet till polisorganisationen skall därför användas till att bekämpa människohandeln . Trots att polisens anslag förstärks behöver den även fortsättningsvis arbeta aktivt med att effektivisera resursutnyttjandet. Polisen skall ytterligare öka ansträngningarna att inte överskrida anslaget. De bilinspektörer som utför flygande inspektioner samt kontroll av förares kör- och viloperioder överfördes till polisen från fr.o.m. . har tidigare bemyndigats att använda medel för att ersätta polisen för merkostnader med anledning av denna verksamhet. förs från det under utgiftsområde 22 Kommunikationer uppförda anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag till polisen. respektive startade en ny grundutbildning till polis vid och . De nya utbildningarna innebär att kostnaderna för studiemedel ökar. Regeringen anser att de ökade kostnaderna för studiemedel skall finansieras från polisens anslag. förs därför över från polisens anslag till anslaget 25:2 Studiemedel m.m. under utgiftsområde 15. För att finansiera ett gemensamt system för radiokommunikation för skydd och säkerhet minskas polisens anslag med 2004, 2005 och 2006. Medlen förs till anslaget 37:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet under utgiftsområde 22. skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (Avgifter vid , prop. 2002/03:63, bet. 2002/03:FiU27, rskr. 2002/03:189). Avgifter och ersättningar tillförs statskassan och redovisas mot inkomsttitel. För anslagsfinansierade myndigheter som inte erlägger någon avgift för årlig revision medför den föreslagna nyordningen en tillkommande kostnad. En kostnad som myndigheterna föreslås kompenseras för genom en nivåhöjning av anslagen 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Polisen kompenseras med . För att uppnå full kostnadstäckning för hanteringen av felparkeringsavgifter höjs polisens anslag med . För arkivkostnader överförs till sjuttonde utgiftsområdets anslag 28:21 Ekobrottsmyndighetens pris- och löneom- räkning blir automatiskt felräknad eftersom kompensation för de poliser som arbetar där finns i polisens pris- och löneomräkning. Av den anledningen överförs till anslaget 4:4 . disponerar polisen från tjugoandra utgiftsområdets anslag 36:2 Väghållning och statsbidrag för investering i och drift av kameror för hastighetskontroll. Vissa justeringar har gjorts som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Sammantaget föreslås därmed att anslag fastställs till 14 . beräknas anslaget till 14 samt 15 . Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:1 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 583 919 tkr prisnivå. 3Motsvarar 583 919 tkr prisnivå. Säkerhetspolisens anslagssparande har ökat från till . Anledningen till den relativt låga anslagsförbrukningen är framför allt att inga löneökningar betalades ut . De har istället betalats ut . Säkerhetspolisen har inte något underskott, men kraven är fortsatt stora på att den skall arbeta aktivt med att effektivisera resursutnyttjandet. har Säkerhetspolisen övergått till lånefinansiering av sina anläggningstillgångar. Detta innebär att utgifterna minskar . reduceras anslaget engångsvis med . tillförs anslaget som kompensation för ökade räntekostnader. skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (se anslag 4:1 ). Säkerhetspolisen kompenseras för denna nya avgift med . Därutöver gör regeringen bedömningen att Säkerhetspolisens anslag kan sänkas med . Regeringen avser att noga följa Säkerhetspolisens verksamhet och är vid behov beredd att återkomma till i frågan. Vissa justeringar har gjorts som motsvaras av ändrade utgifter. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med . Pris- och löneomräkningen blev inte korrekt beräknad eftersom Statskontoret inte fått rätt underlag från . Detta har även påverkat Säkerhetspolisens pris- och löneomräkning. förs till Säkerhetspolisen från anslaget 4:1 som kompensation för detta. Regeringen föreslår att anslaget fastställs till . har anslaget beräknats till och . Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:2 Säkerhetspolisen Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 819 874 tkr prisnivå. 3Motsvarar 819 874tkr prisnivå. har utgifterna för verksamheten inom överstigit myndighetens tillgängliga medel med . För att täcka utgifterna har myndigheten utnyttjat anslagskrediten. I enlighet med budgetpropositionen tillfördes åklagarorganisationen . Trots detta tillskott har det ekonomiska läget varit ansträngt med en ohållbar personalsituation och stora neddragningar i utbildningsverksamheten. Med anledning av detta tillfördes åklagarorganisationen på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition ytterligare . skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (se anslag 4:1 ). kompenseras för denna nya avgift med . För att finansiera ökningen av det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget 46:2 Justitiekanslern minskas anslag med . räknas anslaget upp med som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader. Sammantaget föreslår regeringen att anslag fastställs till . beräknas anslaget uppgå till 839 616 000 respektive . Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:3 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 333 622 tkr prisnivå. 3Motsvarar 333 622 tkr prisnivå. Vid utgången av 2002 hade ett anslagssparande om . Myndigheten beräknas ha ett sparande även vid utgången av 2003. Med anledning av det förhållandevis stora anslagssparande myndigheten uppvisade drog regeringen ekonomiska vårproposition på tilläggsbudgeten ner myndighetens anslag med . skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (se anslag 4:1 ). kompenseras för denna nya avgift med . Ekobrottsmyndighetens pris- och löneomräkning blir automatiskt felräknad eftersom kompensation för de poliser som arbetar där finns i polisens pris- och löneomräkning. Av den anledningen överförs från anslaget 4:1 . Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader räknas anslaget upp med . Sammantaget föreslår regeringen att anslag fastställs till . beräknas anslaget uppgå till 340 944 000 respektive . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:4 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 3 881 767 tkr prisnivå. 3Motsvarar 3 881 266 tkr prisnivå. Domstolsväsendets anslag uppgick till . Förbrukningen översteg således anvisade medel med . Vid utgången av uppgick anslagssparandet till ca . Anslagssparandet bestod i huvudsak av retroaktiva löner som betalats ut . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.20 Avgiftsbelagd verksamhet beräknas domstolsväsendet att leverera in avgifter till inkomsttitel motsvarande , varav utgör ansökningsavgifter och kungörandeavgifter. beräknas avgifterna till inkomsttitel att öka med . Detta till följd av att vissa efterbevaknings- och tillsynsavgifter som tidigare redovisats mot anslaget då kommer föras till inkomsttitel. Avgiftsinkomster som disponeras härrör i huvudsak från uthyrning av lokaler och personal, försäljning av kopior och rättsfallspublicering. För att domstolsväsendet skall kunna fortsätta med det pågående reformarbetet höjs anslagsramen med . sker en övergång från nettobudgetering till bruttobudgetering på anslaget avseende vissa efterbevaknings- och tillsynsavgifter. Med anledning härav höjs anslagsramen med . Ändrad instansordning för vissa överklaganden enligt (1987:10) beräknas leda till ett ökat antal mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Med anledning härav överförs till domstolsväsendet och . Finansiering sker genom att det inom utgiftsområde 1 uppförda anslaget 90:5 m.m. minskas med motsvarande belopp. För domstolsväsendets arkivkostnader överförs till utgiftsområde 17, anslaget 28:21 och landsarkiven. skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (se anslag 4:1 ). Domstolsväsendet kompenseras för denna nya avgift med . Till anslaget 4:9 överförs engångsvis och på tilläggsbudget i samband med denna proposition överförs . En återföring av sker också från medel 2003. Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler med mera räknas anslaget upp med ca . Sammantaget föreslår regeringen att anslaget fastställs till 3 . beräknas anslaget uppgå till 3 och beräknas anslaget uppgå till 4 . Tabell 3.21 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 4:5 Domstolsväsendet m.m. Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Målsättningen för arbetet med att förändra tingsrättsorganisationen är att med bibehållen tillgänglighet skapa möjligheter för en stärkt beredningsorganisation, säkerställa möjligheterna att rekrytera personal, skapa förutsättningar för återkommande kompetensutveckling, öka möjligheterna till specialisering och förbättra den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. har ställt sig bakom denna målsättning (skr. 1999/2000:106, bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255). Sammanlagt har 39 tingsrätter berörts av förändringar . Antalet tingsrätter uppgår nu till 72. De genomförda förändringarna har utvärderats med gott resultat. En närmare beskrivning av utvärderingen och regeringens slutsatser med anledning av denna redovisas i skrivelsen Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen som överlämnades till (skr. 2002/03:126). I skrivelsen redovisas också regeringens bedömning vad gäller förändringar av tingsrättsorganisationen i , och . Beträffande tingsrätterna i , 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 och län konstaterade regeringen att arbetade med kompletterande utredningar och att resultatet av dessa utredningar borde avvaktas innan slutlig ställning togs till den framtida organisationen av tingsrätterna i dessa län. Sedan skrivelsen lämnades till har de kompletterande utredningarna färdigställts och överlämnats till regeringen. har också lämnat ett förslag om den framtida tingsrättsorganisationen i delar av . Vidare har hemställt att tingsrätten endast skall ha kansliort i . Regeringens bedömning: , , och tingsrätter bör läggas samman till en tingsrätt med kansliort i . Vidare bör två tingsställen inrättas i länet. Var dessa skall placeras bör övervägas av och . Målsättningen är att genomföra sammanläggningen . Skälen för regeringens bedömning: I finns fyra tingsrätter: , , och tingsrätt. är störst med sex ordinarie domare. De övriga tingsrätterna i länet har underlag motsvarande ca två ordinarie domare vardera. överlämnade till regeringen ett förslag som innebär att , , och tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i . I skrivelsen som lämnades till uttalade regeringen att en organisationslösning över länsgränsen mellan och län kunde vara ett tänkbart alternativ och att en sådan lösning borde övervägas ytterligare innan organisationsfrågan avgjordes. Enligt regeringen borde särskilt möjligheterna att sammanlägga tingsrätterna i och övervägas. Regeringen uttalade vidare att de långa avstånden i talade för att domstolsverksamhet borde bedrivas på mer än en ort och att även frågan om tingsställen därför borde övervägas ytterligare. Då regeringen hade erfarit att arbetade med 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 en kompletterande utredning ansåg regeringen att resultatet av detta arbete borde avvaktas innan ställning togs till den framtida utformningen av tingsrättsorganisationen i länet. I den kompletterande utredningen föreslog att , , och tingsrätter skall läggas samman till en tingsrätt med kansliort i och att det inrättas två tingsställen i . Vad gäller placeringen av tingsställena hade i första hand övervägt och men var inte främmande för att någon annan ort skulle kunna vara lämpligare för ett tingsställe. har remissbehandlat den kompletterande utredningen. och tingsrätter är positiva till att en tingsrätt inrättas över länsgränsen. Övriga remissinstanser är i huvudsak negativa till att en sådan tingsrätt inrättas. Beträffande förslaget om tingsställen är remissutfallet blandat. , Hovrätten för , och är i huvudsak positiva till att det inrättas två tingsställen. , och tingsrätter och samtliga tillfrågade kommuner avstyrker en sammanläggning av de fyra tingsrätterna i . Vissa av dessa avstyrker också inrättandet av tingsställen. anför i sitt förslag till regeringen att verkets tidigare förslag att lägga samman , , och tingsrätter till en tingsrätt med kansliort i kvarstår. Vad gäller inrättandet av en tingsrätt över länsgränsen uttrycker förståelse för de av några remissinstanser åberopade arbetsmarknads- och regionalpolitiska skälen. En sammanläggning av och tingsrätter ger dock enligt inte de utvecklingsförutsättningar som regeringen har angett i sina mål för reformeringen av tingsrättorganisationen. Vidare uppfyller sammanläggningen inte kraven på en långsiktigt hållbar tingsrättsorganisation. Någon förbättring av den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter uppnås inte heller. Sammantaget medför detta att avstyrker inrättande av en tingsrätt över länsgränsen. Verket anser dock mot bakgrund av de geografiska förhållandena, kommunikationerna samt befolkningens bosättning att det bör inrättas två tingsställen i . förordar att och i samarbete utreder var tingsställena skall vara belägna. Regeringen anser att verksamheten bäst främjas om , , och tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i . Med hänsyn till avstånden i bör det inrättas två tingsställen. Mycket talar för att placera dessa i och . Med hänsyn till de synpunkter som inkommit vid remissbehandlingen av den kompletterande utredningen bör dock placeringen av de två tingsställena övervägas av och . Målsättningen är att genomföra sammanläggningen . Regeringen avser att så snart det är möjligt efter riksdagsbehandlingen av denna proposition utse i den nya tingsrätten. Regeringens bedömning: , och tingsrätter bör läggas samman till en tingsrätt med kansliort i och tingsställen i och . Målsättningen är att genomföra sammanläggningen . Skälen för regeringens bedömning: I län finns tre tingsrätter: , och . är störst med fem ordinarie domare. och tingsrätter har två och en halv ordinarie domare vardera. Lagmannen i är även tillförordnad i . överlämnade till regeringen ett förslag som innebär att , och tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliorter i och och tingsställe i . Mot bakgrund av den kritik som utvärderingen av förändringarna i tingsrättsorganisationen riktade mot den s.k. flerortsmodellen uttalade regeringen i skrivelsen som lämnades till att denna modell endast borde användas vid nya organisationsförändringar om det är särskilt påkallat av omständigheterna i det enskilda fallet eller det föreligger regionalpolitiska, arbetsmarknadspolitiska eller andra liknande skäl. Regeringen fann inte att några sådana skäl förelåg och att tingsrättsorganisationen i län därför borde övervägas på nytt. Vidare ansåg regeringen att en lösning över länsgränserna, särskilt en sammanläggning av och tingsrätter, skulle kunna vara ett tänkbart alternativ som borde övervägas ytterligare innan organisationsfrågan avgjordes. Då regeringen hade erfarit att arbetade med en kompletterande utredning ansåg regeringen att resultatet av detta arbete borde avvaktas innan ställning togs till den framtida utformningen av tingsrättsorganisationen i länet. I den kompletterande utredningen föreslog att , och tingsrätter skall läggas samman till en tingsrätt med kansliort i och tingsställen i och . har remissbehandlat den kompletterande utredningen. , och kan under vissa förutsättningar acceptera en sammanläggning av och tingsrätter. Även uttalar sig positivt om en sådan lösning. , , , i , kommun och i län avstyrker dock en sammanläggning över länsgränsen. , i län, i län och i tillstyrker förslaget om inrättande av tingsställen. anför i sitt förslag till regeringen att , och tingsrätter bör läggas samman till en tingsrätt med kansliort i . Med beaktande av målunderlaget, de geografiska förhållandena och andra förhållanden som gäller för inrättande av tingsställen föreslår vidare att tingsställen bör inrättas i och . Vad gäller inrättandet av en tingsrätt över länsgränsen finns det inget som enligt direkt hindrar en sådan lösning. Det otillräckliga stödet för en sådan lösning och den relativt begränsade vinsten i resväg och restid gör dock att avstyrker detta alternativ. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Regeringen anser att verksamheten bäst främjas om , och tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i och tingsställen i och . Målsättningen är att genomföra sammanläggningen .