prop · GR031d32 · 2004-01-01 00:00:00 — Den gröna skatteväxling som föreslås i denna budgetproposition beräknas bidra till att höja inflationen (mätt med KPI) med 2004. Även bortsett från kostnaderna för el och bränsle för uppvärmning av egnahem har boendekostnaderna i betydande grad bidragit till inflationen och . Hyrorna ökade under loppet av . Under loppet av 2003 väntas hyreshöjningarna bli något högre, , mot bakgrund framför allt av utvecklingen av uppvärmningskostnaderna för hyresfastigheter. bedöms hyreshöjningarna åter uppgå till . Räntekostnaderna för egnahemsboende har bidragit till att sänka inflationen. Prognosen för ränteutvecklingen (se avsnitt 3.2) innebär ett förhållandevis kraftigt omslag i reporäntan, och därmed i de rörliga bostadslåneräntorna, . Detta gör att bostadsräntorna enligt prognosen sänker KPI- inflationen under loppet av 2003 men höjer den under loppet av 2004. Sammantaget väntas boendekostnaderna, exklusive skatt och uppvärmning av egnahem, bidra till den totala KPI-inflationen under loppet av 2003 och under loppet av 2004 med +0,. Inflationen närmar sig åter målet Sammanfattningsvis bedöms det underliggande inflationstrycket vara lågt. Priserna på energi, framför allt el, som höjt inflationen väntas fortsätta att påverka inflationsförloppet kraftigt ett stycke in för att därefter minska i betydelse. 2003/04:1 BILAGA 2 väntas inflationen börja stiga gradvis, från en låg nivå, i takt med att aktiviteten i ekonomin ökar (se diagram 8.4). För både 2003 och 2004 gör de stora energipriseffekterna att inflationen under loppet av respektive år (decemberinflationen) skiljer sig betydligt från årsgenomsnitten enligt prognosen (se tabell 8.1). Även 2005 och 2006 beräknas inflationen i någon mån påverkas av en fortsatt grön skatteväxling. Diagram 8.4 Konsumentprisernas utveckling -0,5 -1,0 Källor: och . baserar penningpolitiken på utsikterna för den underliggande inflationen, mätt med UND1X, . , då det fortfarande bedöms finnas lediga resurser i ekonomin, förutses en underliggande inflation mätt med UND1X på och en KPI-inflation på . Den tilltagande skillnaden mellan de bägge inflationsmåtten beror på att prognosen innebär ett avsevärt omslag i de kortfristiga bostadslåneräntorna. Räntekostnader för egnahemsägare ingår inte i UND1X men däremot i KPI. Under kalkylåren 2005 och 2006 antas penningpolitiken anpassas så att inflationen utvecklas i linje med inflationsmål. 2003/04:1 BILAGA 2 för perioden 19502002 på och något under genomsnittet för perioden 19802002 på av kraftigt stigande realinkomster väntas hushållens inkomster framöver öka i en mer måttlig takt och stiger i genomsnitt med . Trots en svagare inkomstutveckling bedöms hushållens konsumtionsutgifter öka i god takt framöver. Konsumtionstillväxten stöds av låga räntor, en stabil förmögenhetsställning och hushållens alltmer optimistiska förväntningar om ekonomin. Hushållens sparkvot förbättrades kraftigt och 2002. Den relativt svaga inkomstökningen samt fortsatt god utveckling av hushållens konsumtionsutgifter innebär att sparkvoten faller . Hushållens reala inkomster har under utvecklats mycket gynnsamt. Bakom ökningen ligger en god sysselsättningstillväxt i kombination med reformer och skattesänkningar. Ett fallande antal arbetade timmar bidrar till att den goda utvecklingen bryts och av svagare inkomsttillväxt väntas. Hushållens reala inkomster ökade 2002 med i genomsnitt . Senast hushållen upplevde en period med så hög genomsnittlig tillväxt var . Den senaste följde dock med mycket svaga, och vissa år fallande, realinkomster. Utvecklingen under dessa år var så svag att den senaste 10-årsperiodens genomsnittliga realinkomstökning endast uppgår till , vilket ligger klart under genomsnittet Inkomstökningen 2002 förklaras till stor del av tillfälliga effekter Hushållens reala inkomster ökade 2002 med . Löneinkomsterna före skatt steg realt , vilket jämfört med och 2001 är mycket svagt (se tabell 9.1 och 9.2). Hushållens inkomstökning beror vanligtvis till stor del på hur antalet arbetade timmar och timlönen utvecklas. var ett undantag då fallande skatter gav det största bidraget till inkomstökningen. Reformer, såsom studiemedelsreformen och höjda nivåer i a-kassan, bidrog till att förbättra hushållens inkomster. Sammantaget bidrog offentliga transfereringar före skatt till inkomstökningen. Maxtaxan i barnomsorgen bidrog positivt till realinkomstökningen genom lägre priser. Inkomsterna från aktieutdelning föll med som hushållens ränteutgifter steg till följd av ökad skuldsättning. Hushållens skattebetalningar, enligt nationalräkenskapernas (NR:s) redovisning, föll kraftigt . De minskade skattebetalningarna består dels av skattesänkningar om ca , bl.a. genom det tredje steget i kompensationen för de allmänna pensionsavgifterna, dels av kraftigt minskade skatter på kapitalvinster. Kapitalvinster redovisas inte som inkomst i NR. Skatter på kapitalvinster ingår dock i hushållens skatter och påverkar därmed hushållens inkomster negativt. Om kapitalvinsterna varierar kan effekten bli att hushållens inkomstutveckling, som den mäts i NR, avviker från den underliggande utvecklingen. Inkomster som inte preliminärbeskattas, framför allt skatter på kapitalvinster, bokförs i NR året efter det att Tabell 9.1 Hushållens reala disponibla inkomster Transfereringar från offentlig sektor Anm.: Real disponibel inkomst är deflaterad med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. Källor: och . 2003/04:1 BILAGA 2 kapitalvinsten uppkommer.14 föll kapitalvinsterna kraftigt och därmed föll även skatterna på dessa, i NR:s redovisning, . Sammantaget gav skatter ett positivt bidrag till inkomstökningen 2002 med . Med skatterna periodiserade till det inkomstår skatterna avser uppgick realinkomstökningen 2002 till , vilket är betydligt svagare än de av NR redovisade 4,7 %.15 Tabell 9.2 Bidrag till hushållens realinkomstökning Anm.: Real disponibel inkomst är deflaterad med IPI. 2En negativ (positiv) skatteperiodisering innebär att den av NR redovisade utvecklingen är högre (lägre) pga. periodiseringseffekten. 3Implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter (IPI). Källor: och . Den svaga konjunkturen väntas innebära en måttlig timlöneutveckling och antalet arbetade timmar i ekonomin som helhet väntas minska. Sammantaget medför detta en svag utveckling av hushållens löneinkomster före skatt 2003. Offentliga transfereringar till hushållen före skatt väntas ge ett relativt kraftigt bidrag, , till inkomstökningen. En stor del av bidraget beror på att det särskilda grundavdraget för pensionärer försvin- 14 har beslutat att fortsättningsvis redovisa skatterna fullt ut periodiserade. Angående denna förändrade redovisning, se även kapitel 5.1 i budgetpropositionen . 15 I huvudsak består skillnaden mellan periodiserade skatter och NR- skatter av skatter på kapitalvinster. Variationer i skatterna på kapitalvinster förklarar merparten av den årliga förändringen av periodiseringseffekten. ner och ersätts av en beskattad garantipension. Förändringen innebär att pensionerna före skatt stiger som hushållens skattebetalningar stiger med samma belopp och nettopensionen blir oförändrad. Taket i arbetslöshetsförsäkringen höjdes och ger därmed en positiv halvårseffekt även 2003. har en grön skatteväxling genomförts som innebär att inkomstskatten har sänkts för vissa inkomstgrupper. har energiskatterna höjts i motsvarande grad, med högre priser som följd. Skatterna i kommuner och landsting höjdes 2003 med sammanlagt , motsvarande ca , vilket dämpar inkomstökningen. Sammantaget bedöms hushållens reala disponibla inkomster stiga . Realinkomstökningen, som den mäts i NR, hålls även uppe av den ofullständiga skatteperiodiseringen. Hushållens realinkomster beräknade med periodiserade skatter väntas vara ungefär oförändrade 2003 jämfört med . Även 2004 kommer en grön skatteväxling att genomföras som innebär att energiskatterna höjs med totalt . Som kompensation för den del av energiskattehöjningen som drabbar hushållen sänks hushållens skatter med genom att alla inkomsttagare får en skattereduktion om . Åren 20052006 fortsätter den gröna skatteväxlingen. Energiskatterna höjs ytterligare som hushållen kompenseras genom inkomstskattesänkningar. Totalt påverkas inte hushållens reala inkomster av skatteväxlingen. Hushållens reala inkomster väntas utvecklas svagt 20042006 trots en gradvis stärkt arbetsmarknad. Förutom löne- och egenföretagarinkomster ger emellertid få inkomstposter positiva bidrag till realinkomstökningen. Stigande räntor bidrar till ökade ränteutgifter och försämrat räntenetto för hushållen som transfereringar från offentlig sektor endast ger marginella bidrag till inkomstutvecklingen. Nära hälften av hushållens transfereringsinkomster består av pensioner, framför allt från ålderspensionssystemet (se tabell 9.3). I det nya pensionssystemet räknas pensioner och intjänade pensionsrätter upp med ett inkomstindex vilket innebär att pensionernas utveckling, med viss fördröjning, får en direkt koppling till den arbetande befolkningens inkomstökning. Inkomstindex utvecklas starkt 2003 och bidrar till ökningen av pensionsinkomsterna. Utvecklingen 2003 påverkas även av att det särskilda grundavdraget för pensionärer avskaffas och ersätts med en beskattad garantipension. Pensionerna, brutto, stiger som skatterna stiger i motsvarande grad. Även 2004 väntas inkomstindex stiga relativt kraftigt. Tabell 9.3 Ändamålsfördelade transfereringsinkomster 1 Inklusive kapitaltransfereringar. Därav differensen mot tabell 9.1. Källor: och . Hushållens inkomster från sjukdoms- och handikapprelaterade transfereringar har stigit kraftigt. mer än fördubblades hushållens inkomster från sjukförsäkringen, från ca till . Efterhand som korttidssjukskrivningarna övergått till längre sjukfall har även förtidspensioneringarna börjat stiga kraftigt. Minskat antal korta sjukfall, förtidspensionering av dem som varit sjukskrivna samt besparingar, såsom sänkt ersättningsnivå, väntas leda till fallande inkomster från sjukförsäkringen. väntas förtidspensioneringarna fortsätta stiga . Ytterligare en inkomstpost som ökat kraftigt under är assistansersättningen som väntas fortsätta växa med i nominella termer. Sammantaget väntas, trots besparingarna, hushållens inkomster inom ohälsoområdet stiga realt under 20032006. Arbetslösheten bedöms öka från till . Därmed stiger även hushållens inkomster från a-kassan. Hushållens transfereringsinkomster från arbetsmarknadsområdet väntas stiga realt 2003, för att därefter minska under resten av perioden när arbetsmarknaden förbättras. 2003/04:1 BILAGA 2 Som ett led i studiestödsreformen fasas de särskilda vuxenstudiestöden ut. Därmed erhålles ett mer sammanhållet studiestödssystem genom att studerande på olika nivåer får sina bidrag från samma system. Som nämnts ovan redovisar NR hushållens skatter på reavinster året efter det att skattskyldigheten uppkommer. Det kan i vissa fall vara av intresse att redovisa inkomstutvecklingen med en annan redovisning av dessa skatter, framför allt skatter på kapitalvinster.16 Effekterna av NR:s bokföringsmetoder för dessa poster har till viss del berörts ovan. Två alternativa inkomstmått redovisas (se tabell 9.4): I NR redovisas skatter på inkomster som inte preliminärbeskattas året efter intjänandeåret. Det gäller framför allt skatter på kapitalvinster. En mer rättvisande bild av inkomstutvecklingen erhålls om skatterna periodiseras, dvs. hänförs till det inkomstår skatterna avser. Periodiserad inkomst, exklusive skatter på kapitalvinster I NR:s redovisning ingår som nämnts inte kapitalvinster i hushållens inkomster. Skatter på kapitalvinster reducerar däremot inkomsterna. Om hushållens skatter på kapitalvinster utvecklas i takt med övriga inkomster påverkas inte realinkomsternas tillväxttakt. Men om kapitalvinsterna varierar kraftigt, vilket har varit fallet framför allt , påverkar skatterna på kapitalvinsterna kraftigt den redovisade inkomstutvecklingen. Eftersom hushållen kan antas betala skatterna på kapitalvinster med en del av kapitalvinsten erhålls en bild av den underliggande inkomstutvecklingen, om den periodiserade inkomsten redovisas exklusive skatter på kapitalvinster. Enligt NR:s redovisning förbättrades hushållens realinkomster kraftigt . Ökningen beror emellertid till stor del på minskade skattebetalningar på kapitalvinster. 16 Med kapitalvinster avses nettot av kapitalvinster och kapitalförluster. 2003/04:1 BILAGA 2 Tabell 9.4 Hushållens justerade reala disponibla inkomster Periodiserad inkomst, exklusive skatter på kapitalvinster Att inkomsterna steg snabbare 2002 än 2001, enligt NR:s definition, beror således till stor del på att hushållens kapitalvinster var lägre 2001 än 2000. Hushållens kapitalvinster föll med nära . I periodiserade termer uppkommer samma effekt 2001. Skatterna på kapitalvinsterna dämpade den periodiserade inkomstutvecklingen . Bortfallet av skatter på kapitalvinster gav därför en positiv effekt för inkomsttillväxten 2001. Hushållens periodiserade inkomster exklusive skatter på kapitalvinster uppvisar en jämnare utveckling. Inkomstutvecklingen är relativt god samtliga år . Enligt detta mått uppmäts den starkaste ökningen , vilket också är det år då antalet arbetade timmar steg kraftigast . växer inkomsterna enligt NR:s definition snabbare än den periodiserade inkomsten. Anledningen är densamma som 2002, dvs. att skatterna på kapitalvinster faller ytterligare jämfört med året innan. Perioden 20042006 uppvisar alla tre måtten i stort sett likadana tillväxttal. Anledningen är att kapitalvinsterna antas ha en relativt stabil utveckling, vilket innebär att periodiseringseffekterna mellan åren blir förhållandevis små. stärkta tillförsikt förväntas också stödja konsumtionen framöver. Konsumtionstillväxten uppskattas till . Den grundläggande synen på konsumtionsutvecklingen framöver överensstämmer med den bild som skisserades ekonomiska vårproposition. Prognosen revideras därför endast marginellt. Konsumtionsutgifterna ökade i god takt Under loppet av 2002 steg hushållens konsumtion med , trots att tillväxten mätt som årsgenomsnitt endast uppgick till . En möjlig förklaring till den goda utvecklingen är hushållens kraftiga realinkomstökningar. Trots en mer dämpad inkomstutveckling har hushållen fortsatt att öka sin konsumtion i god takt. Enligt nationalräkenskaperna var konsumtionen högre än . Första och var tillväxten respektive . Enligt nationalräkenskaperna uppgick den säsongrensade tillväxten från kvartal till kvartal till respektive . Av nationalräkenskaperna framgår att det främst var varukonsumtionen som utvecklades väl. Diagram 9.1 Disponibla inkomster och konsumtionsutgifter Trots fallande börskurser och hushållens lågt ställda framtidsförväntningar har konsumtionsutgifterna ökat i god takt . En viktig förklaring till den starka utvecklingen är sannolikt hushållens kraftiga realinkomstökningar. förutses inkomsterna öka betydligt svagare, främst beroende på ett försämrat arbetsmarknadsläge och en återhållsam finanspolitik. Andra faktorer talar dock för en god konsumtionstillväxt framöver. Hushållen gynnas av fortsatt låga räntenivåer och en god förmögenhetsställning. Miljarder kronor, fasta priser referensår 2002 Anm.: Uppgifterna avser hushållssektorn exklusive . Källor: och . Konsumtionen av varor ökade jämfört med . Bilkonsumtionen steg med mycket svag utveckling. Detaljhandelskonsumtionen ökade med , och konsumtionen av sällanköpsvaror var särskilt stark. Konsumtionen av tjänster (exklusive boende), som i stort sett legat på samma nivå , ökade endast marginellt . Utgifterna för charterresande och restaurangtjänster fortsatte att minska. Tillsammans ökade konsumtionen av varor och tjänster i årstakt. konsumerade dock utländska turister överraskande mycket i . Justerat för normal säsongvariation ökade utländsk konsumtion med jämfört med . Eftersom konsumtionsposten i nationalräkenskaperna avser att mäta svenska hushålls konsumtion avräknas utländska hushålls konsumtion, vilket således bidrog till att minska de totala konsumtionsutgifterna. finns än så länge endast mycket preliminära beräkningar från nationalräkenskaperna. Särskilt starkt utvecklades detaljhandelskonsumtionen som ökade med jämfört med . Under innevarande år har prisutvecklingen i flera branscher inom sällanköpsvaruhandeln varit dämpad, och inom elektronikhandeln har priserna till och med fallit markant, vilket bör ha bidragit till den höga volymökningen. Bilkonsumtionen ökade alltjämt i årstakt, men minskade i jämförelse med . Däremot fortsatte tjänstekonsumtionen att utvecklas svagt. Hushållens utgifter för flygresor, hotell och restaurang minskade jämfört med . Flera indikatorer tyder på en gynnsam konsumtionsutveckling även framöver Statistiken över inregistreringen av bilar indikerar en fortsatt ökning av bilkonsumtionen . steg hushållens inregistreringar, exklusive direktimport, i årstakt. och Handelns utredningsinstituts index för detaljhandeln visar på en hög volymtillväxt . Försäljningen i sällanköpsvaruhandeln ökade med jämfört med juli förgående år. 2003/04:1 BILAGA 2 I (KI:s) kvartalsbarometer redovisar företag inom både sällanköps- och dagligvaruhandeln lägre omsättningstillväxt än närmast föregående kvartal. Mot bakgrund av nationalräkenskapernas starka preliminära beräkningar för detaljhandeln är den enligt barometern tilltagande pessimismen bland företagen något överraskande. Förväntningarna inför tredje kvartalet präglas dock av en viss optimism vad gäller försäljningstillväxten. Hushållens avvägning mellan konsumtion och sparande styrs bl.a. av deras förväntningar om den framtida ekonomiska utvecklingen. Enligt KI:s undersökning av hushållens inköpsplaner (HIP) har förväntningarna stärkts (se diagram 9.2). Detta gäller förväntningarna såväl om den egna ekonomin som om den svenska ekonomin i allmänhet. Nivån för dessa två indikatorer är emellertid fortfarande något lägre än . Hushållens stärkta tillförsikt är sannolikt relaterad till den gynnsamma börsutvecklingen. Den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden har avspeglats i hushållens förväntningar om arbetslösheten. En majoritet av de tillfrågade hushållen tror alltjämt på en stigande arbetslöshet. Diagram 9.2 Hushållens förväntningar om ekonomin 12 månader framåt Anm.: Värden är nivåjusterade. Källor: och . Hushållens nettoförmögenhet har successivt urholkats främst genom fallande aktievärden men även genom ökad skuldsättning. /uppgick hushållens värde i aktie- och fondtillgångar till ca . nästintill halverades detta värde. 2003/04:1 BILAGA 2 ökade hushållens finansiella skulder med , motsvarande ca . Tabell 9.5 Hushållens finansiella förmögenhet Värde vid respektive års (kvartals) slut, miljarder kronor, löpande priser Anm.: Exklusive värden i hushållens intresseorganisationer (HIO). 1Exklusive kollektiva försäkringar och bostadsrättsandelar. 2För finns inga uppgifter om transaktioner, varför uppgiften baseras endast på en uppskattning av värdeökningen. Källa: (Sparbarometern). I takt med börsuppgången har dock aktietillgångarna stigit i värde och har hushållens samlade förmögenhetssituation därför stärkts. har skulderna fortsatt att öka. Lejonparten av hushållens skulder utgörs av bostadslån, vilket gör att skuldsättningen i stor utsträckning följer utvecklingen för hus- och bostadsrättspriser, dvs. utvecklingen av den reala förmögenheten (se diagram 9.3). Diagram 9.3 Bruttoskuld och real förmögenhet Andel av disponibla inkomster, procent Anm.: Real förmögehet inkluderar värdet av småhus och bostadsrätter. Källor: och . Som framgår av avsnitt 9.1 bedöms nu hushållens disponibla inkomster nominellt utvecklas svagare än vad som antogs i vårpropositionen. förutses inflationstakten bli betydligt lägre, vilket gör att prognosen för hus- hållens reala disponibla inkomster inte revideras ned i lika stor utsträckning. Bilden att hushållens reala inkomster kommer att öka svagt kvarstår alltså. Hushållens reala inkomster förutses öka betydligt långsammare än 2002. Tillväxten i de reala disponibla inkomsterna faller ytterligare . Den gynnsamma konsumtionsutvecklingen väntas bromsa upp något under resterande delen av innevarande år, bl. a. till följd av det kärva arbetsmarknadsläget. väntas konsumtionen återigen öka snabbare, trots att hushållens reala inkomstökningar beräknas bli måttliga. Ett antal faktorer pekar mot en fortsatt god konsumtionsutveckling. Hushållens ekonomiska utgångsläge är alltjämt gynnsamt. De kraftiga inkomstökningarna som hushållen erhöll 2002 väntas i viss mån användas för konsumtion . Därtill har hushållens förmögenhetssituation stärkts. Utvecklingen av den finansiella förmögenheten har stabiliserats , som den reala förmögenheten ligger kvar på en hög nivå. Skulderna har förvisso också ökat, men hushållens samlade ränteutgifter, som andel av disponibla inkomster, är historiskt sett låga. De låga räntorna påverkar hushållens konsumtion genom både en substitutions- och en inkomsteffekt. Med en lägre realränta kan hushållen förväntas byta ut en viss del av sitt sparande mot konsumtion. bidrar de låga ränteutgifterna för lån positivt till konsumtionsutrymmet. Hushållens tillförsikt har stärkts , vilket talar för att hushållen kommer att använda en större del av den disponibla inkomsten till konsumtion än vad som varit fallet . Ovan nämnda faktorer väntas bidra till en förhållandevis hög konsumtionstillväxt . Konsumtionstillväxten prognoseras till och till . Även under kalkylåren 2005 och 2006 väntas konsumtionen öka med . Hushållens sparande har stigit markant , se diagram 9.4. Utvecklingen kan betraktas som en normalisering negativt sparande . Det tidigare låga sparandet bör i sin tur ses mot bakgrund av hushållens positiva förmögenhetsutveckling, deras optimistiska förväntningar och den höga kapitalvarukonsumtionen . 2003/04:1 BILAGA 2 var förhållandena de omvända vilket bidrog till att hushållen ökade sitt sparande. Eftersom bedömningen av såväl konsumtionssom inkomstutvecklingen i stort sett är densamma i nuvarande prognos som i vårpropositionen sker heller inga stora förändringar i synen på sparkvotens utveckling. Sparkvoten bedöms i stort sett vara oförändrad för att därefter falla något. ligger sparkvoten kvar på en högre nivå än . Diagram 9.4 Hushållens nettosparkvot Anm.: Sparande, exklusive avtalspensioner, i förhållande till disponibel inkomst. Källor: och . 2003/04:1 BILAGA 2 Investeringskonjunkturen i näringslivet är fortsatt svag . Efter den tidigare kraftiga expansionen har många branscher fortfarande överkapacitet. De senaste årens anpassning av kapitalbeståndet och den förhållandevis milda avmattningen i produktionstillväxten har ändå höjt resursutnyttjandet i flera branscher. Mot bakgrund av att aktiviteten i ekonomin stiger ytterligare framöver beräknas investeringarna i näringslivet åter öka 2004. Även låga räntor och en stabilisering av företagens lönsamhet stöder uppgången. Bostadsbyggandet minskar tillfälligt medan offentliga myndigheters investeringar stiger både och tack vare de statliga satsningarna i infrastrukturen. De totala investeringarna faller och ökar . Åren därefter bedöms det fortfarande finnas lediga resurser på arbetsmarknaden, vilket möjliggör att BNP-tillväxten kan överstiga den långsiktiga. Därmed beräknas även investeringarna öka i god takt. Prognosen innebär att investeringarnas andel av BNP minskar ytterligare och är oförändrad 2004, se diagram 10.1. Åren därefter stiger andelen igen då investeringarna står för en betydande del av återhämtningen i ekonomin. Utvecklingen av investeringarnas andel av BNP illustrerar att en stor del av konjunktursvängningarna orsakas av variationer i investeringarna. Den låga andelen förklaras framför allt av ett historiskt sett mycket lågt bostadsbyggande (se även diagram 10.4). 1 Exklusive bostäder. Källor: och . Andel av BNP i löpande priser, procent Källor: och . Varuproducenters investeringar ökar åter Industrikonjunkturen har varit dämpad .