prop · GR031d21 · 2004-01-01 00:00:00 — Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 4.8.1031:10 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet Tabell 4.31 Anslagsutveckling för 31:10 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Enligt förslagen i budgetpropositionen (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:BoU1, rskr. 2002/03:66) drogs merparten av anslaget in och förordningen (2000:1389) om statligt investeringsbidrag som främjar ekologisk hållbarhet vid byggande upphörde att gälla från . Anslaget finansierar fortsättningsvis stöd till pilotprojekt som syftar till att långsiktigt sänka kostnaderna för de boende och främja en hållbar utveckling, vilket innefattar resurs- och kostnadseffektivitet under byggnaders livslängd samt kostnaderna för administration av Byggkostnadsforums verksamhet. Regeringen ser det som angeläget att få underlag och erfarenhet från pilotprojekten om resurs- och kostnadseffektivitet under byggnadens hela livslängd. Pilotprojekt och demonstrationslösningar som kommer fram via Bygga-bo överenskommelsen och som syftar till att långsiktigt sänka kostnaderna för de boende och främjar en hållbar utveckling av bebyggelsen har möjlighet att ansöka om medel i de delar av projektet som överensstämmer med syftet för bidraget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 31:10 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet . beräknas anslaget till . Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.32 Tabell Härledning av anslagsnivå 20042006, för 31:10 Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet Anvisat 2003 i 2003 Överföring till/från 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 4.8.1131:11 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder Tabell 4.33 Anslagsutveckling för 31:11 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Investeringsbidraget lämnas för byggande av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist. Bostäderna skall vara avsedda för permanent bruk och självständigt boende som är garanterat genom hyresavtal av normalt slag. Bostäderna får inte vara avsedda för viss kategori av boende. Bostäderna kan inrymmas i såväl småhus som flerbostadshus. Endast projekt som påbörjas kan beviljas investeringsbidrag. Syftet med stödet är att uppnå en ökad produktion av främst små och medelstora lägenheter som kan efterfrågas av bredare hushållsgrupper. För de projekt som erhåller den nya investeringsstimulansen reduceras investeringsbidraget till . Anslaget skall och framöver i enlighet med förslagen i propositionen Åtgärder för att främja byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder (prop. 2002/03:98) användas såväl för nybyggnad som för 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 ombyggnad av sådan byggnad som tidigare till övervägande del använts för annat ändamål än bostäder. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 31:11 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder . respektive 2006 beräknas anslaget till . Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 4.34 Tabell Härledning av anslagsnivå 20042006, för 31:11 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder Anvisat 2003 i 2003 Överföring till/från 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 31:11 Investeringsbidrag för nybyggnad av hyresbostäder ingå åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utbetalningar på högst och på högst 2006 och . Skälen för regeringens förslag: beslutade att införa ett tillfälligt investeringsbidrag för nybyggnad av bostäder som upplåts med hyresrätt i områden med bostadsbrist (prop. 2000/01:100 utg. omr. 18; bet. 2000/01:FiU27, rskr. 2000/01:279). beslutade att utöka bidraget med 1 och förlänga tidsramen till 2006 (prop. 2001/02:100, bet. 2001/02:FiU21, rskr. 2001/02:326). Tabell 4.35 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser Tabell 4.36 Anslagsutveckling för 31:12 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 7 919 tkr prisnivå. 3Motsvarar 7 919 tkr prisnivå. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 4.8.1331:13 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag Tabell 4.38 Anslagsutveckling för 31:13 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Nämnden, som har ett verksamhetsperspektiv , har till uppgift att ge statligt stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 31:12 . beräknas anslaget till och beräknas anslaget till . Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 4.37 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 31:12 Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. De utgifter som belastar anslaget avser stöd till omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Ansökningar om stöd hanteras av . Bestämmelser om stödet finns i förordningen (2002:664) om statligt stöd för vissa kommunala åtaganden för boendet. har ett verksamhetsperspektiv . Regeringens tidigare bedömning att myndigheten sammanlagt skall få disponera 3 kvarstår. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 31:13 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag . beräknas anslaget till . Anslaget har för perioden 20042006 beräknats enligt följande: Tabell 4.39 Tabell Härledning av anslagsnivå 20042006, för 31:13 Omstrukturering av kommunala bostadsbolag Anvisat 2003 i 2003 Överföring till/från 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att , för ramanslaget 31:13 Om- strukturering av kommunala bostadsföretag göra åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst efter 2004. Tabell 4.40 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det är viktigt att kan bedriva sitt arbete långsiktigt och med möjlighet att ingå avtal som sträcker sig längre än innevarande budgetår. Ett bemyndigande begärs därför att för anslaget 31:13 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag få göra åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2004. Regeringen begärde motsvarande bemyndigande ekonomiska vårproposition. Utestående åtaganden vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Politikområdet Regional samhällsorganisation avser den samordnade länsförvaltningen och olika former för ändrad ansvarsfördelning mellan stat och kommun. Politikområdet omfattar därmed anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. och anslaget 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. Den samordnade länsförvaltningen med de 21 länsstyrelserna hade 2002 en total omslutning på . Härav finansierades inom ramen för politikområdet genom anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. Andra finansieringskällor var övriga anslag, bidrag och avgiftsintäkter. I och pågår försöksverksamheter avseende den regionala samhällsorganisationen i enlighet med lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning. Försöket innebär en ny ansvarsfördelning på regional nivå mellan stat och kommun. Huvudsyftet är att utveckla former för en fördjupad demokratisk förankring av det regionala utvecklingsansvaret. På pågår även en försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i enlighet med lagen (1997:1144) om försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i som innebär att länsarbetsnämndens och verksamhet har inordnats i . Det finns möjlighet att i samtliga län bilda kommunala samverkansorgan i form av kommunalförbund. Ett sådant samverkansorgan kan överta vissa regionala utvecklingsfrågor från , under förutsättning att samtliga kommuner är medlemmar i kommunalförbundet. Även kan vara medlem, men detta är inget krav. De uppgifter som överförs finansieras av anslaget 32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. finns kommunala samverkansorgan i sju län: , , , , , och . En ansökan om att ett kommunalt samverkansorgan, från , skall få överta vissa regionala utvecklingsfrågor har inkommit till regeringen ifrån . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Regional samhällsorganisation Totalt för politikområde Regional 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Målet för politikområdet Regional samhällsorganisation är att länen skall utvecklas på ett sådant sätt att de nationella målen får genomslag som hänsyn tas till olika regionala förhållanden och förutsättningar. Samtliga 21 län skall utvecklas så att de mål som anges i den nationella politiken fullföljs oavsett ansvars- och uppgiftsfördelning mellan stat och kommun. skall hänsyn tas till de mål för den regionala utvecklingen som regionala och lokala företrädare har ställt upp. Länsstyrelserna verkar utifrån den grundläggande uppgiften att vara statens regionala företrädare och samordnare i de frågor som statsmakterna lagt på länsstyrelserna. I länsstyrelsernas roll ingår att agera utifrån ett statligt helhetsperspektiv och därigenom bidra till att nationella intressen får genomslag på regional nivå. Även för många av de offentliga åtaganden som utförs av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna uppgifter avseende samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. Länsstyrelserna har också omfattande allmänna förvaltningsuppgifter. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att se över styrningen av länsstyrelsernas verksamhet (dir. 2002:114). I direktiven framhålls att utredaren därvid skall bedöma om nuvarande styrsystem och fördelning av ansvaret för styrningen ger tillräckliga förutsättningar för en effektiv verksamhet. Utredarens uppgift omfattar också en prövning av fördelningen av ramanslaget för länsstyrelsernas förvaltningskostnader mellan länsstyrelserna. Dessutom skall möjligheterna till en utvecklad samordning och samverkan mellan länsstyrelserna ses över. Uppdraget skall redovisas . I län med kommunala samverkansorgan eller försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning har länsstyrelsernas styrelser nio ledamöter, inklusive landshövdingen. Övriga länsstyrelsers styrelser har tretton ledamöter, inklusive landshövdingen. Därigenom möjliggörs en bred kommunalpolitisk representation. I enlighet med regeringens proposition Regional samverkan och statlig länsförvaltning (prop. 2001/02:7) tydliggjordes läns- styrelsernas statliga uppdrag genom att samtliga länsstyrelser fått styrelser som utses av regeringen och inte som tidigare, av landstingen. Utvärdering av försöksverksamheten med ändrad ansvarsfördelning I och pågår försöksverksamhet avseende den regionala samhällsorganisationen. Verksamheten innebär en ändrad ansvarsfördelning på regional nivå mellan stat och kommun. Huvudsyftet är att pröva former för en fördjupad demokratisk förankring av ansvaret för den regionala utvecklingen. har beslutat (bet. 2001/02:KU7, rskr. 2001/02:138) att försöksverksamheten, med förlängd giltighet av lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning, skall fortsätta i samma form som . Motivet är att det behövs ytterligare tid för att vinna erfarenheter av en direktvald regional nivå med regionalt utvecklingsansvar. Enligt beslut skall verksamheten bli föremål för utvärdering. Regeringen förbereder ett sådant uppdrag. Försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning på Försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning på fortsätter . Försöksverksamheten innebär att länsarbetsnämndens och arbetsuppgifter ingår i den verksamhet som ansvarar för. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att med anledning av försöksverksamheten med samordnad statlig länsförvaltning, redovisa initiativ och insatser i verksamheten som varit ett resultat av sådana sektorsövergripande bedömningar som försöksverksamheten möjliggjort. En utvärdering av försöket kommer därefter att beredas. Länsstyrelserna har uppgifter inom drygt 20 av de 48 politikområdena. Detta innebär att beslut och insatser inom olika politikområden ofta får konsekvenser för länsstyrelsernas verksamhet. Flera utredningar och framlagda propositioner har behandlat roller och ansvarsfördelning mellan olika statliga aktörer eller mellan staten 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Bland andra kan nämnas utredningen om svensk vattenadministration (SOU 2002:105). Även har länsstyrelserna rapporterat om ett ekonomiskt ansträngt läge. arbetar länsstyrelserna med att på olika sätt skapa högre effektivitet och service genom förbättrade rutiner, ökad samordning mellan länsstyrelser och ökad tillgänglighet av länsstyrelsernas tjänster. Av bl.a. länsstyrelsernas årsredovisningar, miljöledningsredovisningar samt redovisningar till följd av kompetensförsörjningsuppdraget framgår att länsstyrelserna bedrivit sin verksamhet på ett i huvudsak tillfredsställande sätt och med gott resultat, men visar , , att det finns skillnader mellan länsstyrelserna och/eller mellan de olika sakområdena. Ett utvecklingsarbete pågår för att förbättra uppföljningen och möjligheterna till jämförelser, med syfte att nå en jämnare måluppfyllelse och högre grad av enhetlighet. Länsstyrelserna bedriver verksamhet inom ett stort antal politikområden. Den närmare redovisningen och bedömningen av länsstyrelsernas och i förekommande fall de kommunala samverkansorganens resultat redovisas i budgetpropositionen under respektive utgifts- och politikområde. -Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet -Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar -Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -Utgiftsområde 14 Arbetsliv -Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid -Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande -Utgiftsområde 19 Regional utveckling -Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård -Utgiftsområde 22 Kommunikationer -Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar -Utgiftsområde 24 Näringsliv 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Resultaten 2002 för politikområdet Regional samhällsorganisation redovisas i följande teman. -sektorsövergripande arbete och samordning Avslutningsvis redovisas också utvecklingsinsatser samt uppgifter om personal, kompetensförsörjning och ekonomi . Sektorsövergripande arbete och samordning Det sektorsövergripande arbetet blir av allt större betydelse för att kunna jämka samman olika nationella mål och skilda intressen på regional nivå. Som ett led i att uppnå samhällsekonomiska, långsiktiga lösningar arbetar länsstyrelserna med utveckling av det sektorsövergripande arbetet och samordning av insatser. Länsstyrelserna anser att ett sektorsövergripande arbetssätt överlag ger ett positivt bidrag till verksamhetens resultat, men att det ofta är krävande. Regeringens mål är att sektorsövergripande perspektiv och lösningar skall lyftas fram och prioriteras för all den verksamhet länsstyrelserna bedriver såväl internt som externt. skulle särskilt arbetet med miljökvalitetsmål och jämställdhet redovisas. Internt har arbetet med miljökvalitetsmålen bedrivits på många olika sätt, t.ex. genom utbildning eller genom att särskilt ansvariga har utpekats för att se till att miljökvalitetsmålen beaktas inom alla verksamhetsområden. Det externa arbetet har främst handlat om att remittera de regionala miljökvalitetsmålen. De flesta länsstyrelser beskriver hur de på bred front försöker att involvera flera olika parter, till exempel de statliga myndigheternas representanter i länet, kommuner och näringslivet i arbetet. Flera länsstyrelser har dock haft svårt att involvera parter från det lokala näringslivet. Regeringen anser att detta måste ske i större utsträckning än vad som varit fallet. Beskrivningarna av hur länsstyrelserna beaktat jämställdheten i det sektorsövergripande arbetet varierar stort. Vissa har angett att jämställdhetsperspektivet integrerats i de olika sakområdena, medan andra har pekat på specifika insatser. Skillnader i redovisning medför svårigheter att jämföra länsstyrelsernas arbete, men behöver dock nödvändigtvis inte betyda skillnader i faktiskt arbete eller resultat. har en utvärdering genomförts av länsstyrelsernas jämställdhetsarbete 19982002. Den visar bl.a. på ett samband mellan resurser och resultat. Utvärderingen kommer att ligga till grund för en diskussion om framtida jämställdhetsarbete. Länsstyrelserna bedriver också ett mycket omfattande sektorsövergripande arbete internt och samverkar såväl lokalt som regionalt med olika aktörer, men även med andra länsstyrelser och centrala myndigheter. I sina årsredovisningar lyfter flera länsstyrelser fram samarbetet mellan naturvård och kulturmiljö som underlättas genom att de långsiktiga målen för båda områdena styrs av de nationella miljökvalitetsmålen. Inom det civila försvaret och krisberedskapsområdet sker samverkan med externa aktörer, framför allt kommunerna. I arbetet med regionala tillväxt- avtal/-program och i det regionala utvecklingsarbetet i övrigt finns också ett omfattande samarbete med såväl interna som externa aktörer. Drygt 780 000 ärenden inkom till länsstyrelserna , vilket i stort motsvarade antalet . Antalet avgjorda ärenden uppgick till ungefär 840 000 (inklusive ingående balans). Föregående år avgjordes totalt 730 000 ärenden, vilket innebär att den totala utgående ärendebalansen minskat. Variationen mellan länsstyrelserna är dock stor, vilket delvis återspeglar de regionala olikheterna. Huvuddelen (16) av länsstyrelserna har dock avgjort fler ärenden än . Områdena lantbruk (främst hantering av EU:s jordbruksstöd) och kommunikationer (bl.a. körkorts- och yrkestrafiktillstånd) dominerar ärendestatistiken med nära tre fjärdedelar av samtliga avgjorda ärenden . Lantbruksärendena omfattar nära 334 000 ärenden och kommunikationsärendena drygt 300 000 ärenden. Länsstyrelserna utövar tillsyn över verksamhet för vilka kommunerna har ett ansvar, t.ex. äldreomsorg, miljö- och hälsoskydd samt socialtjänst, men också över andra aktörer t.ex. inom näringslivet. Tillsynen är därmed ett viktigt instrument för att uppnå de nationella målen och se till att statsmakternas beslut fullföljs och upprätthålls inom dessa områden. Länsstyrelsernas tillsynsuppgifter har ökat inom olika politikområden. Exempel på detta är tillsynsuppgifter till följd av införande och beslutet om äldreskyddsombud. Länsstyrelsernas tillsyn är också temat för en av anordnad länsstyrelsegemensam konferens . Länsstyrelserna har arbetat vidare med IT som en viktig del i verksamhetsutvecklingen. Länsstyrelserna samverkar bl.a. kring frågor som rör genomförandet av 24-timmarsmyndigheten. Regeringen gav ett antal myndigheter, bl.a. länsstyrelserna i , , samt , i uppdrag att delta i en tvåårig försöksverksamhet med servicedialoger och serviceåtaganden. Syftet var att utveckla myndigheters service samt öka medborgares och företags insyn och delaktighet i förvaltningens arbete. Försöket har utvärderats av Statskontoret. Utvärderingen (2003:3) pekar på att arbetet med servicedialoger och serviceåtaganden har uppskattats av såväl brukarna som av myndigheterna. Serviceåtagandena har tydliggjort vad brukarna kan förvänta sig av myndigheten. Enligt myndigheterna har arbetet med servicedialoger och serviceåtaganden varit ett handfast sätt att omsätta målen om ökad medborgarorientering i praktisk handling. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Yrkestrafiktillstånd via Internet ett steg mot 24- timmarsmyndigheten I samverkan med , , , , och Statskontoret bedrivs ett pilotprojekt hos i i syfte att minska handläggningstiden och minimera den sökandes myndighetskontakter vid ansökan om yrkestrafiktillstånd. Genom nya lösningar skall myndigheterna samverka och använda en utvecklad teknik för ärendehanteringen. Projektet innebär att de ca 3 000 företag och personer som söker yrkestrafiktillstånd i därmed får en förenklad och avsevärt snabbare ansökningsprocess via Internet. Internettjänsten , som gör det enklare för lantbrukare att ansöka om EU-stöd, är tidsbesparande samt tillgänglig . Nästan var tredje bidragsansökan skickades in elektroniskt vilket innebar en kraftig ökning jämfört med föregående år. En undersökning gjord av och visar att lantbrukarna ser mycket positivt på . Länsstyrelserna fick 1999 regeringens uppdrag att genom utbildning stimulera användningen av geografiska informationssystem (GIS) hos länsstyrelser och kommuner. I regleringsbrevet fick länsstyrelserna i uppdrag att fullfölja utbildningssatsningen. Uppdraget har genomförts i samverkan med , , och de regionala GIS-föreningarna. Sammantaget har fram ca 15 700 deltagare utbildats. förväntas ytterligare ca 2 200 ha genomgått utbildningen. Uppläggningen, utbildningsmaterialet och genomförandet har fått goda omdömen från både arrangörer och deltagare. Projektet har också tilldelats Kartografiska sällskapets Innovationspris. Projektet har resulterat i att användningen av GIS har ökat i många kommuner. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Vid utgången av 2002 var 5 100 personer anställda Jämfört med föregående år är det en ökning med ca 100 personer, beroende på ökade uppgifter främst inom miljöområdet. Av de totala verksamhetskostnaderna utgör personalkostnader den största andelen med , vilket är oförändrat jämfört med året innan. Viktiga frågor att lösa inom personalområdet är bl.a. åldersstrukturen och kommande stora pensionsavgångar. Allt fler länsstyrelser arbetar därför strategiskt med kompetensförsörjningsfrågorna. Kompetensanalyser, kompetensinventeringar och individuella kompetensplaner blir allt vanligare. Vidare har också frågan om länsstyrelserna som en attraktiv arbetsplats diskuterats, bland annat i det länsstyrelsegemensamma De ungas råd. Frågan om hur en attraktiv arbetsplats skapas är också temat för en av anordnad länsstyrelsegemensam konferens . Därutöver har länsstyrelserna inlevererat till statskassan avseende avgifter m.m. som inbetalats till länsstyrelserna. Avgifterna avser bl.a. ansökningsavgifter, miljöskyddsavgifter och vissa EU-bidrag. Länsstyrelserna administrerar även bidrag av olika slag, bl.a. lönegarantier. har länsstyrelserna administrerat utbetalningar av bidrag om totalt . Verksamheten finansierades till ungefär två tredjedelar av anslaget 32:1 Länsstyrelserna m.m. Andra finansieringskällor var övriga anslag, bidrag och avgiftsintäkter. Länsstyrelsernas olika finansieringskällor framgår av diagram 5.1. Diagram 5.1 Länsstyrelsernas finansiering I ekonomiadministrativa värdering av statliga myndigheter avseende 2002 har fem länsstyrelser fått omdömet Fullt tillfredsställande och 16 länsstyrelser omdömet Tillfredsställande. Länsstyrelsernas totala verksamhetskostnader uppgick till och verksamhetens intäkter till , vilket innebar att anslagssparandet minskade.