prop · GS035 · 2004-09-24 00:00:00 — Förändringsarbetet har däremot varit betydligt mer tids- och resurskrävande än vad som tidigare bedömts. Försvarsmakten menar att det behövs ytterligare studier av åldersproblematiken. Regeringen utvecklar detta nedan i avsnittet Åldersstrukturen hos Försvarsmaktens yrkesofficerare m.m. Försvarsmakten har jämfört tillgången till personal inom olika kompe- tensområden med det behov som kan förutses 2007. Försvarsmaktens bedömning är att tillgången till kompetens inte kommer att bli gränssättande för myndighetens möjligheter att utföra sina uppgifter. Försvarsmakten konstaterar dock att detta är svårförutsägbart i ett längre perspektiv. omstrukturering (RRV Prop. rapport omstrukturering Granskning av planering och genomförande (RRV 2003:20). personella aspekter på genomförandet av försvarsreformen. konstaterades att ett lämpligt personal- och kompetensförsörjningssystem inte kommer att vara infört vid utgången av 2004. bedömde att Försvarsmakten kan minska antalet yrkesofficerare i enlighet med planeringen, men till höga kostnader. att Försvarsmakten skyndsamt behöver införa en tydlig personal- och personalkostnadsredovisning och att de korta tjänstgöringstiderna för yrkesofficerarna inte är bra för verksamheten. förde att Försvarsmakten bör fortsätta att påverka statsmakterna för att få möjlighet till visstidsanställningar och att arbetsgivarrollen bör stärkas. I budgetpropositionen (prop. 2004/05:1, utg.omr. 3.9) redovisas ett mer fylligt referat av rapporten, Försvarsmaktens svar och regeringens slutsatser. Försvarsberedningens rapport för en ny tid (Ds. Försvarsberedningen har lämnat en omfattande redogörelse för sin syn på Bland de frågor som beredningen belyst vill regeringen särskilt peka på följande: Yrkesofficerare bör först och främst tjänstgöra i befattningar som kräver det yrkeskunnande som är unikt för militär Att delta i internationell verksamhet kommer att vara ett återkommande och normalt inslag i officerens yrkesliv. bör tjänstgöra på sina befattningar. direktrekrytera officerare med särskild kompetens bör förbättras. behövs fler rekryteringsvägar in i officersyrket och hänsyn måste tas till kostnaderna när olika åtgärder för att minska antalet anställda övervägs. Officerare som är anställda med fullmakt och som inte väljer att avvecklas bör tjänstgöra på de platser inom myndigheten där lämpligt Regeringen delade Försvarsberedningens syn i dessa delar. Regeringen noterar de iakttagelser och analyser som och Försvarsberedningen gör. Regeringen anser att det är nödvändigt att Försvarsmaktens arbete med att minska antalet anställda beaktar de arbetsrättsliga reglerna och sker på ett sådant sätt att verksamheten främjas som avvecklingskostnaderna minimeras. makten bör också intensifiera sitt arbete med att genomföra den inrikt- ning för yrkesofficerarna som regeringen tidigare redovisat för . Det handlar om att skapa alternativa karriärvägar, att frikoppla befordran från formella utbildningskrav och att anställa personer med särskild I de fall där detta gäller anställning som officer bör anställningarna vara kopplade till en anpassad yrkesofficersutbildning. att Försvarsmakten i en tillsätta militära befattningar med ett ansökningsförfarande. Det skulle Prop. 2004/05:5 skapa ett bemanningssystem som är effektivare för myndigheten och mer attraktivt för den enskilde. Regeringen noterar att Försvarsmakten i sin delårsrapport uppgett att detta tidigast kan inledas . Regeringen har beslutat om ändringar i officersförordningen (1994:882) för att underlätta Försvarsmaktens utvecklingsarbete i dessa avseenden. Ändringarna trädde i kraft . I budgetunderlaget bedömde Försvarsmakten att behovet av yrkesofficerare kommer att minska från ca 11 600 till ca 9 100 2007. Underlaget grundades på de förslag till fortsatt utveckling som myndigheten lämnade och tog hänsyn till behovet av militär kompetens i insatsorganisationen, grundorganisationen, den inter- nationella verksamheten och andra myndigheter, som t.ex. och Försvarshögskolan. För att nå detta nettoresultat räknar Försvarsmakten med att nyrekrytera ca 500 och att avveckla ca 3 000 officerare. Försvarsmakten menar att minskningen kommer att vara möjlig att uppnå genom en kombination av naturlig avgång, olika åtgärder som yrkesväxlingsstöd och fortsatt tillämpning av systemet med särskild pension. Däremot kan det enligt Försvarsmakten bli nödvändigt med uppsägningar på grund av arbetsbrist om avtalet om särskild pension inte förlängs eller ersätts av ett liknande system när det går ut . Arbetsgivarpolitiken i staten är långtgående delegerad och därför bör det enligt regeringen vara myndigheten som avgör vilket behov det finns av personal med olika kompetens. Det är myndigheten som i samverkan med och arbetstagarorganisationerna skall avgöra hur personalminskningen bör genomföras. I några avseenden vill dock regeringen uttala sin principiella syn. Det första är att det är viktigt att i omstruktureringen så långt som möjligt ta hänsyn till behovet av att få en personalstyrka med rätt kompetens och en rimlig åldersstruktur för verksamheten. Det andra är att Försvarsmakten bör styra de personella resurserna till den verksamhet där de behövs bäst. finns det för många yrkesofficerare som delar av organisationen lider av befälsbrist. Det kommer att behövas en tydligare styrning från myndigheten för att få tillräckligt med personal i t.ex. värnpliktsutbildningen under omstruktureringen. De planerade nyanställ- ningarna 2007 utgör endast en begränsad del av dem som behövs på för att få en personalförsörjning i balans. Utan sådan styrning finns det en uppenbar risk för att situationen förvärras vid de enheter som redan nu har brist på officerare. Den tredje aspekten som regeringen vill peka på är kostnaderna för personal- avvecklingen. De har varit betydande och svåra att prognostisera. Enligt Försvarsmaktens delårsredovisning uppgick kostnaderna för avveckling av personal till ca 2003. Försvarsmakten måste därför fortsätta att utveckla sina prognos- instrument och noga väga kostnaderna för olika avvecklingsåtgärder mot de effekter som åtgärderna ger. Regeringen är positiv till Försvarsmaktens inriktning att lämna stöd till Prop. 2004/05:5 den personal som är beredd att byta yrke. Särskilt angeläget är det att stöd ges till dem som visar intresse för annan offentlig verksamhet som polis-, kriminalvårds- eller utbildningsväsendet. Officerarnas erfaren- heter av utbildning och ledarskap bör, med nödvändig komplettering i yrkes- och ämnesutbildning, vara lämpliga kvalifikationer. Då tillvaratas personalens kompetens på ett sätt som är konstruktivt både för den enskilde och för samhället. Sammantaget konstaterar regeringen att minskningen av officerskåren kommer att ställa stora krav på Försvarsmakten. Läget kompliceras dessutom av att ca en tredjedel av officerarna är anställda med fullmakt. Fullmakter och särskild pension I ett historiskt perspektiv har staten använt fullmakter för att anställa tjänstemän som ansetts behöva en särskilt trygg och oberoende ställning. Detta gäller t.ex. domare och tidigare officerare. En fullmaktsanställning ger ett mycket starkt anställningsskydd, t.ex. är inte arbetsbrist en saklig grund för uppsägning. fanns det ca 10 000 yrkesofficerare med fullmakt. trädde förordningen (1992:538), om inrättande och indragning av vissa tjänster vid myndigheter som hör till Försvars- departementet, i kraft. Där reglerades att en fullmaktstjänst skulle dras in av myndigheten om tjänsten var vakant eller skulle bli ledig. De yrkes- officerare som redan var anställda med fullmakt fick behålla anställ- ningsformen. Diagram 7.4.5 Yrkesofficerare med fullmakt Diagrammet visar att det finns ca 3 600 officerare kvar med fullmakt. Den absoluta majoriteten av officerarna som är eller äldre har denna anställningsform. Om man utgår från officerarnas nuvarande pensionsålder () så kommer fullmaktssituationen att påverka Försvarsmaktens möjligheter att avveckla äldre officerare under ytterligare . konsekvenserna att avta tills de sista fullmaktshavarna pensioneras, Prop. 2004/05:5 omkring 2025. har systemet med särskild pension kritiserats. Regeringen vill därför beskriva systemet utifrån ett statligt, arbetsgivarpolitiskt perspektiv. Beskrivningen utgår från Arbetsgivar- verkets skrivelse Hemställan från Försvarsmakten om vissa pensionsåtgärder (, dnr 9909-0488-Centro-65). I samband med försvarsbeslut beslutade regeringen förord- ningen (1992:96) om pension för vissa yrkesofficerare. Den innebar att fullmaktsanställda officerare i vissa fall kunde lämna anställningen med pension när de fyllde . Förordningen gällde till utgången av 1994. Regeringen beslutade att Försvarsmakten fick välja de metoder och den omfattning som verksamhetsmålen krävde för att avveckla yrkesofficerare (dnr Fö94/1954/MIL) och betonade att perso- nalåtgärder av principiell betydelse för de statliga arbetsgivarna skulle behandlas av . bemyndigade Försvarsmakten att besluta om åtgärder i enlighet med regeringsbeslutet. Bemyndigandet gällde till utgången av 1996. hemställde , på begäran av Försvars- makten, om att regeringen skulle reglera hur man fortsatt skulle tillämpa systemet med särskild pension. Regeringen beslutade att inte vidta någon åtgärd (dnr Fi 96/2864, Z 3) med anledning av hemställan eftersom det är som på statens vägnar sluter avtal om anställnings- och arbetsvillkor. Regeringen framförde att myndigheterna skulle bära ansvaret för kostnaderna. delegerade befogenheten att sluta kollektivavtal avseende särskild pension till Försvarsmakten. Delege- ringen avsåg tiden . Befogenheten förlängdes sedan till utgången av 2004. Regeringens bedömning: Den omfattande avvecklingen av personal och det tillfälliga rekryteringsstoppet till officersutbildningen riskerar att få negativa konsekvenser för uppgiften att successivt öka andelen kvinnor inom officersyrket. Det ställs högre krav på Försvarsmaktens förmåga att bibehålla de kvinnor som är anställda som yrkesofficerare. Försvarsmakten bör, när officersutbildningen återupptas, genom fortsatt tillämpning av särskilda rekryteringsåtgärder utnyttja fler värnplikts- kullar som rekryteringsbas för att säkerställa att andelen kvinnor på den grundläggande yrkesofficersutbildningen ökar väsentligt. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen uppdrog åt Försvarsmakten att redovisa mål för rekryteringen av kvinnor till officersyrket. Myndigheten vidtog därefter åtgärder för att öka andelen kvinnor på yrkesofficersprogrammet, bl.a. genom positiv särbehandling. Bilden nedan visar resultatet av Försvarsmaktens ansträngningar att rekrytera kvinnor till officersyrket . Den åskådliggör dessutom att den positiva särbehandlingen inte tillämpats på ett sådant sätt att den bidragit till någon ökning av antalet Istället har antalet kvinnor bland yrkesofficersaspiranterna Prop. 2004/05:5 sjunkit något i fasta tal och procentuellt är det oförändrat i förhållande till Däremot har det totala antalet kvinnor inom yrket genomgått en positiv utveckling sedan förra försvarsbeslutet (se tabellen nedan). kan regeringen konstatera att dagens mycket stora obalans mellan män och kvinnor i officersyrket gör att arbetet med att öka andelen kvinnor måste ses i ett långsiktigt perspektiv. Till och med i en situation där Försvars- makten kontinuerligt skulle lyckas rekrytera lika många kvinnor som män till yrkesofficersprogrammet skulle andelen kvinnor inom officers- kåren först efter flera årtionden kunna närma sig hälften. Regeringen ser därför med oro på det negativa utfall som rekryteringen gav 2003 och konstaterar vidare att såväl avvecklingen av personal som rekryterings- stoppet till officersutbildningen riskerar att få negativa konsekvenser för inriktningen att successivt öka andelen kvinnor inom yrket. Antal yrkesofficerare som är kvinnor ser regeringen det som glädjande att Försvarsmakten lyckats väl i sitt arbete med att minska de förtida avgångarna bland officerare som är kvinnor. Regeringen bedömer att de låga förtida avgångarna utgjort ett trendbrott. Avgångar bland yrkesofficerare som är kvinnor Försvarsberedningen konstaterar i sin rapport för en ny tid (Ds 2004:30) att det ur ett kvalitets- och kompetensperspektiv är centralt att öka andelen kvinnor inom försvaret. Beredningen anser därför att det är viktigt att Försvarsmakten utvecklar rekryteringsvägarna så att inte dessa begränsas till de som tjänstgör som befälselever. Regeringen har tidigare anfört att Försvarsmakten bör ges möjlighet att anställa personer med särskild kompetens som officerare efter en anpassad officers- utbildning. Denna möjlighet infördes efter det att regeringen beslutat om omfattande ändringar i officersförordningen (1994:882). Regeringen anser att Försvarsmakten med detta beslut som grund bör utveckla rekryteringsvägarna på ett sådant sätt att det bidrar till att öka andelen kvinnor inom officerskåren. Regeringen bedömer därutöver att Försvarsmakten parallellt med eventuella uppsägningarna av personal särskilt måste fortsätta verka för att begränsa de frivilliga avgångarna bland kvinnliga yrkesofficerare. Regeringen anser det slutligen vara nödvändigt att Försvarsmakten vidtar åtgärder för att bibehålla intresset för officersyrket hos de unga kvinnor som genomfört värnplikt tills dess att de, när utbildningsstoppet hävts, ges en ny möjlighet att söka till officersutbildningen. Regeringens bedömning är att Försvarsmakten då får möjligheten att nå ut till ett större antal kvinnor som rekryteringsbas än tidigare och därmed får större möjligheter till en radikal ökning av andelen kvinnor som genomgår officersutbildning. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att Försvarsmakten alltjämt måste fortsätta verka för att rekrytera fler kvinnor till officersyrket. Regeringen kommer att följa resultatet av de fortsatta ansträngningarna. Åldersstrukturen hos Försvarsmaktens yrkesofficerare m.m. Regeringens bedömning: För att uppnå en lämplig åldersstruktur inom yrkesofficerskåren i Försvarsmakten krävs ytterligare åtgärder. makten bör därför tillsammans med och arbetstagar- organisationerna fortsätta att analysera denna fråga. att noga följa processen. Skälen för regeringens bedömning I budgetunderlaget framhåller Försvarsmakten att det behövs ett fortsatt reformarbete inom personalförsörjningsområdet främst för att ge större frihet och förmåga att möta de krav som det flexibla insatsförsvaret och de internationella uppgifterna ställer. förutsätter nya regler som omfattar alla personalkategorier. beredskapskraven förstärker ytterligare behovet av reformarbete. Ett alternativ som kan bli aktuellt är möjligheten till en tidsbegränsad anställning (10 ) för yrkesofficerare. åldersstruktur är enligt Försvarsmakten oacceptabel för ett insatsförsvar där internationella insatser blir allt viktigare. En väl avvägd balans mellan yngre och äldre officerare är nödvändig, framför allt med hänsyn till kraven på tillgänglig insatsförmåga. Därför krävs ett mer flexibelt system, där förberedelser för övergång till en civil karriär blir ett integrerat element i den militära karriären. är enligt Försvarsmakten en alltför stor andel av yrkesofficerarna i nivån löjtnant och kapten . framtidens insatser såväl nationellt som internationellt i hög grad kommer att kräva en fysisk uthållighet i kombination med en ständigt förändrad kompetens, framför allt med tanke på införandet av tekniskt Detta innebär att nuvarande åldersstruktur behöver förändras, i synnerhet för den personal som är direkt kopplad till Försvarsmakten framhåller särskilt att nuvarande regelverk för yrkes- officerare innebär att den omfattande personalavvecklingen de närmaste åren måste upprepas , allteftersom yrkesofficerarna åldras eller för att anpassa organisationens storlek efter förändrade krav. officerare måste ständigt rekryteras till den större andelen befattningar i de lägre nivåerna i organisationen. Möjligheterna att vid behov öka rekryteringen begränsas av att detta skapar en ogynnsam ålders- struktur om inte de naturliga avgångarna är större än rekryteringen. rekryteringarna skulle behöva öka på grund av långsiktigt höjd beredskap kommer stora obalanser i Försvarsmaktens ålderssammansättning skapas Enligt Försvarsmakten är det viktigt att undvika en situation där myndigheten är beroende av naturliga avgångar och återkommande avvecklingspaket för att kunna bevara en bra åldersspridning bland Om ingenting görs kan Försvarsmakten hamna i en situation där man måste hantera övertalighet och ogynnsam ålders- struktur med återkommande åtgärdsprogram och kanske uppsägningar, som de naturliga avgångarna gör att Försvarsmakten förlorar viktig och i vissa fall avgörande kompetens. Försvarsmakten menar i en särskild skrivelse att det framtida insatsförsvaret behöver en befälskår med tyngdpunkt i Huvuddelen av officerskåren bör därför ha tidsbegränsad anställning med karriärväxling till civila yrken vid mellan Långsiktigt verkande åtgärder och incitament behövs för att få de yngre officerarna att stanna inom försvaret till denna ålder och skapa goda möjligheter till karriärväxling efter fullgjord anställ- ningstid som officer. Parallellt behöver verkande åtgärder vidtas för att främja motsvarande karriärväxling bland dagens övertaliga Försvarsmakten har också framhållit att möjligheten till tidsbegränsad anställning av officerare finns i flera andra länder. har i godkänt ett förslag om en ny kategori av befäl, s.k. avdelningsbefäl, som skall ges en tidsbegränsad anställning till 35 års I ett kompletterande underlag till budgetunderlaget framför Försvarsmakten att för att få ett framtida personal- försörjningssystem för yrkesofficerare i balans, dvs. antal, med rätt kompetens och i rätt åldersläge, behövs ett nytt system med tidsbegränsade anställningar i någon form. För detta krävs ytter- ligare analyser och Försvarsmakten hemställer om att regeringen stöder Försvarsmaktens fortsatta arbete med att pröva och utveckla olika former för tidsbegränsad anställning. I underlaget finns beskrivet flera exempel på sådana system. makten konstaterar att myndighetens tidigare förslag om tidsbegränsad anställning upp till 10 skapar låsningar. Alternativen är i stället utformade med kortare tidsbegränsade anställ- ningar 3 som kan upprepas i flera perioder. Ett system är att efter tvåårig yrkesofficersutbildning anställas tidsbegränsat i en period om 3 Därefter kommer en livs- och karriärplanering som kan leda till ytterligare anställningar i 5-årsperioder. Ett annat system bygger på en ökad rekrytering och användning av Det innebär att yrkesofficerare anställs tills vidare medan man anställer reservofficerare i grundorganisationen med tids- begränsade anställningar om 3 . Ett tredje förslag bygger på att reservofficerare och yrkesofficerare ges en ettårig gemensam officersutbildning. Samtliga anställs tidsbegränsat i Därefter får vissa en ytterligare, ettårig, yrkesofficersutbildning och anställs tills vidare. Övriga kan fortsatt anställas som reservofficerare eller övergå till en civil karriär. Försvarsberedningens rapport för en ny tid Försvarsberedningen bedömer att två faktorer är centrala för den framtida Dels att den militära personalen inriktas på att först och främst tjänstgöra i verksamhet som är direkt kopplad till insatsorganisa- tionens utbildning, övning och insatser, dels att Försvarsmakten inte skall ha permanenta avvecklingskostnader för militär personal som passerat ett För att uppnå detta bedömer Försvarsberedningen det vara motiverat att pröva ett system med tidsbegränsade anställningar för Hur ett sådant system skall se ut i detalj bör Försvars- Grundläggande för ett system med tidsbegränsade anställningar är, Prop. 2004/05:5 enligt Försvarsberedningen, att det är insatsorganisationens förband och beredskapssättning som skall vara utgångspunkten för behovet av perso- Villkoren för den tidsbegränsade anställningen skall framgå tydligt för bägge parter. Det bör finnas utvecklade former för att underlätta yrkesväxlingen när anställningen i Försvarsmakten upphör. Vägledning för systemets utformning bör enligt Försvarsberedningen t.ex. kunna sökas bland de nordiska länderna, där och tillämpar varianter av tidsbegränsade anställningar, och där den norska regeringen har lämnat ett förslag i frågan till . Vissa av de s.k. avvecklingsverktyg som förekommer skulle även kunna vara aktuella i ett system med tidsbegränsade anställningar. Försvarsberedningen vill understryka vikten av att övervägandena kring ett sådant system baseras på militära sakskäl och att formerna för de tidsbegränsade anställningarna anpassas till detta. Efter att officeren uppnått den ålder där tjänstgöringen upphör bör det självfallet, om den enskilde och Försvarsmakten så önskar, finnas möjlighet att fortsätta anställningen som officer. Främst gäller det officerare som är lämpade för tjänstgöring i insatsorganisationen även efter 35 eller . Regeringen delar i princip Försvarsberedningens uppfattning att de strukturella problemen inom officerskåren rör åldersfördelningen, inte minst kopplat till officerarnas förmåga för tjänstgöring i internationella insatser. Att det är lämpligt av sakskäl att ha en relativt stor andel yngre officerare i trupptjänst och ett mindre antal högre och äldre officerare i stabstjänst m.m. anser regeringen liksom Försvarsberedningen också vara oomtvistligt. Regeringen bedömer att två faktorer är centrala för den framtida Försvarsmakten. Dels att den militära personalen inriktas på att först och främst tjänstgöra i verksamhet som är direkt kopplad till insatsorganisationens utbildning, övning och insatser, dels att Försvars- makten bör undvika att ha permanenta avvecklingskostnader för militär personal som passerat ett visst åldersläge. Regeringen delar Försvars- beredningens uppfattning att Försvarsmakten bör fortsätta att analysera frågan. Det är viktigt att detta sker tillsammans med och arbetstagarorganisationerna. Regeringen avser att noga följa denna process. Regeringens bedömning: Den civilanställda personalen bör kunna ges bättre karriär- och utvecklingsmöjligheter utifrån Försvarsmaktens verk- samhetsbehov och i ökande omfattning komma i fråga för befattningar som tidigare i allt väsentligt bemannats av yrkesofficerare. Skälen för regeringens bedömning: I olika redovisningar och underlag har Försvarsmakten bl.a. anfört att har Försvarsmakten i nära samarbete med de fackliga organisationerna haft ett kompetensutveck- lingsprojekt för den civila personalen benämnt Kompetens i Centrum. Med erfarenheterna från ett pilotprojekt som grund har en arbetsgrupp tagit fram ett utbildningsmaterial som delats ut till samtliga civil- anställda. Avsevärd kraft har lagts ned på att sprida kunskap om materialet i organisationen. För att det skall vara möjligt att förverkliga den vision som regeringen beskrivit i prop. 2001/02:10 krävs enligt Försvarsmakten bl.a. en systematiserad kompetensutveckling för den personal som redan är anställd i Försvarsmakten. I fråga om möjligheterna för den civilanställda personalen att komma i fråga för befattningar som tidigare i allt väsentligt bemannats av yrkesofficerare har dessa inte utvecklats i någon nämnvärd utsträckning. Försvarsmakten har förklarat att det under den nu pågående omstruktureringen inte har varit möjligt att göra detta. Förbättrade förutsättningar för kompetensutveckling av civil personal skall skapas enligt vad Försvarsmakten angett i budgetunderlaget. Vidare skall möjligheterna för den civila personalen att delta i lämpliga delar av utbildningen vid Försvarsmaktens skolor samt vid ytterligare tillvaratas. För att tydliggöra den civila personalens karriär- och utvecklings- möjligheter avser Försvarsmakten skapa ett gemensamt system för myn- dighetens interna arbetsmarknad. Häri ligger att beskriva kompetenser och befattningskrav i ett gemensamt system och att dessutom arbeta efter gemensamma metoder och regler vad gäller befattningstillsättningar och urval.