prop · GR031d22 · 2004-01-01 00:00:00 — En bred samlad utvecklingsstrategi för hållbar regional utveckling kan sedan ligga till grund för olika delprogram inom de olika sektorer som skall bidra till att uppnå för regionen gemensamma mål. Regionala tillväxtprogram bör betraktas som ett sådant delprogram. Programmen har som utgångspunkt att tillvarata lokala och regionala resurser och förutsättningar i arbetet för en hållbar regional tillväxt. Arbetskraftsförsörjningen är ett område som särskilt skall uppmärksammas i programarbetet, något som även förväntas bidra till arbetet med EU:s sysselsättningsriktlinjer. Ett syfte med programarbetsformen är att lärandet skall öka och goda resultat spridas. Olika delar av landet skall inte ställas mot varandra. Staten skall uppmuntra till samarbete, men även till konkurrens, som viktiga drivkrafter för framväxt av kreativa miljöer och dynamiska regioner. Hela landet har mycket att vinna på att samarbeta, bristande eller mycket ojämn tillväxt skapar problem. Både problem i tillväxtregioner och i regioner som har geografiska lägesnackdelar eller upplever stora strukturella förändringar måste tas på allvar. Den Regionala utvecklingspolitiken utgår från de lokala arbetsmarknadsregionernas funktionssätt och bedrivs i såväl gles- och landsbygd, i små och medelstora städer samt i storstadsområden. Det bör klargöras på vilket sätt politiken skall förhålla sig till olika typer av regioner i syfte att bättre ta vara på deras olika möjligheter att bidra till en hållbar utveckling och välfärd. Politiken skall inriktas mot att förstärka de lokala arbetsmarknadsregionerna, så att de blir utvecklingskraftiga. Olika politikområden, till exempel Transport-, Forsknings- och Utbildningspolitiken, Näringspolitiken samt kommunernas ekonomi är avgörande för alla regioners möjligheter att utvecklas. Utbyggnaden av högskolor har skapat en stark högskola i varje län som fungerar som kraftcentra för förnyelse och dynamik. Genom väl utbyggda kommunikationer och tillgång till infrastruktur i bred bemärkelse ökar också människors möjligheter att bo, arbeta och studera på olika platser. Regeringen kommer att arbeta vidare med att utveckla styrningen av de myndigheter vars 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 verksamheter är av stor betydelse för en hållbar regional tillväxt och välfärd. Det är viktigt att myndigheternas lokalisering får en större spridning över landet. Det handlar primärt om att noga pröva om nya myndigheter kan lokaliseras utanför storstäderna, i första hand till länscentra eller vissa andra orter eller i anslutning till de regionala stödområdena. Det finns ett starkt beroendeförhållande mellan tillväxt och välfärd. Det är inte bara välfärden som är beroende av tillväxten. För att alla skall kunna vara med och bidra till tillväxten är välfärden, i form av till exempel god barnomsorg, skola och sjukvård, en förutsättning. För allt fler företag i vårt land är den välfärdsservice som kommunerna svarar för en viktig konkurrensfaktor. Välfärden, i form av goda levnadsvillkor och en fungerande service, måste därför säkras i alla delar av landet. Det kommunala skatteutjämningssystemet skall utvecklas. Systemet är viktigt för att även fortsättningsvis behålla ekonomiskt likvärdiga serviceförutsättningar i alla delar av landet. Större lokal och regional handlingsfrihet är en viktig förutsättning för att skapa en hållbar tillväxt. Det är därför också viktigt att staten avlastar kommunerna så att de kan arbeta med utvecklingsfrågor. Statliga och kommunala aktörer skall, i en tydlig ansvarsfördelning, samverka för människors och företags bästa. De kommunala samverkansorganen är särskilt viktiga i detta sammanhang eftersom de har det regionala utvecklingsansvaret. Att målsättningarna i EG:s strukturfondsprogram uppfylls är viktigt för den regionala utvecklingen och för att skall tillgodogöra sig återflödet från fullt ut. Regeringen avser att noga följa upp resultaten av de avslutade strukturfondsprogrammen för perioden 19951999 liksom utvecklingen av de nuvarande programmen för perioden 20002006. I samband med halvtidsöversynen 2003 kan anpassningar av programmen göras bl.a. i syfte att eftersträva ökad samverkan med övriga områden inom den Regionala utvecklingspolitiken. I den pågående diskussionen om nästa strukturfondsperiod, dvs. efter 2006, har regeringen en budgetrestriktiv grundinställning. Den förestående utvidgningen ställer krav på en reformering av såväl sammanhållningspolitikens innehåll som dess finansiering. En utgångspunkt för regeringens ställningstagande har varit uttalande i samband med budgetpropositionen 2002/03:1, bet 2002/03:NU2, rskr. 2002/03:77). Huvuddelen av strukturfondsmedlen bör, av solidaritetsskäl och för att stärka den inre marknaden, gå till de nya medlemsstaterna, som har störst behov av stöd till ekonomisk och social utveckling. Regeringen anser att detta bäst kan uppnås genom att fokus i sammanhållningspolitiken ändras från utjämning mellan regioner till utjämning mellan länder. Relativt välmående medlemsstater bör i första hand själva kunna utjämna regionala skillnader inom respektive land. Därigenom skapas också förutsättningar för att sänka nivån på EU:s strukturfondsbudget. förordar således utjämning mellan länder, men om ett regionalt perspektiv skulle komma att tillämpas även under nästa programperiod, skall avgränsningen av mål 1-regioner ske enligt nuvarande regelverk, vilket inkluderar gleshetsområdet i norra i enlighet med anslutningsfördrag till EU. För insatser utanför mål 1 måste finnas ett verkligt gemenskapsintresse och en begränsad budget. Regeringen menar att gränsöverskridande och transnationellt samarbete har ett mervärde på gemenskapsnivå och att det blir viktigt inte minst i . Inom samma begränsade budget kan regeringen också tänka sig ett nytt reformerat mål 2 med tonvikt på tillväxtfrämjande inslag i linje med Europeiska rådets beslut i och , för att på så sätt bidra till att nå målen om konkurrenskraft och hållbar utveckling. För områden med geografiska lägesnackdelar är också den framtida utformningen av , som styr utformningen av de regionala företagsstöden, viktig. eftersträvar i detta sammanhang att begränsa företagsstödens omfattning i EU och att bevara de anpassningar som finns med hänsyn till de nordiska geografiska särdragen. revisorer presenterade 2001 en granskning av roll i regionalpolitiken. Revisorerna anser att verkets uppdrag är otydligt och att målen för verksamheten är svåra att följa upp. Med anledning av granskningen föreslår revisorerna att regeringen bör ta initiativ till en översyn av roll i den regionalpolitiska myndighetsorganisationen. I propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet bedömer regeringen att roll inom den nya Regionala utvecklingspolitiken bör utvecklas och tydliggöras. fattade regeringen beslut om att tillkalla en särskild utredare med uppgift att genomföra en översyn av roll och uppdrag inom politiken (Översyn av roll och uppdrag inom den nya regionala utvecklingspolitiken, dir. 2002:112). Ut- redningens slutbetänkande (SOU 2003:29, Mot en ny landsbygdspolitik) överlämnades till regeringen . Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen tillsatte 2001 en utredare som skulle lämna förslag till inriktning, effektivisering och organisering av statens insatser för företagsutveckling på regional nivå (Insatser för tillväxt och företagsutveckling på regional nivå, dir 2001:103). Utredaren lämnade sitt betänkande till regeringen (SOU 2002:101, Företagsutveckling på regional nivå). Utredningen har remissbehandlats. Regeringen delar utredningens analys att systemet för insatserna bör förenklas och effektiviseras. Regeringen avser dock att fortsätta beredningen av lämpliga former för samverkan och samordning. Regeringen arbetar med att utarbeta en innovationsstrategi. Åtgärder skall bedrivas inom ett antal politikområden. De nationella initiativen och prioriteringarna skall samordnas med åtgärder inom de regionala tillväxtprogrammen, som avses bli viktiga instrument för genomförandet. har med anledning av regeringens proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet, bedömt att det krävs en kombination av olika offensiva strategiska åtgärder och riktade åtgärder för att nå målet för den Regionala utvecklingspolitiken. Inom utgiftsområde 19 Regional utveckling redovisas vad regeringen har gjort samt vad regeringen avser att göra inom utgiftsområdet för att förverkliga detta. Övriga initiativ och åtgärder som genomförts redovisas under respektive utgiftsområde. Följande tre områden är i fokus för att nå målet för politikområdet: Flertalet politikområden och utgiftsområden tar regionala hänsyn Regeringens ambition är att utveckla en sammanhållen politik för en hållbar regional utveckling, inom vilken nationella sektorsmål och prioriteringar på ett systematiskt sätt kan utformas med hänsynstagande till skilda regionala behov och förutsättningar. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 flertalet politikområden och utgiftsområden är sammantagna av avgörande betydelse för den regionala utvecklingen och därmed för möjligheterna att uppnå målet för den Regionala utvecklingspolitiken. För att skapa en hållbar tillväxt och säkra välfärden i alla delar av landet skall samtliga statliga myndigheter ta regionala hänsyn. Detta framgår av Verksförordningen (1995:1322) och förordningen (1998:1634) om regionalt utvecklingsarbete. Därutöver har vissa statliga bolag till uppgift att uppfylla särskilda samhällsintressen. har dessutom en serviceskyldighet som omfattar hela landet. Regeringen har i regleringsbrev för myndigheter inom de politikområden, som är av störst betydelse för den regionala utvecklingen, ställt tydligare krav på att de skall bidra till att uppnå målet för den Regionala utvecklingspolitiken. Samverkan för en hållbar regional tillväxt En viktig förutsättning för hållbar tillväxt är att öka samförståndet och dialogen mellan olika delar av samhället. Det är i samverkan som den hållbara tillväxtens förutsättningar bäst skapas. De regionala tillväxtprogrammen är centrala instrument för att uppnå målet för den Regionala utvecklingspolitiken. Programmen syftar till att samordna insatser inom olika politikområden för att genom sektorssamverkan bidra till att utveckla hållbara lokala arbetsmarknadsregioner utifrån ett näringslivsperspektiv. Åtgärder inom EG:s strukturfondsprogram är betydelsefulla för att uppnå målet för politikområdet. Dessutom utgör de en viktig medfinansiering av tillväxtprogrammen. Selektiva regionala företagsstöd är betydelsefulla för att främja utvecklingen av näringslivet i de nationella stödområdena och som medfinansiering av ovan nämnda program. Stöd till kommersiell service är viktigt för att upprätthålla försörjningen av dagligvaror och drivmedel i serviceglesa områden. En stor del av insatserna inom den Regionala utvecklingspolitiken skall genomföras inom ramen för de regionala tillväxtprogrammen och EG:s strukturfondsprogram. En del av insatserna kommer dock att genomföras inom mindre program. Syftet med flera av programmen är att de skall bidra med kunskap och stöd som är viktiga för utformningen och genomförandet av tillväxtprogrammen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 För att främja framför allt näringslivets utveckling i vissa utsatta regioner är generella stimulansåtgärder betydelsefulla i form av bl.a. särregler i skattelagstiftningen. Det finns en regional nedsättning av socialavgifter som är en utvidgning av den nedsättning som mindre företag i alla delar av landet får. Även skattesatsen för elförbrukning i vissa kommuner är nedsatt. Därutöver främjas näringslivets utveckling i vissa delar av landet genom Transportbidraget. Central projektverksamhet inklusive mindre program Regeringen har beslutat om varav avser delfinansiering av mindre program och engångsinsatser för att främja bl.a. entreprenörskap, innovationssystem och kluster samt kommersiell service. Vidare har beslutats om i syfte att bistå de kommuner som har särskilda omställningsproblem på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten. Regeringen har vidare beslutat om totalt i statlig medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram mål 3 och gemenskapsinitiativet Leader+. Re- geringen har beviljat av av- 3.5.1Verksamhetsområde Programlagda satta till informationsinsatser i En av strategierna för att uppnå den Regionala utvecklingspolitikens mål är ett tydligare regionalt utvecklingsansvar för vissa politikområden och en utvecklad helhetssyn. Inom ramen för de regionala tillväxtavtalen respektive de regionala tillväxtprogrammen sker en sektorssamordning för att nå samsyn kring prioriteringar av insatser i länen. Den regionala projektverksamheten är en viktig medfinansiering till dessa avtal och program. Medlen utgör viktiga flexibla medel som kan anpassas till den lokala och regionala nivåns förutsättningar och prioriteringar. Den regionala nivån har därmed inflytande över medlens användning. Den regionala projektverksamheten kan därmed fungera som överskridande och samordnande instrument mellan olika sektorer. Den största delen av programlagda utvecklingsprojekt bedrivs inom de regionala tillväxtavtalen samt inom EG:s strukturfondsprogram. De senare utgör även en betydelsefull medfinansiering av tillväxtavtalen. Därutöver bedrivs projekt på central nivå dels av regeringen, dels av . Regeringen bedriver dessutom central projektverksamhet i form av mindre program. Verksamhetsområde programlagda utvecklingsprojekt består av: Central projektverksamhet inkl. mindre program Regionala tillväxtavtal åren 20002003 Regionala tillväxtprogram åren 2004 2007 syfte att främja utvecklingen av lokala initiativ avseende regionala kreditgarantiföreningar. En kreditgarantiförening ställer garantier för lån och andra krediter som småföretagen har behov av. Föreningens verksamhet bygger på engagemang från lokala aktörer och finansieras av bl.a. medlemsavgifter. I övrigt avser projektverksamheten i huvudsak medfinansiering av insatser för etablering och utveckling av offentlig verksamhet av betydelse för den regionala utvecklingen. har fattat beslut om totalt . Medlen har huvudsakligen beviljats till projekt av pilotkaraktär. Projekten kännetecknas av att de har nationell tillämpbarhet, dvs. erfarenheterna skall kunna spridas till andra regioner. Prioritet har givits till projekt som utvecklar de regionala tillväxtavtalen och kommande regionala tillväxtprogrammen. Av projektverksamhet avser medfinansiering av projekt vid lokala och regionala resurscentra för kvinnor. En stor del av dessa projekt avser utbildningsinsatser och kompetensutveckling. Lokala och regionala resurscentra för kvinnor Lokala och regionala resurscentra för kvinnor finns på cirka 130 platser i . Dessutom finns ett 50-tal nätverk för kvinnor med skilda fokus men med kopplingar till lokala och regionala resurscentra för kvinnor. Varje centrum har utformats från lokala behov och ser därför olika ut i olika delar av landet. Verksamheten vid lokala och regionala resurscentra för kvinnor är inriktad mot att bl.a. utveckla och öka kunskaperna om kvinnors företagande och bedriva Verksamheten har fått ett tydligare syfte och det är att bidra till att utveckla jämställdhetsperspektivet inom de regionala tillväxtavtalen och de kommande regionala tillväxtprogrammen. Tabell 3.3 Fördelning av resurser mellan basverksamhet och projektverksamhet (uppskattade belopp i mnkr) Enligt tilldelades lokala och regionala resurscentra uppskattningsvis som bidrag från olika finansiärer, främst . Andra finansiärer var länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan, länsarbetsnämnder, arbetsförmedlingar, kommuner, landsting, samt olika bildningsförbund. avser regeringen att dels avsätta medel som skall användas till att täcka del av kostnaderna för basfinansiering, , dels till projektverksamhet. Dessa centra skall därmed få möjlighet att ansöka om finansiering för en del av sina kostnader för basverksamhet från . Med basverksamhet avses personal, lokaler och administration. Syftet är att göra det möjligt för dessa centra att i större utsträckning ha den organisation som krävs för att utveckla, driva och redovisa projekt. I propositionen om En politik för tillväxt och livskraft i hela landet har regeringen presenterat ett stort antal program inom olika strategiskt viktiga områden. Medel som avsätts för dessa program är mindre än de medel som avses avsättas inom de regionala tillväxtprogrammen. Syftet med flera av programmen är att insatser inom dessa skall bidra med kunskap och stöd som är viktiga för utformningen och genomförandet av tillväxtprogrammen. Programmen riktas både till regioner i landet med de största behoven av utveckling och, i linje med den nya politiken, till regioner som har en relativt god utveckling, som t.ex. de tre storstadsregionerna. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Programmen har i princip påbörjats och beslut om finansiering har i vissa fall tagits. Åtgärder som finansieras inom andra utgiftsområden redovisas under respektive utgiftsområde. Genomförandet av de regionala tillväxtavtalen pågår . Avsikten är att bättre kunna ta tillvara den hållbara tillväxtpotential som finns i alla delar av landet. Regionernas prioriteringar skall kunna påverka inriktningen av verksamheter inom olika politikområden. De regionala tillväxtavtalen tilldelades inte några nya statliga medel eftersom syftet är att använda nuvarande statliga anslag inom olika utgiftsområden på ett kreativt och effektivare sätt än tidigare för att därmed främja en hållbar tillväxt och sysselsättning. Arbetet med tillväxtavtal sker i regionala partnerskap. Partnerskapens sammansättning består av både offentliga och privata aktörer. Avtalen bygger på en analys av regionens hållbara tillväxtförutsättningar, ett program för hållbar tillväxt samt skriftliga överenskommelser mellan de parter som skall genomföra och finansiera programmet. Regeringen följer kontinuerligt arbetet med regionala tillväxtavtal. Uppföljningsrapporten , Ds 2003:43 Rapport om tillväxtavtalen Tredje året från tillväxtavtal till tillväxtprogram utgör den tredje nationella uppföljningen av arbetet. Uppföljningarna bygger på rapporter från nationella och regionala myndigheter som deltar i arbetet. De nationella rapporterna belyser i första hand processen, arbetsformen och offentliga aktörers uppfattning om tillväxtavtalen. I tillväxtavtalsarbetet skall jämställdhet mellan könen och ekologisk hållbar utveckling vara inarbetade perspektiv i programmets samtliga dimensioner. Erfarenheter från pilotlänssatsningen för jämställda tillväxtavtal och förslag på metoder för integrering i kommande tillväxtprogramsarbete dokumenterades 2002 i rapporten . Rapporten utgör en viktig källa i utvecklingen av tillväxtavtal och tillväxtprogram och har spridits till aktörer på nationell, regional och lokal nivå. En förutsättning för ett framgångsrikt arbete med hållbarhetsaspekterna är att partnerskapet har en förståelse för och insikt om dessa frågors 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 betydelse i ett långsiktigt perspektiv. Regeringens uppföljning indikerar att arbetet med hållbarhetsaspekterna har intensifierats. föreligger även fortsättningsvis ett behov av att fördjupa kunskapen och utveckla metoder kring hur hållbarhetsperspektivet konkret kan införlivas i tillväxtprogramsarbetet. Inom det s.k. samordningsuppdraget pågår en särskild aktivitet kring hållbar regional utveckling. Aktiviteten, som även innefattar regional pilotverksamhet, har bl.a. resulterat i rapporten Det nya tillväxtarbetet Förändringsarbete för en hållbar regional utveckling (5263). Regionala tillväxtprogram som skall genomföras 20042007 är det centrala instrumentet för genomförandet av den Regionala utvecklingspolitiken. Regeringen uppdrog genom regeringsbeslut , länsstyrelser eller i förekommande fall regionala självstyrelseorgan och kommunala samverkansorgan att utarbeta förslag till regionala tillväxtprogram. Erfarenheter från arbetet med tillväxtavtalen utgör en viktigt utgångspunkt i det kommande tillväxtprogramsarbetet. Programmen syftar till att samordna insatser inom områden där sektorssamverkan bidrar till att utveckla hållbara lokala arbetsmarknadsregioner utifrån ett näringslivsperspektiv. I analysarbetet som ligger till grund för programmens inriktning skall följande tre strategiska frågor särskilt behandlas: arbetskraftsförsörjningen, entreprenörskap, företagande och företagsklimat samt innovationssystem och kluster. Arbetet med regionala tillväxtprogram utgår från regeringens ställningstagande att det är lokala och regionala aktörer som har den största kunskapen om sin region. Därför är det främst på dessa nivåer som beslut bör fattas om vilka insatser och åtgärder som är lämpligast för att uppnå hållbar regional tillväxt. Tillväxtprogrammen skall utarbetas i partnerskap där företrädare för privat, offentlig och ideell sektor ingår. Partnerskapens sammansättning skall spegla olika grupperingar som aktivt arbetar med hållbara tillväxtfrågor. En dialog med företagare och arbetstagare och dess företrädare är centralt i processen. Regeringen har särskilt lyft fram betydelsen av medverkan från bl.a. den kommunala nivån samt aktörer som är engagerade i lokalt utvecklingsarbete och inom den sociala ekonomin. Partnerskapen skall därutöver ha en bred kompetens som omfattar områdena miljö, jämställdhet samt integration och mångfald. Bl.a. framhålls vikten av att lokala och regionala resurscentra för kvinnor samt länsstyrelsernas jämställdhetsfunktion deltar i programarbetet. Regeringen ser det som särskilt angeläget att andelen kvinnor inom partnerskapen ökar för att nå en jämn fördelning mellan könen. En sådan jämn fördelning är även viktig inom olika kompetensområden. Tillväxtprogrammen skall i högre utsträckning än tillväxtavtalen präglas av ett processorienterat förhållningssätt där olika programfaser ses som kommunicerande kärl under hela programperioden. Detta ökar möjligheterna för eventuella omprövningar av insatser . Kunskapen om regionalt lärande är begränsad. Staten har en viktig roll i att stödja utvecklingen av det regionala lärandet och bör därför medverka till att sprida de erfarenheter som har uppnåtts. Metoder som främjar mellanregionalt lärande bör utvecklas och spridas. Följande politikområden skall bidra till att uppnå målet för den Regionala utvecklingspolitiken inom ramen för arbetet med de regionala tillväxtprogrammen: Regional utvecklingspolitik, Näringspolitik, Arbetsmarknadspolitik, Utbildningspolitik, Transportpolitik, de delar av Forskningspolitiken som avser utveckling av innovationssytem, Landsbygdspolitik, politikområdena inom de areella näringarna, Kulturpolitik, IT, tele och postpolitik, Utrikeshandel, export och investeringsfrämjande, Storstadspolitik, Konsumentpolitik, Regional samhällsorganisation och Integrationspolitik. Ett stort antal myndigheter som är verksamma inom ramen för politikområdena har enligt regleringsbrev uppgift att bl.a. medverka till programmens finansiering och utveckling under förutsättning att det sker inom ramen för myndigheternas och politikområdenas mål, prioriteringar och gällande regler. Inom ramen för samordningsuppdraget genomförs en pilotstudie för att kartlägga, analysera och problematisera samverkan mellan berörda myndigheter när det gäller utbildningsfrågor utifrån ett arbetskrafts- och kompetensförsörjningsperspektiv. I uppdraget ingår att identifiera hinder och finna generaliserbara metoder för sektorsamverkan. vikten av att även gymnasieskolan och vuxenutbildningen beaktas i frågor som rör utbildningspolitikens betydelse för en hållbar regional och nationell tillväxt lyfts fram. De regionala tillväxtprogrammen bör inte enbart finansieras med statliga medel inom olika politikområden. Aktörer såsom kommuner, landsting och näringsliv förfogar över viktiga medel. En utgångspunkt är att även dessa aktörer skall bidra till finansieringen av regionala tillväxtprogram. Det är av särskild betydelse att medfinansiering sker från näringslivet.