prop · GS032 · 2004-09-16 00:00:00 — på årskurs nio har minskat till bland pojkarna och hade av pojkarna och av flickorna i årskurs 6 druckit alkohol. Skolundersökningarna i årskurs 9 kan jämföras med undersökningar som samfällt gjorts i en rad europeiska länder 1995 och 1999. Där framkommer att de svenska skolungdomarna har relativt låg konsumtionsvolym, men högre grad av berusningsdrick- För både pojkar och flickor gäller att det finns en relativt stor grupp med både en oroväckande hög konsumtion och ökat berusningsdrick- Konsumtionen är klart högre bland äldre än bland yngre ungdomar. Den högsta alkoholkonsumtionen finns i åldersgruppen . I ett europeiskt perspektiv är narkotikabruket relativt lågt bland Narkotikaanvändningen har emellertid ökat bland eleverna i årskurs 9 . lägsta nivå 1989, då av pojkarna och flickorna hade prövat nar- kotika, har andelen successivt ökat till för pojkarna och 9 pro- cent för flickorna 2001. Denna trend bröts dock i den senaste skolunder- sökningen 2002 då andelen pojkar och flickor i årskurs 9 som använt Det tunga missbruket har ökat bland de yngre åldersgrupperna och den narkotikarelaterade dödligheten har ökat i åld- angav av åldersgruppen att de prövat narkotika , 2003 är motsvarande siffra . En stor majoritet av ungdomarna är emot legalisering av narkotikabruk. Sexuellt riskbeteende förefaller ha blivit vanligare bland ungdomar. har tonårsaborterna ökat med 50 pro- cent, en viss minskning skedde emellertid . sexuellt överförbara infektioner, framför allt klamydia, har ökat. Ökningen återfinns i alla åldersgrupper bland ungdomarna, men är störst bland de äldre ungdomarna. Andelen ungdomar i årskurs 9 som utsattes för stöld, hot respektive grovt våld var relativt oförändrad till början av Utsatthet för stöldbrott är vanligare än utsatthet för vålds- utsattes av ungdomarna för stöld, för hot och för grovt våld. Både flickors och pojkars behov måste beaktas i det brottsförebyg- gande och brottsofferstödjande arbetet. I många brottskategorier är poj- kar av allt att döma överrepresenterade som lagbrytare och brottsoffer, till exempel i fråga om våldsbrott och i den antalsmässigt mycket stora Men när det till exempel gäller hot förefaller flickor att drabbas i lika stor utsträckning som pojkar. Det är också viktigt att uppmärksamma negativa utvecklingstendenser. En sådan tendens är att flickors utsatthet för våld tycks ha ökat. Andelen som utsattes för stöld och våld var något större bland ungdo- mar med separerade föräldrar än bland dem som bodde med båda föräld- Detsamma gäller för ungdomar med invandrarbakgrund jämfört med dem vars båda föräldrar är födda i . på individnivå med alkoholvanor och problembeteenden som till exem- Utsattheten för såväl stöld som våld är högre för ungdomar än för övriga befolkningen. blivit utsatta för brott har dock inte förändrats . Andelen niondeklassare som begått brott har minskat . 2004/05:2 Brottsligheten har minskat något mer bland gynnade än bland mindre Det är dock relativt vanligt att niondeklassare begått någon typ av stöld som till exempel snatteri. Pojkar begår oftare brott än flickor. Många ungdomar upplever otrygghet i skolmiljön, bland annat genom att de utsätts för mobbning. 2002 en kartläggning av hur eleverna upplever den sociala miljön i sko- lan (Relationer i skolan - en utvecklande eller destruktiv kraft. ket, dnr 01-2001:2136) I undersökningen angav att de upplever sig ha varit utsatta för mobbning . fjärde elev har upplevt sexuellt laddade verbala kränkningar. elev med utländsk bakgrund har utsatts för verbala kränkningar kopplade till deras ursprung. Kartläggningen visar att av eleverna upple- ver att de eller ofta har blivit illa behandlade av en eller flera uppger att de ibland eller känner obehag eller oro för att gå till skolan och uppger att de ibland eller är rädda i skolan. ningar visar att det är något vanligare att flickor mobbas än pojkar. betydligt vanligare att pojkar mobbar än att flickor gör det. otrygghet i skolan kan befaras vara orsaken till en del av ökningen av den självrapporterade psykiska ohälsan. Ungdomars förutsättningar att ha en god hälsa och trygga levnadsför- hållanden är olika och vissa grupper är mer utsatta än andra. klart överrepresenterad bland ekonomiskt och socialt utsatta grupper. attityd- och värderingsstudie De kallar oss unga (2003:1) visar att andelen ungdomar som är oroliga för sin hälsa har ökat och att ungdomar som är arbetslösa eller utrikes födda oroar sig mer för hälsan än andra. Andelen ungdomar som rapporterar lägre livskvalitet än andra grupper är störst bland arbetslösa, bland dem i åldern och utrikes födda. Studier i och tyder på att unga homo-, bisexuella samt transpersoner i genomsnitt upplever en sämre hälsosituation än andra ungdomar (S2003/5150/FH). Regeringens insatser på området Inom ett antal politikområden har åtgärder vidtagits för att förbättra både den fysiska och psykiska hälsan samt för att minska ungdomars och unga Utgångspunkterna för regeringens folkhälsopolitik är en jämställd och jämlik folkhälsa. Målet är att utjämna skillnaderna i hälsa och särskilt att folkhälsan skall förbättras för de grupper i samhället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt. proposition Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35), i vilken ett av elva målområden handlar om att skapa trygga och goda uppväxtvillkor. skapa förutsättningar för en hälsa på lika villkor för hela befolkningen antogs som det nationella övergripande målet för folkhälsopo- Den psykiatriska vården av barn och ungdomar utgör ett för regeringen I den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149) klargörs bland annat att insatserna för barn och ungdomar med psykisk ohälsa skall stärkas Prop. genom ett tidigt och adekvat stöd, genom samordnade insatser mellan barn- och vuxenpsykiatrin samt genom ett utvecklat vårdinnehåll. stimulera utvecklingen i enlighet med den nationella handlingsplanen har landsting och kommuner fått ett statligt tillskott I senaste redovisning av uppföljningen av handlingsplanen (årsrapport ), klargörs att lands- tingens satsningar inom psykiatrins område liksom tidigare i första hand riktas till barn och ungdomar. Däremot uppmärksammas enligt rapporten inte alltid ungdomar med psykisk ohälsa och missbruk och inte heller nämns, förutom i något enstaka fall, vad vårdinnehållet för dessa ungdomar kan komma att innefatta. Samordningen av insatser mellan barn- och ungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin har påbörjats i olika delar av landet, men är inte genomförd förutom på . beredning för medicinsk utvärdering har fått i uppdrag att, i samråd med , analysera och kartlägga kunskaperna om flickor med vissa psykiska störningar, särskilt avseende ADHD. Regeringen tillsatte en särskild kommitté för genomföran- det av den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador (Dir. 2001:22). Kommittén skall samordna insatserna på nationell nivå och i samspel med kommuner och landsting stimulera insatser på regional och lokal nivå. Kommittén svarar också för informa- tion och opinionsbildning på nationell nivå och genomför seminarier och konferensserier som syftar till att förankra innehållet i planen och att sti- mulera utvecklingen av olika verksamheter. Barn och ungdomar är en särskilt skyddsvärd grupp. Regeringen har därför lämnat förslag till änd- ringar i alkohollagen som, om de genomförs, bland annat innebär att det vid marknadsföring av alkoholdrycker är förbjudet att rikta sig till eller skildra barn och ungdomar . För att minska narkotikaanvändningen har regeringen tillsatt en natio- nell narkotikasamordnare som dels skall genomföra och följa upp reger- ingens narkotikahandlingsplan, dels skall samordna narkotikainsatserna på nationell nivå. Narkotikasamordnaren verkar genom Mobilisering mot narkotika, som har i uppdrag att initiera och samordna insatserna på Regeringen har tillsatt en utredning för att se över påföljdssystemet för unga lagöverträdare (Dir. 2002:95). (2002:445) om medling med anledning av brott . ger () stöd på olika sätt för att stimulera medlingsverksamheten i hela landet. Det har även vidtagits åtgärder på lagstiftningsområdet för att underlätta situationen för ungdomar i rätts- Lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare (LUL) och har ändrats så att vårdnadshavare och soci- altjänsten skall få information om när den unga personen är kallad till Regeringen har satsat på att förstärka och utveckla det brottsförebyggande arbetet, med utgångspunkt i det natio- nella brottsförebyggande programmet Allas vårt ansvar. lokala brottsförebyggande råd eller liknande samarbetsorgan i de flesta av landets kommuner. BRÅ arbetar kontinuerligt med olika projekt som syftar till att utveckla metoder och kunskap om hur man kan förebygga Prop. brott av och mot ungdomar. Som ett komplement till kriminalstatistiken presenterar BRÅ vart annat år () en undersökning; Stöld, våld och droger bland ungdomar i årskurs nio. BRÅ har också har utarbetat lärarhandledningen Du och jag, rätt och fel för årskurs 69 som tar upp frågor om brott och straff, rätt och fel, etik och moral. digheten presenterat en idéskrift om föräldrastöd i teori och praktik, som främst vänder sig till lokala brottsförebyggande aktörer och andra som arbetar med föräldrastödjande verksamhet. Det är också angeläget att uppmärksamma de barn och ungdomar som drabbas av brott. Regeringen har givit ett uppdrag till att bedriva ett utvecklingsarbete till stöd för i dess arbete med Barn och ungdomar som utsätts för brott skall uppmärksam- mas särskilt i uppdraget. I uppdraget ingår bland annat en utvärdering av de stödcentrum för unga brottsoffer som bedrivs på ett antal platser i Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för ungdomar som riskerar så kallat hedersrelaterat våld, genom till exempel lagstiftning, insatser inom socialtjänst och skola samt inom verksamhet. 20042006 avsätter regeringen för fortsatta insatser för dessa ungdomar som riskerar att utsättas för så kallat hedersrelaterat Sexualiseringen av det offentliga rummet har uppmärksammats av Regeringen fattade beslut om att initiera ett projekt om flickors självbild som skall pågå . med projektet är att dels få till stånd en dialog med media, reklambranschen, annonsörer med flera om deras roll och ansvar när det gäller påverkan av barn och ungdomar, dels få igång en diskussion och ett engagemang bland flickor och pojkar om marknadskrafterna och hur de styr flickors och pojkars bild av sig själva och varandra. föräldrar är en viktig målgrupp. Vidare har fått i uppdrag att närmare belysa de frågeställningar som finns när der gäller flickor som medvetet skadar sig själva samt att lämna förslag till åtgärder. kartläggning av situationen i har redovisats och arbetet skall fick i uppdrag att undersöka och analysera hälsosituationen för homosexuella, bisexuella samt trans- I uppdraget ingår att lämna förslag till åtgärder som kan för- bättra hälsosituationen för dessa personer och skall bland annat fokusera på hälsan hos ungdomar och skillnader i hälsa och levnadsvillkor mellan Regeringen tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att beskriva och analysera situationen för barn som lever i ekonomiskt Arbetsgruppen lämnade sin rapport utsatta barn (Ds 2004:41) . Rapporten visar att visar att och de andra nordiska länderna har lägst andel ekonomiskt utsatta barn Det mesta tyder på att det fanns eller cirka 150 000 ekonomiskt utsatta barn i . ensamstående mammor och barn till utrikes födda föräldrar löper större risk än andra barn att bli ekonomiskt utsatta. att tillsätta en arbetsgrupp som skall beskriva och analysera levnadsförhållandena för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. 2004/05:2 Arbetsgruppen skall göra en samlad analys av situationen för dessa barn. Analysen skall beröra både den ekonomiska situationen och övriga lev- nadsförhållanden. Arbetsgruppen skall också identifiera de samhällsom- råden som är viktiga för regeringens fortsatta arbete med att minska andelen barn som lever i familjer med svag ekonomi. redovisade regeringen i propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14) sin bedömning av ramarna för elevhälsa som ett eget verksamhetsområde där skolhälsovård, elevvård och specialpe- dagogiska insatser ingår. Utgångspunkten är att lärande och hälsa påver- kas av samma generella faktorer och att en god lärandemiljö också främjar hälsan. Regeringen bedriver en nationell storstadspolitik i syfte att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare. Det storstadspolitiska arbetet bedrivs i sam- verkan mellan boende, stadsdel, kommun och stat. Storstadsarbetet präglas av ett underifrånperspektiv, gemensam målstyrning, långsiktighet och samverkan. Insatserna inom storstadsarbetet har påverkat utveck- lingen positivt avseende ökad sysselsättning, minskat socialbidragsta- gande och stärkt valdeltagande i de 24 stadsdelarna som omfattats av arbetet (skr. 2003/04:49). 1999 proklamerades som ett värdegrundsår för att lyfta fram värde- grundsfrågorna i förskolans, skolans och vuxenutbildningens arbete samt för att få igång debatt och diskussion om skolans uppdrag. Ett värde- grundsprojekt skapades inom . Projektet, som pågick , hade i uppdrag att stödja och stimulera det lokala arbetet att omsätta värdegrunden i för- skola, skola och vuxenutbildning i praktisk handling. Regeringen satsade på två nationella värde- grundscentra för att stödja och fördjupa skolornas arbete med värde- grundsfrågor och att göra kunskap och erfarenheter tillgängligare. De inventerade, dokumenterade och spred information om utvecklingspro- jekt i skolor och kommuner samt om forskning. Regeringen har anvisat medel för kompetensutveckling av rektorer och skolledare i bland annat värdegrunden. Rektorsutbildningen har kompletterats med en särskild kompetensutveckling om läroplanens värdegrund. I samband med att kursplanerna reviderades 1999 uppmärk- sammades särskilt värdegrunden. Detta framgår tydligt i kursplanen för samhällsorienterade ämnen i . Inom kunskapsområdet skall också människosyn och språkbruk behandlas. I det samhällsorienterande perspektivet ingår också att orientera om olika uppfattningar, men själv- klart ta tydlig ställning mot sådana uppfattningar som innebär kränk- ningar av andra människor. Att minska mobbningen och att skapa en trygg arbetsmiljö för ungdo- mar i skolan är viktiga frågor för regeringen. Regeringen tog därför initi- ativ till antimobbningsprojektet som genomfördes 2002. Syftet var att uppmärksamma mobbningsfrågan, samla alla goda krafter och lyfta fram de olika arbetssätt som används ute på skolorna. Myndigheten för skolutveckling har redovisat regeringsuppdra- get i stödmaterialet Olikas lika värde (U2003/4707/S). eras vad som motverkar kränkande behandling och stärker arbetet med en god social miljö. har som ett led i detta arbete presenterat sin utredning Skolans ansvar för kränkning av elever (SOU 2004:50). Förslaget innebär att kommunen eller annan som driver skolverksamhet blir skadeståndsskyldig mot elev som skolan diskrimine- rar på grund av kön, etnisk tillhörighet, trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder. Den nya lagen föreslås även omfatta elever som mobbas eller kränks av andra elever eller av skolans personal. Betänkan- det bereds inom och en eventu- ell proposition kan tidigast lämnas till . presenterade regeringen ett antal åtgärder som syftar till ökad fysisk aktivitet i skolan för barn och ungdomar. För att betona skolans ansvar att erbjuda daglig fysisk aktivitet inom ramen för skolda- gen har regeringen infört ett tillägg i läroplanerna för och gymnasieskolan. Myndigheten för skolutveckling fick i upp- drag att följa och stödja skolornas arbete med att genomföra läroplans- förändringarna. För att nå målet om mer fysisk aktivitet i skolan och för att även få fler barn än de redan idrottsaktiva att röra på sig, behöver samarbetet mellan skolor och lokala idrottsföreningar utvecklas. Ett ut- vecklat samarbete mellan idrottsrörelsen och skolan är ett viktigt område som lyfts fram i regeringens Handslag med svensk idrott för barn och ungdomar (Faktablad Ju 04.03). Detta handslag innebar att idrottsrörelsen tillförs sammanlagt från överskottet i AB . Pengarna används för att stödja och uppmuntra idrottsföreningar och förbund att öppna dörrarna för fler, hålla tillbaka avgifterna, satsa mer på flickors idrottande, delta i kampen mot droger och intensifiera samarbetet med skolorna. Åtgärder vidtas bland annat för att erbjuda de barn och ungdo- mar, som inte deltar i idrottsverksamhet, lustfyllda och hälsofräm- jande aktiviteter. Vidare skapas förutsättningar för att flickor skall kunna utöva idrott på det sätt de själva önskar. Idrottsföreningar uppmuntras att i nära samarbete med skolorna utveckla metoder som lockar alla elever till fysisk aktivitet i olika former. Ett utvecklat samarbete mellan lokala idrottsföreningar och skolan är ett prioriterat område av handslaget. Regeringen har även inrättat ett nationellt centrum för idrott och hälsa som skall stödja skolornas arbete med att stimulera till ökad fysisk aktivitet. Regeringen har dessutom givit och Livsme- delsverket i uppdrag att ta fram underlag för en handlingsplan mot fetma och fysisk inaktivitet. Ungdomars verkliga möjlighet till delaktighet och inflytande utgör ett av den nationella ungdomspolitikens övergripande mål. Tron på att man som medborgare har möjlighet att påverka, att göra sin röst hörd och att bli lyssnad till är grundläggande för demokratin. attityd- och värderingsstudie De kallar oss unga (2003:1) visar att ungdomars förtroende för politiker har ökat sedan den förra undersökningen 1997. Vidare visar undersökningen, i motsats till vad som ofta sägs i den offentliga debatten, att ungdomar i Prop. allmänhet har ett tämligen traditionellt synsätt när det gäller vad som är effektivt för att påverka politiska beslut samt att ungdomsgruppen i detta avseende inte avviker i någon större omfattning från resten av befolk- Deltagandet i allmänna val i har minskat från i riksdagsvalet i valet . gandet bland förstagångsväljare har sjunkit från 80 pro- cent vid riksdagsval till vid valet . röstar i lägre grad än unga kvinnor och ungdomar födda utanför röstar i mindre utsträckning är ungdomar födda i . demokratiska systemet, intresset för politik och tron på vilken roll man som individ kan spela skiljer sig inte så mycket åt mellan könen eller var i landet man bor. Däremot spelar socioekonomisk och kulturell bak- grund, hemförhållanden samt utbildningsbakgrund en viktig roll. mycket oroande utveckling är att hälften av ungdomarna i Ungdomssty- relsens attityd- och värderingsstudie anser att de inte har någon möjlighet att göra sin röst hörd. Sedan den förra ungdomspolitiska propositionen har antalet inflytande- forum för ungdomar, såsom ungdomsråd, ungdomsfullmäktige och ung- domsparlament på nivå ökat, vilket regeringen ser positivt på. Antalet kommuner, som i samarbete med kommunens ungdomar, har tagit fram kommunala ungdomspolitiska handlingsplaner eller liknande har också ökat något . en viktig arena för delaktighet för de ungdomar som ännu inte uppnått rösträttsåldern och har blivit en vanligare plattform för ungdomars poli- De kan emellertid inte vara ett alternativ till, eller kom- pensera för, ungdomars tillträde till och delaktighet i de formella besluts- som antalet inflytandeforum för ungdomar har ökat, har andelen ungdomar med förtroendeposter i våra demokratiskt valda De yngsta medborgarna är dåligt representerade bland de kommunala förtroendevalda. ner av valmanskåren, men endast 6 procent av de förtroendevalda i landets kommunfullmäktige. representation blir också allt lägre ju högre upp i makthierarkin man De förtroendevalda blir allt äldre. kommunfullmäktige minskade vid val med en halv procenten- Andelen under har varit tämligen sedan 1991 års val, som förtroendevalda inom ålderskategorin har mins- Den huvudsakliga vägen för att få tillträde till de politiska beslutsprocesserna är via de politiska partierna vars åldersstruktur vis- serligen varierar men generellt sett är hög. Att en majoritet av ungdo- marna inte ser ett partimedlemskap som intressant kan vara ett resultat av de politiska partiernas svårigheter att kanalisera och ta till vara ungdo- Detta betyder dock inte att de politiska partierna som institution skulle vara meningslösa för ungdomar. tvärtom att partiarbete är ett effektivt instrument för att påverka politiken. Ålderssammansättningen i myndighetsstyrelser och statliga kommit- téer har inte förändrats nämnvärt sedan mätningarna påbörjades i mitten var endast en procent av ledamöterna under . Nästan två tredjedelar av ledamöterna är män. kvinnor är större i de yngre åldersgrupperna, och bland ledamöter under 45-årsåldern är kvinnorna i majoritet. Föreningslivet är en av de viktiga platser där ungdomar får erfarenhet av hur demokratin fungerar i praktiken, kan pröva sina åsikter och ta De ungdomar som är föreningsaktiva har större intresse att aktivt delta i politiken än ungdomar utanför föreningslivet. domsdeltagandet i föreningslivet är högt i . råns rapport i (SCB 2003, rapport 98) visar dock att andelen ungdomar minskade i föreningslivet i sin helhet under 1990- mätningar av de ungdomsorganisationer som uppbär statsbidrag visar att utvecklingen har vänt uppåt när det gäller antalet nyetablerade ungdomsorganisationer och medlemstalen i de parti- Tillkomsten av nya organisationer och nätverk har uppmärksammats . har underlättats bland annat genom utvecklingen av kommunikationstek- Ungdomar tillbringar en stor del av sin tid i skolan. en viktig uppgift i att främja en positiv syn på demokrati, aktivt med- borgarskap och demokratisk medvetenhet. Synen på möjligheterna till inflytande i skolan påverkar i förlängningen synen på demokratisk del- aktighet i samhället. Andelen elever som upplever att de har inflytande i skolan har ökat och en stor majoritet av eleverna hyser tilltro till demokratin i skolan. Det finns dock stora skillnader i uppfattat inflytande beroende på vilket program ungdomarna går på i gymnasie- Det finns även en viss skillnad mellan könen. tilltro till skoldemokratin än pojkar. Elever på studieförberedande pro- gram har betydligt större tilltro till skoldemokratin än elever på pojk- dominerade yrkesförberedande program. Regeringens insatser på området som gått sedan den förra ungdomspolitiska propositio- nen antogs har regeringen genomfört ett flertal insatser för att främja och stärka ungdomars deltagande och inflytande i de demokratiska proces- Regeringen har betonat vikten av att vara lyhörd för ungdomars behov och engagemang och nyttja den resurs ungdomar kompetenser Ungdomspolitikens målgrupp har därför varit både ungdomar och de aktörer som har avgörande roller i att möjliggöra ungdomars delaktig- het och inflytande, till exempel skola och offentliga beslutade organ. Ungdomar var den viktigaste målgruppen i regeringens långsiktiga utvecklingsprojekt för den svenska demokratin, Tid för demokrati. jektet syftade till att, genom projektbidrag och olika typer av informa- tionsinsatser, främja en ökad medborgerlig medvetenhet om och delta- gande i den demokratiska processen och då särskilt i val. borgerligt deltagande är också målet för de åtgärder som föreslogs i demokratipropositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80). En möjlighet har införts för personer som är folkbokförda i en kommun att väcka ärenden i fullmäktige, så kallade medborgarförslag. och ungdomar skall ha rätt att väcka medborgarförslag, liksom utländska medborgare som ännu inte fått rösträtt. I projektet 2002 genomförde i samarbete Prop. med , och Elevråd med stöd från en demokratikampanj riktad till elever och lärare, samt arrangerade skolval på landets samtliga högstadie- och gym- Drygt 250 000 ungdomar över hela landet deltog i skolvalet. Valdeltagandet var jämfört i skolva-