prop · GR03161 · 2004-06-02 00:00:00 — allvar och möjliggöra en nyanserad straffmätning i varje enskilt fall. Straffsatserna bör också stå i ett väl avvägt förhållande till straffsatserna Prop. 2003/04:161 för andra brottstyper. Som återges ovan finns det indikationer på att brottsligheten, när det gäller olovlig försäljning av alkohol till främst ungdomar, har blivit mer utbredd och antagit mer elakartade former. Om man kan konstatera en sådan utveckling kan det finnas anledning att överväga behovet att skärpa strafflagstiftningen. Regeringen avser att initiera en översyn av straffbestämmelserna i alkohollagen utifrån dessa utgångspunkter. Om utvecklingen av brotts- ligheten påkallar det, kan det finnas anledning att se över lagstiftningen. Vad som kan bli aktuellt att överväga är för det första huruvida straff- bestämmelserna är adekvat utformade och fångar in alla straffvärda för- faranden. Därtill bör överväganden göras om det finns skäl att i något avseende skärpa straffen. Dessutom bör beaktas de förslag som Utredningen när det gäller införsel och försäljning av alkohol kan komma att föreslå i den här frågan, jfr avsnitt 10.1. Polisens insatser mot alkoholrelaterade brott Sammanfattning: Regeringen har givit och Tull- verket i uppdrag att intensifiera åtgärderna mot alkoholrelaterad Uppdraget består av två delar, en kriminalunderrättelse- baserad kartläggning av den alkoholrelaterade brottsligheten som skall redovisas , och en handlingsplan med förslag till åtgärder för att bekämpa den alkoholrelaterade brottsligheten. lingsplanen skall redovisas . Alkoholen har en avgörande betydelse för kriminalpolitiken genom det starka sambandet mellan alkoholkonsumtion och framför allt våldsbrott, rattfylleri, skadegörelse och ordningsstörningar. När det gäller t.ex. miss- handelsbrott antas det att av gärningsmännen och ungefär hälften av offren är alkoholpåverkade. Också det dokumenterade sam- bandet mellan alkoholbruk och andra brott är mycket starkt. gäller för olycksfall i trafiken. Den ökade alkoholkonsumtionen får alltså stora konsekvenser för polisens arbete och polisen måste därför öka sin uppmärksamhet på den alkoholrelaterade brottsligheten. Polisen skall arbeta problemorienterat. Det betyder att polismyndig- heterna med utgångspunkt i de lokala förhållandena skall ta fram strate- gier för sitt arbete med bekämpningen av de alkoholrelaterade brotten. Genom sin roll och förankring i lokalsamhället får polisen ofta på ett tidigt stadium kunskaper om svåra missbruksproblem och följdverk- ningar av dessa. Det ger förutsättningar för att arbeta förebyggande, inte minst mot våld i nära relationer. Rätten att känna sig trygg där man bor och att inte tvingas avstå från att vistas ute av rädsla för brott eller ordningsstörningar är en viktig del Ingen skall heller av dessa skäl behöva oroa sig för sina barn och ungdomar när dessa går ut . Det betyder att ingri- panden mot försäljning och konsumtion av alkohol som ökar brottslig- heten och medför ordningsproblem skall förstärkas ytterligare. håll innebär det att kontrollen av utskänkningsställen och försäljnings- ställen skall öka och att nykterhetskontrollerna i trafiken skall intensifie- Smuggling och olaglig sprittillverkning skall bekämpas och svart- Prop. 2003/04:161 spritsförsäljning till ungdomar och andra måste motverkas aktivt. och bråk i krogmiljön är också ett område som kräver intensifierade åt- gärder. I delar av har den illegala införseln och försäljningen av sprit och öl ökat dramatiskt, bl.a. som en följd av de kontrollsvårigheter som följer av de mycket liberala reglerna för privatimport av alkohol. Att motverka den utvecklingen är en viktig uppgift för polis- myndigheterna och . För att bryta utvecklingen mot en ökning av den alkoholrelaterade brottsligheten krävs en mobilisering av samhällets samlade förmåga att ingripa. En sådan politik kräver att myndigheterna samarbetar och att möjligheterna till informationsutbyte mellan dem inte hindrar en sådan mobilisering. Ett exempel på sådant samarbete är insatser mot svartklubbarna. Efter en omfattande kartläggning där inte mindre än 40 svartklubbar identifierats genomförde polisen , i nära samver- kan med skattemyndigheten, brandmyndigheten, , kom- munens miljö- och socialförvaltningar, ett omfattande tillslag mot ett antal av dessa. Det är ett bra exempel på hur våra myndigheter kan sam- arbeta. I ett regeringsbeslut har regeringen uppdragit åt Rikspolis- styrelsen och att intensifiera åtgärderna mot alkoholrelaterad brottslighet. Polisen och skall gemensamt göra en kriminal- underrättelsebaserad kartläggning av den alkoholrelaterade brottsligheten som skall redovisas . Kartläggningen skall följas upp med en handlingsplan med förslag till åtgärder för att bekämpa den alkoholrelaterade brottsligheten. Handlingsplanen skall redovisas . 10.4Auktorisation av företag som tillhandahåller ordningsvakter eller entrévärdar Sammanfattning: Regeringen remissbehandlar ett förslag om att det skall inrättas en auktorisation av företag som yrkesmässigt åtar sig att för annans räkning bemanna och bevaka in- och utgångar till lokaler eller utrymmen där alkohol serveras till all- mänheten. Ordningsproblemen vid vissa krogar och nattklubbar, framförallt i storstäderna och vissa stadskärnor, är betydande. Många serverings- ställen har öppet mycket sent och framför allt i storstäderna är det vanligt att gäster får stå i kö utanför krogentrén i väntan på att bli insläppta. Klubbarna är i många fall skyldiga att anställa ordningsvakter som skall ha ansvar för ordningshållningen. Andra uppgifter som inte kräver ord- ningsvaktsförordnande, t.ex. att upprätthålla krav på klädsel eller ordna köer vid insläppet, kan skötas av någon annan person, t.ex. så kallade entrévärdar. Köbildningen leder inte sällan till bråk och i en del fall har mycket allvarliga händelser inträffat där ordningsvakter eller entrévärdar har utsatts för hämndaktioner. sköts ordningshållningen till en större del av ordningsvakter. 2003/04:161 Dessa räcker emellertid inte alltid till och entrévärdar anlitas som Det finns därför ett behov av att tydliggöra entrévärdsverk- samhetens roll i rättsligt avseende. I Ds 2003:50 Ordningsvakter och väktare föreslås bl.a. att det skall inrättas en auktorisation av företag som yrkesmässigt åtar sig att för annans räkning bemanna och bevaka in- och utgångar till lokaler eller utrymmen där alkohol servas till allmänheten med tillstånd enligt 7 kap. 5 § alkohollagen (1994:1738). 10.5Insatser mot alkohol i det brottsförebyggande arbetet Sammanfattning: De lokala brottsförebyggande råden är en viktig arena för informationsutbyte och samarbete på alkoholområdet. Lokala brottsförebyggande råd finns numera i nästan alla kommuner och i många stadsdelar i de tre storstadsområdena. I råden samarbetar vanligtvis företrädare för olika kommunala förvaltningar, polisen, ideella organisationer och näringslivet. De lokala brottsförebyggande råden har utomordentliga kunskaper om ordningsstörningar och andra förhållanden i området och kan därför vara en arena för informationsutbyte och sam- arbete på alkoholområdet. Ett sådant samarbete kan därför vara av stor betydelse för arbetet med serveringsstillstånd och för tillsynen av ser- veringslokaler och försäljningsställen. Sammanfattning: En särskild utredare har fått i uppdrag att göra en översyn av lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen (inre- gränslagen) och tillämpningen av lagen. nuvarande uppgifter och befogenheter uppgift är att säkerställa rätt uppbörd av tull, skatt och av- gifter i utrikeshandeln på ett rättssäkert, ekonomiskt och effektivt sätt, samt att övervaka och kontrollera trafiken till och från utlandet så att be- stämmelserna om in- och utförselrestriktioner efterlevs. skall prioritera insatser mot den storskaliga och organise- rade smugglingen av narkotika, alkohol och tobak som verk- samheten skall verka preventivt. EU-utvidgningen innebar för del att gränsen mot bl.a. , , och blir inre gräns i stället för yttre, vilket medför tillämpning av en annan lagstiftning än nuvarande tullagstiftning i samband med kontroll av punktskattpliktiga varor. Införsel av alkohol till regleras i 4 kap. 2 § alkohollagen (1994:1738). Huvudregeln är att det krävs tillstånd för att få föra in alkoholdrycker till . Ett av undantagen avser resande som är över och som tar med sig alkohol för sitt eller familjens eget bruk eller som gåva. Vid yrkesmässiga transporter inom EU av t.ex. alkohol gäller på EG- nivå Rådets direktiv (92/12/EEG) av om allmänna regler för punktskattepliktiga varor och om innehav, flyttning och över- vakning av sådana varor (cirkulationsdirektivet). Cirkulationsdirektivet styr över i vilket land varorna skall beskattas och under vilka förutsätt- ningar punktskattepliktiga varor får förflyttas inom EU. I är den myndighet som beslutar om och uppbär punktskatter medan det är som ansvarar för den fysiska kontrollverksam- heten av punktskattepliktiga varor vid yrkesmässiga vägtransporter, vilket regleras i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter (LPK). I samband med att lagen (1994:1565) om beskattning av viss privatinförsel upphörde att gälla vid utgången av 2003, har roll som upp- bördsmyndighet beträffande punktskattepliktiga varor begränsats. Resande från länder utanför EU får föra in begränsade mängder alkohol tull- och skattefritt (s.k. tax-free) enligt bestämmelserna i 3 kap. 4 § lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import mm. För införsel av beskattad alkohol från länder inom EU gäller skattefrihet för varor som inköpts i annat EU-land och medförs för eget eller familjens personliga bruk. Om förutsättningarna i alkohollagen för att införa alkohol inte är upp- fyllda, gäller en anmälningsplikt till vid införseln. Det är fallet t.ex. om någon avser att ta med alkohol in i landet och -saknar tillstånd enligt alkohollagen, -inte är att anse som resande (t.ex. vid distansförsäljning via Internet m.m.), -är resande men som medför alkohol inte bara för eget eller familjens bruk utan för annat ändamål. Om man uppsåtligen eller av grov vårdslöshet inte anmäler införsel eller lämnar otillräckliga eller felaktiga uppgifter vid införsel så gör man sig skyldig till smuggling eller olovlig införsel enligt lagen (2000:1225) om straff för smuggling (smugglingslagen). har brottet olovlig förflyttning av punkt- skattepliktiga varor införts i LPK. Detta brott tar sikte på den som vid yrkesmässiga transporter inte uppfyller de administrativa kraven på dokument m.m. har rätt att utföra kontroller i såväl resandetrafiken som den kommersiella varutrafiken för att kontrollera att privatpersoner och importerande eller exporterande företag fullgjort sina skyldigheter att anmäla varor och att lämna korrekt och tillräcklig information. Kontroll- erna beträffande införsel från och utförsel till andra EU-länder sker med stöd av lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen (inregränslagen). När det gäller import från och export till tredje land, t.ex. , sker kontrollerna med stöd av 6 kap. tullagen (2000:1281). Tullen får vid kontroll undersöka -transportmedel, containrar och andra utrymmen där varor kan -lokaler och områden där varor kan förvaras, -resenärers bagage, -postförsändelser, paket m.m., samt -räkenskaper och andra handlingar. får också inhämta viss information från transportföretag. Härutöver kan vissa kontroller göras med stöd av LPK. erna får avse sådana transporter som är eller kan antas vara yrkesmässiga vägtransporter och postförsändelser, om det finns anledning anta att transporten eller försändelsen innehåller punktskattepliktiga varor. Vid misstanke om brott får ingripa med stöd av smugglings- lagen. Enligt denna lag har rätt att inleda förundersökning och tillgripa tvångsmedel antingen direkt med stöd av smugglingslagen eller med stöd av regler. Vid misstanke om brott arbetar med samma arbetsmetoder som polisen. använder sig alltså av -underrättelse- och spaningsverksamhet inklusive kontrollerade leveranser, -kroppsvisitation och kroppsbesiktning, -utredningsverksamhet, samt EU står inför omfattande förändringar som kommer att påverka medlemsstaternas tullmyndigheter i hög grad. Särskilt utvidgningen av unionen kommer att ändra förutsättningarna för tullmyndigheternas kont- rollverksamhet. Många transporter från flera länder som utgör tredje land kommer i stället att i varukontrollhänseende vara transporter över inre gräns. Ytterligare en stor del av varuflödet in i och ut ur kommer att vara EU-intern. som den grundläggande principen om fri rörlighet för varor inom EU skall värnas måste uppfylla de krav på kontroller som även fortsättningsvis kommer att ställas. Detta är en förutsättning för att den brottsbekämpande verksamheten skall kunna bedrivas på ett effektivt sätt. Målsättningen måste givetvis vara att även fortsättningsvis bedriva en effektiv kamp mot brottsligheten, vare sig den yttrar sig i smuggling av narkotika, storskalig cigarrett- eller alkoholsmuggling eller annan smuggling. I detta arbete är inregränslagen ett viktigt verktyg. Lagen tillkom kort efter det att blivit medlem i EU och är utformad med tanke på de förhållanden som rådde då. Det finns ett behov av att se över lagen i lju- set av de erfarenheter som gjorts under de år som nu varit med- lem i EU. Till detta kommer det intresse som Europeiska kommissionen visat för kontroller vid inre gräns. Vidare finns det skäl att i samband med översynen av lagen överväga om det behövs särskilda bestämmelser om en tulltjänstemans befogenhet att efterfråga resandes identitet och hur dessa bestämmelser skulle kunna utformas så att de står i överensstämmelse med . 2003/04:161 Tullagstiftningen innehåller inte någon uttrycklig befogenhet för tull- tjänstemän att begära att en resande identifierar sig vid en tullkontroll. Enligt bedömning medger de nuvarande bestämmelserna om rätt att begära att få se handlingar i t.ex. 6 § inregränslagen inte att en identitetskontroll kan utföras så snart tulltjänstemannen anser att det finns anledning anta att personen i fråga överträtt eller avser att överträda en tullbestämmelse. Utredaren skall göra en översyn av inregränslagen och tilllämpningen av densamma (dir. 2004:65). Utredaren skall bl.a. undersöka om det finns behov av att ytterligare anpassa lagen till de EG-rättsliga grund- principerna. En fråga som i detta sammanhang måste belysas är om den nuvarande begränsningen, som innebär att kontrollerna huvudsakligen endast kan utföras i det gränsnära området, är lämplig eller om tull- tjänstemännen bör ha samma befogenheter över hela territoriet. Vid översynen av lagen skall utredaren beakta den effekt utvidgningen av EU och andra förändringar av omvärlden kan antas få på kontrollverksamhet. Utredaren skall i samband härmed också överväga hur skall ha möjlighet att efter utvidgningen på ett effektivt sätt delta i bekämpandet av smugglingen av sådana varor som omfattas av inregränslagen. I samband med översynen av inregränslagen skall utredaren även överväga om det finns skäl att införa särskilda bestämmelser avseende en tulltjänstemans befogenhet att kontrollera resandes identitet. Utredaren skall som ett led i översynen undersöka hur lagstiftningen på området ser ut i andra medlemsstater. Utredaren skall lämna de förslag till ändringar i inregränslagen och andra relevanta författningar som utre- daren på grundval av sin översyn finner lämpliga. Utredaren är fri att även i övrigt lämna de förslag som befinns lämpliga utifrån utredningens resultat. Utredaren skall vidare göra en översyn av samspelet mellan de materiella bestämmelserna om införselrestriktioner och inregränslagen. Utredaren skall härvid undersöka om det finns skäl att ändra formerna för samspelet och om så är fallet lämna förslag till sådana ändringar. Utredningsuppdraget skall vara slutfört . 11Förebyggande insatser, information och opinionsbildning 11.1En ny nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador skall tas fram Sammanfattning: Regeringen kommer att påbörja arbetet med en ny nationell handlingsplan för att förebygga alkohol- skador. För att motverka negativa effekter på folkhälsan av förändringarna i vår omvärld beslutade om en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20, bet. 2000/01:SoU8, rskr. 2000/01:144). I handlingsplanen redovisas ett antal Prop. 2003/04:161 områden där insatser behöver genomföras och förstärkas fram till och Syftet med handlingsplanen är att lägga fast grundvalarna för en alkoholpolitik som leder till minskad alkoholkonsumtion och be- gränsar alkoholskadorna. Huvudinriktningen för alkoholpolitiken är enligt handlingsplanen att stimulera utvecklingen av målinriktade och samordnade förebyggande insatser på nivå. Förstärkta åtgärder behövs dessutom i form av särskilt stöd för riskgrupper och individer med riskbeteende, vård och behandling, opinionsbildning och information, begränsning av tillgången på och marknadsföringen av alkoholdrycker, kompetensutveckling, upp- följning av konsumtions- och skadeutvecklingen samt alkohol- och pre- ventionsforskning. Förstärkta åtgärder behövs också för att utveckla samarbetet på europeisk och internationell nivå. För genomförandet av handlingsplanen har sammanlagt avsatts (prop. 2003/04:1). Av dessa har huvuddelen, ca , gått via länsstyrelserna för att utveckla kommunernas lokala alkoholförebyggande arbete. Reste- rande medel har bl.a. gått till externa stöd till frivilligorganisationernas verksamhet, kompetensutveckling, förstärkt alkoholforskning och natio- nell information och opinionsbildning. En särskild kommitté (S 2001:02, dir. 2001:22) har tillsatts med uppgift att sam- ordna insatserna på nationell nivå och i samspel med kommunerna och landstingen stimulera insatserna på regional och lokal nivå. Kommittén har också fått i uppdrag att svara för information och opinionsbildning nationellt och att genomföra seminarier, konferensserier etc. som syftar till att förankra innehållet i planen och stimulera utvecklingen av olika förebyggande verksamheter såväl lokalt som regionalt. Arbetet med att förverkliga handlingsplanens intentioner har pågått . Insatserna är av långsiktig karaktär där stora ansträngningar nu görs för att utveckla kompetens, metoder och verksamheter på framför allt lokal och regional nivå. har ca 290 lokala och regionala sam- ordnare av det alkohol- och drogförebyggande arbetet anställts runt om i landets kommuner och landsting med hjälp av de statliga bidragen. har fått regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera insatserna i enlighet med den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador. Institutet presenterar också en rapport om länsstyrelsernas och kommunernas tillsyn enligt alkohollagen samt om kommunernas alkohol- och drogförebyggande arbete. Arbetet med att ta fram en ny nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador för perioden kommer att påbörjas för att presenteras för . Fördelarna med att slå ihop alkohol- och narkotikahandlingsplanerna skall även prövas. 11.2Alkoholkommitténs insatser kommer att intensifieras Sammanfattning: insatser när det gäller infor- mation, opinionsbildning och lokalt förebyggande arbete kommer att intensifieras framöver. tillsatte regeringen en särskild kommitté med upp- drag att samordna insatserna på nationell nivå samt i samspel med kom- muner och landsting stimulera utvecklingen av insatser på regional och lokal nivå. ska också svara för information och opin- ionsbildning nationellt. I arbetet ska kommittén samverka med berörda myndigheter, kommuner, landsting, intresseorganisationer, ideella före- ningar, folkrörelser, branschorganisationer, företag, m.fl. Kommittén har ett övergripande ansvar för att intentionerna i handlingsplanen för att förebygga alkoholskador genomförs, se avsnitt 11.1. I ingår representanter från , , , , Ungdomsstyrel- sen, CAN, , , , , , , , och . Till kommittén har också knutits två experter. består av sex personer. Kostnaderna för verksamhet uppgår till ca 20012004. har regelbundet besökt alla län för att presentera innehållet i den nationella handlingsplanen och ge information om möj- ligheten att söka statliga bidrag från länsstyrelserna och för att diskutera hur myndigheter och organisationer på länsplanet samordnat kan stimu- lera utvecklingen av det lokala arbetet. har också ak- tivt medverkat i uppföljningen av hur de statliga medlen till kommunerna använts. En rad olika konferenser och seminarier har anordnats för politiker, tjänstemän, skolledare, föreningsaktiva m.fl. för att öka det lokala enga- gemanget och mobilisera de resurser som krävs för ett aktivt förebyg- gande arbete. Bland annat har tillsammans med , och Brottsförebyg- gande rådet haft en serie nationella konferenser med dem som är verk- samma i det lokala arbetet. har tillsammans med , och även genomfört en konferens för skolledare. I samverkan med Rikspolis- styrelsen och har genomfört två konferenser om den illegala handeln med alkohol. Vid dessa s.k. svart- spritsseminarier deltar bland andra representanter från regio- ner, länspolismyndigheter, Riksåklagaren och (). Arbetet med att få igång de förebyggande insatserna på universitet och högskolor sker i samverkan med en arbetsgrupp bestående av represen- tanter från studenthälsan, studentkårer, nationer, forskare samt rektorer. har inlett en serie aktiviteter på detta område som förstärkts successivt. Bl.a. har en nationell konferens genomförts med ledningar för universitet och högskolor, studenthälsan, studentkårer och nationer samt ansvariga för det förebyggande arbetet på lokal och regio- nal nivå. , , Uni- versitet samt får särskilda utvecklingsmedel från för att stärka det alkoholskadeförebyggande arbetet. Skolorna har valt att arbeta utifrån olika strategier och tanken är att erfarenheterna från dessa skolor skall spridas till andra orter. En av stora uppgifter är att svara för nationella in- formationsinsatser. Enligt den nationella handlingsplanen och kom- mitténs direktiv ska dessa främst syfta till att dels öka allmänhetens kunskap om individuella risknivåer och vilka skador hög alkohol- konsumtion kan medföra. De nationella insatserna har en koppling till det lokala förebyggande arbetet. Informationskampanjen inleddes med en reklamfilm som visades i tv och på bio. Filmens huvudbudskap var att alkohol kan leda till stora problem. startades ett projekt som riktade sig till unga vuxna på restaurang. Insatsen grundade sig på en undersökning med restaurangägare och restauranggäster. Informationen bestod av annonser på toaletterna, affischer, klistermärken, tändsticksaskar, ölglas med mera. För att förstärka insatsen på restauranger och nå ut brett genomfördes parallellt en annonskampanj i kvällspressen Grundkurs för dig som gillar att bli full. sändes radioreklam med budskap om alkoholens individuella risker. Hela denna insats repeterades . Tonårsparlören är en bok med råd, stöd och fakta till föräldrar om deras ansvar i frågor om alkohol och ungdomar som har skickat ut till föräldrar med barn i årskurs 7. Andra föräldrar, lärare, fritidsledare, föreningsledare och övriga vuxna som kommer i kontakt med frågan kan beställa boken via . Tonårsparlören har tagits emot mycket väl. Vidare har tillsammans med (), (), NTF och utarbetat ett särskilt informationspaket till landets samt- liga ca 600 trafikskolor tillhörande . och Alkoholkom- mittén samarbetar i de frågor som rör insatser mot rattfylleriet. Exempel- vis anordnades 2002 ett nationellt seminarium om alkohol i trafiken. har bidragit till en forskningsstudie inriktad på att undersöka vilka diagnostiska metoder som skulle kunna leda till tidig identifiering av kvinnor med riskfylld alkoholkonsumtion. Tillsammans med och genomförde 2002 ett forskarseminarium om alkohol och graviditet. , och Statens folkhälso- institut genomför ett omfattande projekt i sex försökskommuner.