prop · GS0316 · 2004-10-19 00:00:00 — When apply- ing its laws, the agency of each be the final judge of the probative value of the evidence submitted to it from whatever source. The liaison agencies of the two Contracting States shall exchange statistics on the number of certifi- cates issued under Article 3 of this Administrative Arrangement and on the payments made to bene- ficiaries under the Agreement for each calendar year in a form to be agreed upon. The data shall include the number of bene- ficiaries and the total amount of benefits, by type of benefit. 1.Where administrative assis- tance is requested under Article 15 of the Agreement, expenses other than regular personnel and opera- ting costs of the agencies provi- ding the assistance shall be reim- bursed. 2.Where the agency of a Con- tracting State requires that a claimant or beneficiary submit to a examination, such exami- nation, if requested by that agency, shall be arranged by the agency of the other in which the claimant or beneficiary där sökanden eller förmånstagaren vistas, i överensstämmelse med de regler som gäller för det försäk- ringsorgan som ombesörjer under- sökningen och på bekostnad av det försäkringsorgan som begär un- dersökningen. 3.Försäkringsorganet i endera fördragsslutande staten skall på begäran, utan kostnad för försäk- ringsorganet i den andra fördrags- slutande staten, tillhandahålla alla medicinska uppgifter och hand- lingar som det förfogar över och som är av betydelse vid bedöm- ning av sökandens eller förmåns- tagarens arbetsoförmåga. 4.Belopp som skall ersättas en- ligt första och andra styckena skall gottgöras så snart detaljerade upp- gifter om utgifterna framlagts. I fall då konventionen eller tillämpningsöverenskommelsen föreskriver att meddelanden läm- nas mellan försäkringsorgan i de fördragsslutande staterna, kan för- säkringsorganen lämna sådana meddelanden antingen direkt eller genom förbindelseorganen. Såvida inte annat är medgivet enligt den allmänna lagstiftningen i en fördragsslutande stat skall uppgifter om en enskild person, som i överensstämmelse med kon- ventionen vidarebefordras till denna stat av den andra fördrags- slutande staten, användas ute- slutande för tillämpning av kon- ventionen. Uppgifter av detta slag som en fördragsslutande stat har mottagit skall behandlas i enlighet med den nationella lagstiftningen i nämnda stat om skydd för uppgif- ter av privat och konfidentiell natur. is present, in accordance with the rules of the agency making the arrangements and the expense of the agency which requests the exa- mination. 3.Upon request, the agency of either fur- nish without expense to the agency of the other any information and docu- mentation in its possession rele- vant to the disability of the clai- mant or beneficiary. 4.Amounts owed under para- graphs 1 and 2 shall be reimbursed upon presentation of a detailed statement of expenses. Where the Agreement or this Administrative Arrangement pro- vides for communication between agencies of the Contracting States, the agencies may communicate either directly or through the liai- son agencies. Unless authorized by the national statues of a , information about an indivi- dual which is transmitted in accor- dance with the Agreement to that by other be used exclusively for purposes of imple- menting the Agreement. Such information received by a Con- tracting State shall be governed by the national statues of that Con- tracting State for the protection of privacy and confidentiality of per- sonal data. Denna tillämpningsöverenskom- melse skall träda i kraft som konventionen träder i kraft och skall gälla . Som skedde i i två exemplar på svenska och engelska språken, vil- ka båda texter har lika vitsord. shall enter into force on the date of entry into force of the Agreement and shall have the same period of Done at on the 27th of , 1985 in duplicate in the Swedish and English langua- ges, both texts being equally For the Government of the Kingdom of För förenta staters regering For the Government of the Ärendet och dess beredning har en tilläggsöverenskommelse till konventionen om social trygghet mellan och förenta stater förhandlats fram mellan representanter för de båda ländernas regeringar (nedan kallad tilläggsöverenskommelsen). En representant från ingick även i den svenska förhandlingsdelegationen. Tilläggsöverens- kommelsen undertecknades i , . Ärendet har beretts med och . Propositionen har utarbetats i samråd med och miljö- partiet. Tillämpningen av konventionen innebär att tillhörigheten till den svenska socialförsäkringen utsträcks eller i vissa fall undantas. Socialavgifter skall, när konventionen är tillämplig på svensk lagstiftning, endast beta- las för de svenska förmåner som den enskilde enligt konventionen om- fattas av. Det innebär att avgiften skall bestämmas till den procentsats som beräknas motsvara andelen av det som finansierar den aktuella för- månen. Regeringen anser på grund härav och på grund av förslagets enkla beskaffenhet i övrigt att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. 4 Konventionen i huvuddrag Mellan och förenta stater gäller en konvention om social trygghet jämte en över- enskommelse om tillämpningen av konventionen, se förordning (1986:734) om tillämpning av en konvention mellan och Förenta Stater om social trygghet och SÖ 1986:47. I konventionen finns bestämmelser om likabehandling i fråga om det sociala skyddet för personer som flyttar mellan länderna, sammanlägg- ning av väntetider och kvalifikationsperioder samt rätt till export (utbe- talning i det andra konventionslandet) av vissa förmåner. Bestämmel- serna i konventionen avser tillämpningen av den svenska lagstiftningen om folkpension och tilläggspension, dvs. endast lagstadgade pensioner berörs. Motsvarande gäller för de amerikanska förmånerna. Arbetet med att revidera konventionen Omförhandlingarna inleddes med anledning av att de svenska reg- lerna om allmän tilläggspension och folkpension er- sattes av nya regler om inkomstgrundad ålderspension och garantipen- sion samt av anpassade regler om en ny efterlevandepension. Även för- tidspension i form av folkpension och allmän tilläggspension är ersatta av sjukersättning och aktivitetsersättning inom ramen för sjukförsäkringen. De gällande konventionsbestämmelserna måste därför ändras. Konventionen mellan och förenta stater om social trygghet omfattar förutom ålders- och efterlevande- pensioner, även förtidspension. I förhandlingarna konstaterades att en konvention som inte omfattar de förmåner som motsvarar förtidspension, dvs. sjukersättning och aktivitetsersättning, skulle bli haltande eftersom motsvarande amerikanska ersättningar ingår i den amerikanska pen- sionslagstiftning som omfattas av konventionen. Tilläggsöverenskom- melsen innefattar därför också regler som avser tillämpningen av den svenska lagstiftningen om sjukersättning och aktivitetsersättning. Tilläggsöverenskommelsen innehåller även särskilda övergångsregler avsedda att säkerställa en smidig övergång från den ursprungliga till den reviderade konventionens lydelse. Tilläggsöverenskommelsen, med undantag för övergångsbestämmel- serna, har förts in i konventionen och tillämpningsöverenskommelsen (bilaga 1 respektive bilaga 2). Övergångsbestämmelserna har förts in i föreliggande lagförslag. Det amerikanska federala socialförsäkringssystemet Det federala socialförsäkringssystemet i old-age, sur- vivors and disability insurance program omfattar förmåner vid ålder- dom och invaliditet samt till efterlevande. Förmånerna i det amerikanska systemet är arbetsbaserade och rätten till förmåner och förmånernas nivåer står i proportion till tidigare in- komster från arbete. Förmånerna grundas på intjänade rättigheter och är inte behovsprövade varför deras storlek är oberoende av besparingar och privata försäkringar. Systemet finansieras genom arbetsgivar- och ar- betstagaravgifter. Medlen förvaltas i två fonder vars medel, enligt lag, endast får investeras i statsobligationer. Nästan alla anställningar i täcks av socialförsäkringssystemet. I stort sett görs ingen åtskillnad mellan amerikanska medborgare och dem som inte är medborgare. De som inte omfattas av systemet är federalt anställda som anställdes , anställda i jordbruket eller i hemmen som har mycket låga inkomster samt egenföretagare med mycket låga inkomster. Genom det amerikanska socialförsäkringssystemet har även makar, i vissa fall också frånskilda, som inte är omfattade av socialförsäkrings- systemet genom eget arbete, rätt till förmåner vid ålderdom, invaliditet samt om den försäkrade avlider. Den försäkrades minderåriga barn om- fattas även av socialförsäkringssystemet. Föräldrar till den försäkrade kan också ha rätt till förmåner under förutsättning att de är försörjda av den försäkrade. Dessa förmåner beräknas utifrån den försäkrades intjä- nade rättigheter. För att kvalificera sig till ålderspension krävs försäkring genom yrkesverksamhet. Pensionens storlek grundas på de 35 bästa inkomst- Pensionsrätterna indexeras mot löneutvecklingen medan pensio- Prop. 2004/05:16 nerna justeras mot prisutvecklingen. Pensionsrätt tjänas in till ett visst Kompensationsgraden av inkomstbortfallet är differentierad och relativt större för låginkomsttagare än för höginkomsttagare. Någon minimipension finns i det amerikanska systemet, den avskaf- fades 1982. höjdes pensionsåldern personer födda varierar åldern för oavkortad pension mel- lan och . För personer födda eller senare är åldern för oavkortad pension . Reducerad pension kan tas ut . För att omfattas av invalidpensionsförsäkringen krävs att personen är försäkrad, under och uppfyller arbetskravet (varit omfattad av för- säkringen i minst 20 av de 40 kvartal som föregår kvartalet då skadan inträdde). För personer finns speciella beräkningsbestämmel- ser. Rätt till invalidpension har personer som omfattas av systemet och vars medicinska skada (fysisk eller psykisk) förväntas bestå i minst tolv må- nader eller resultera i dödsfall. Även faktorer som personens ålder, ut- bildning och arbetslivserfarenhet beaktas. Speciella regler finns för blinda personer. Det finns möjlighet till rehabilitering. Invalidpension betalas inte ut partiellt eller för kortare tider. I systemet är en karenstid inlagd innan ersättning kan utgå. När en försäkrad dör kan änklingen eller änkan (även frånskilda), barn samt föräldrar inom den försäkrades hushåll ha rätt till förmåner. Det krävs att den försäkrade har tjänat in ett visst antal poäng, hur många beror på personens ålder. Ersättningen reduceras om den efterlevande tjänar över ett visst belopp. Ersättningen till efterlevande varierar mellan av den försäkrades socialförsäkringsförmån. Från social- försäkringssystemet utgår även en engångsersättning till efterlevande vid dödsfall. Amerikanska medborgare kan resa eller bo i de flesta andra länder och få förmåner från socialförsäkringssystemet utbetalda där. Undantaget är somliga länder såsom , , och vissa av staterna i f.d. , dock inte och . har ingått konventioner om social trygghet med ett 20-tal länder. Förmå- ner från det amerikanska socialförsäkringssystemet kan utbetalas till medborgare i konventionsländerna när de bosätter sig där. Konventionen är indelad i fem avdelningar och tilläggsöverenskommel- sen innebär ingen förändring av konventionens struktur. De olika avdel- ningarna i konventionen innehåller därför även fortsättningsvis allmänna bestämmelser, bestämmelser om tillämplig lagstiftning om försäkrings- tillhörighet, bestämmelser om förmåner, övriga bestämmelser samt över- gångs- och slutbestämmelser. Eftersom regeringen föreslår att konventionen i dess konsoliderade ly- delse skall gälla som lag här i landet följer därför en redogörelse av kon- ventionens innehåll. Stora delar av detta har inte förändrats i förhållande Förändringar resulterade av tilläggs- överenskommelsen som bedöms vara av större vikt lyfts fram i det föl- jande. I konventionens första avdelning fastställs de definitioner som behövs för att klargöra olika begrepp, den lagstiftning på vilken konventionen skall vara tillämplig, vilka personer som skall omfattas av konventionen lik- som regler om likabehandling och export av förmåner. Här anges , i enlighet med tilläggsöverenskommelsen, att lagstiftningen om sjukersätt- ning och aktivitetsersättning, lagstiftningen om garantipensioner och in- komstgrundade ålderspensioner samt lagstiftningen om efterlevande- pensioner och efterlevandestöd till barn omfattas av konventionen. För del omfattas även fortsättningsvis största delen av lag- stiftningen om federala system för ålders-, efterlevande- och invalid- pension. I och med tilläggsöverenskommelsen så stadgas att konventionen även skall tillämpas på konventionsstaternas framtida lagstiftning som medför att nya kategorier av förmånstagare eller nya förmåner tillkommer. Sta- terna kan dock, efter det att sådan lagstiftning har trätt i kraft, meddela den andra staten att lagstiftningen skall undantas från konventionens tillämpningsområde. Denna bestämmelse förekommer i stort sett i alla andra konventioner om social trygghet som har ingått. I konventionens andra avdelning finns bestämmelser om tillämplig lag- stiftning. Även här har vissa ändringar gjorts i och med tilläggsöverens- kommelsen. Enligt konventionens huvudregel gäller att den som arbetar som anställd skall omfattas av lagstiftningen i det land där arbetet utförs, oavsett var han eller hon är bosatt eller var arbetsgivaren har sitt säte. En egenföreta- gare som är bosatt i en konventionsstat men som utför arbetet i den andra eller i bägge staterna skall dock omfattas av lagstiftningen i bosättnings- landet. Från huvudregeln finns undantag för s.k. utsändning i artikel 7. Med utsändning avses den situationen att en person har sänts ut av en arbets- givare till den andra staten för arbete där för arbetsgivarens räkning. Det är då det senare landets lagstiftning som skall gälla för henne eller ho- nom. För att en utsändning skall anses föreligga fordras ett särskilt administrativt förfarande. I konventionen stadgas att en utsändning längst kan pågå . Den utsändes medföljande make samt barn omfattas av samma lagstiftning som den utsände, under förutsättning att de inte har anställning som faller inom lagstiftningen i det landet till vilket utsänd- För tydlighets skull har det i denna avdelning förts in att en anställd som sänds ut från även skall anses som bosatt i . Härigenom tydliggörs att en utsänd person fort- sätter att tjäna in rätt till garantipension och garantiersättningar i . För personer som sänds ut av en statlig arbetsgivare i sin anställning gäller utsändningsperioden utan tidsbegränsning. Enligt tilläggsöverenskommelsen införs i konventionen bestämmelser i artikel 7.2.b som endast är tillämpliga när arbetsgivaren finns i . Med stöd av den amerikanska lagstiftningen kan arbetsgivare ingå speciella avtal (s.k. ) som innebär att deras anställda, om de är amerikanska medborgare eller bosatta i , kan fort- sätta att omfattas av amerikansk lagstiftning i socialförsäkringshän- seende, när de arbetar i ett dotterbolag till arbetsgivaren i ett land utanför . har ingen motsvarande lagstiftning. Genom den nya be- stämmelsen i artikel 7.2 anses arbetsgivaren och ett sådant dotterbolag, om ett finns, vara en och densamma mellan vilka utsändning i enlighet med konventionens regler kan ske. Vidare införs bestämmelser i konventionen som gör att en person som redan är utsänd från en konventionsstat till ett tredje land, därifrån direkt kan sändas ut igen till den andra konventionsslutande staten. En person som t.ex. är utsänd till i enlighet med svensk lagstiftning, kan därifrån direkt sändas ut till i enlighet med konventio- nen. Konventionens regler om maximalt 60 månaders utsändning börjar tillämpas först när personen sänds från till . Konventionens tredje avdelning beskriver närmare reglerna för sam- manläggning och beräkning av förmåner. Konventionen har här anpas- sats till det reformerade svenska pensionssystemet. I enlighet med internationell praxis finns i artiklarna 12 och 13 i konven- tionen en allmän regel som innebär att försäkringsperioder intjänade i och i kan läggas samman. Regler om samman- läggning behövs för att göra det möjligt för personer som har arbetat eller har varit bosatta i två länder att uppfylla eventuella minimikrav enligt ett av ländernas lagstiftning genom att lägga till försäkringsperioder som intjänats enligt det andra landets lagstiftning. En person som inte har till- godoräknats tillräckliga förmånsgrundande perioder enligt lagstiftningen i ett land kan således tillgodoräkna sig perioder i båda länderna för att "öppna rätten" till en förmån. Artikeln om sammanläggning blir tillämplig på den amerikanska lag- stiftningen om federala system för ålders-, efterlevande- och invalid- pension. För att erhålla förmåner från systemet krävs att personen har varit försäkrad under , dvs. Under förutsättning att en person har fullgjort försäkringsperioder om minst sex kvartal under den amerikanska lagstiftningen, kan försäkringsperioder enligt den svenska lagstiftningen om inkomstgrundad ålderspension läggas samman med försäkringsperioder i för att på så sätt uppfylla kravet försäkring. Beräkningen av pensionens storlek påverkas emellertid inte av försäkringsperioder i det andra konventionsslutande landet. För svensk del är artikeln om sammanläggning tillämplig på inkomst- grundad ålderspension i form av tilläggspension samt änkepension. med pensionspoäng i och försäkring i räcker då för att uppfylla kravet med pensionspoäng för rätt till tilläggspension. För garantipension samt sjukersättning och aktivitets- ersättning i form av garantiersättning krävs enligt den svenska lagstift- ningen en försäkringstid (bosättningstid i ) om . För svenskt vidkommande har denna regel undantagits från sammanräkning vilket framgår i artikel 13 i konventionen. Det innebär att en person som varit försäkrad i men som bara varit bosatt i , inte har rätt till garantiförmån från genom sammanläggning med försäkringstid i . Sammanlägg- ningsreglerna påverkar inte heller storleken av en garantiförmån i . En person som har varit bosatt i och som sedan har varit försäkrad i , kan vid bosättning i få 10/40 av garantiförmånen. Vid fastställande av rätt till sjukersättning eller aktivitetsersättning, skall, enligt konventionens artikel 13, försäkring enligt lagstiftning likställas med försäkring enligt den svenska lagstiftningen. Härigenom kan personer som är försäkrade i vid tid- punkten för försäkringsfallet i vissa fall, om de uppfyller de medicinska kraven, få svensk inkomstrelaterad sjukersättning eller aktivitetsersätt- ning. Den inkomstrelaterade ersättningen beräknas på basis av en anta- gandeinkomst. Denna grundas på genomsnittet av de tre högsta brutto- årsinkomsterna som intjänats () före det år som närmast föregått det år då försäkringsfallet inträffat, s.k. ramtid. För rätt till ersättning fordras med inkomst . Kan endast en eller två bruttoårsinkomster beräknas skall två bruttoårsinkomster respektive en bruttoårsinkomst upptas till noll kronor. Enligt konventionens bestämmelser, beaktas vid beräkning av inkomst- relaterad sjukersättning eller aktivitetsersättning, endast inkomster som tjänats in under tid som svensk lagstiftning var tillämplig. Inkomster som har tjänats in under tid då amerikansk lagstiftning var tillämplig skall alltså inte ingå i antagandeinkomsten. Exempel: En person som är be- rättigad till sjukersättning har med inkomst i och med inkomst i . Ramtiden för personen är . Antagandeinkomsten beräknas som en tredjedel av summan av den svenska inkomsten och med noll kronor. Om all in- komst intjänad i skulle hänföra sig som ligger före ram- tiden är antagandeinkomsten noll kronor och någon inkomstrelaterad ersättning utges då inte. Enligt bestämmelser i konventionen får den inkomstrelaterade sjuk- ersättningen eller aktivitetsersättningen inte minskas med förmåner från den amerikanska lagstiftningen om federala system för ålders-, efter- levande- och invalidpension, så som svensk lagstiftning annars före- skriver. Garantipension, liksom sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning till den som är bosatt i , skall dock minskas med pension eller motsvarande ersättning enligt amerikansk Prop. 2004/05:16 lagstiftning som inte är att likställa med garantipension eller garanti- Konventionen reglerar även möjligheten att få en förmån exporterad, dvs. utbetald i det andra konventionslandet. Svensk inkomstgrundad pension samt svensk inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning är fullt exportabel till hela världen redan enligt nationell lagstiftning. Kon- ventionen gör det dock möjligt att exportera förmåner enligt den ameri- kanska lagstiftningen. Garantipensioner, sjukersättning eller aktivitets- ersättning i form av garantiersättning samt efterlevandestöd till barn kan inte exporteras vare sig med stöd av svensk intern lagstiftning eller av konventionens bestämmelser. Anledningen är att dessa betraktas som bosättningsbaserade förmåner vars motsvarighet inte finns i det ameri- kanska systemet. Avdelning IV och V I avdelning IV beskrivs närmare de administrativa bestämmelserna för konventionens tillämpning. Övergångs- och slutbestämmelser finns i av- delning V. Tilläggsöverenskommelsens ikraftträdande- och övergångs- bestämmelser har förts in i föreliggande förslag till lag om konvention mellan och förenta stater om social trygghet. 5Sveriges tillträde till tilläggsöverenskommelsen Regeringens förslag: godkänner tilläggsöverenskommelsen om social trygghet mellan och förenta stater av till konventionen mellan och förenta stater om social trygghet och att konventionen i sin helhet skall införlivas i svensk rätt genom en särskild lag. För att kunna fastställa avgiften för sjukersättning och aktivitetsersätt- ning vid tillämpning av konventionen skall en procentsats av sjukförsäk- ringsavgiften enligt socialavgiftslagen (2000:980) definieras. Denna avgift skall svara mot den beräknade kostnaden för dessa förmånsslag. Skälen för regeringens förslag: Enligt 10 kap. 2 § regeringsformen får regeringen inte ingå för riket bindande internationell överenskommelse utan att har godkänt denna, om överenskommelsen förutsätter att lag ändras eller upphävs eller att ny lag stiftas eller om den i övrigt gäller ämne i vilket skall besluta. Detsamma gäller om överenskommelsen är av större vikt. Eftersom överenskommelsen för- utsätter att en ny lag stiftas skall den enligt 10 kap. 2 § regeringsformen godkännas av . Eftersom konventionen i sin nu överenskomna lydelse berör sådana fö- Prop. 2004/05:16 reskrifter som enligt 8 kap. 3 § regeringsformen bör bestämmas i lag bör konventionen därför i sin helhet införlivas i svensk rätt genom en särskild lag. Konventionen mellan och förenta stater om social trygghet har införlivats i svensk rätt genom förordning. Införlivandet skedde med stöd av ett bemyndigande i 20 kap. 15 § lagen (1962:381) om allmän försäkring. Eftersom den paragrafen tillkom före den nuvarande regeringsformen kunde konventionen införlivas i svensk rätt genom en förordning. De förmåner som konventionen omfattar regle- ras inte längre endast i lagen om allmän försäkring och bemyndigandet kan därför inte längre användas. Konventionen omfattar bl.a. sjukersättning och aktivitetsersättning som finansieras av en särskild sjukförsäkringsavgift som fastställs i socialavgiftslagen (2000:980). Eftersom sjukförsäkringsavgiften även omfattar finansieringen för sjukpenningförsäkringen måste man särskilt skilja ut kostnaderna för sjukersättningen och aktivitetsersättningen. Då andelen av sjukförsäkringsavgiften kan komma att variera över tiden bör någon fast procentsats inte anges i lagen utan endast de kriterier som skall gälla för att bestämma en sådan andel.