prop · GR0354 · 2004-01-08 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2003/04:54 Handlingsplan för åtgärder inom hästsektorn Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen presenteras en handlingsplan för den alltmer betydelsefulla hästsektorn. Särskild tonvikt läggs på att identifiera områden där förut- sättningar finns eller bör tillskapas för fortsatt utveckling av sektorn. Den hästpolitiska utredningens betänkande En svensk hästpolitik (SOU 2000:109) behandlas översiktligt och redan genomförda åtgärder presenteras. Regeringen ger denna dag två uppdrag till . I det första uppdraget skall göra en omfattande översyn av den nuvarande situationen avseende identifiering och registrering av hästar. I uppdraget ingår även att se över inrapportering och registrering av sjukdata beträffande hästar, administrationen av hästpassen och tekniska hjälpmedel i syfte att få säkra, hållbara system. Uppdraget skall redovisas . I det andra uppdraget skall i samarbete med berörda myndigheter och organisationer kartlägga omfattning, karaktär och sprid- ning av hästföretagande och analysera relevanta faktorer som bidrar till utvecklingspotentialen i sektorn. I uppdraget ingår även att utreda hur den gemensamma jordbrukspolitikens nya inriktning påverkar häst- sektorn och om och i så fall hur hästens roll i jordbrukspolitiken bör för- stärkas. Uppdraget skall redovisas . Regeringen ger denna dag även till i uppdrag att arbeta vidare med tjänstesäkerhet i tre steg med utgångspunkt från bl.a. hästrelaterade aktiviteter. Uppdraget skall redovisas . Vidare avser att inrätta en samarbetsgrupp för hästsektorns framtidsfrågor. Det första mötet är planerat . Den svenska hästsektorn ........................................................... Sektorns storlek och konkurrenskraft ................................. Sektorns struktur och större organisationer ........................ Spelets betydelse för hästsektorns utveckling..................... Utvecklingsområden och åtgärder................................................... Hästar och säkerhet......................................... Projekt för barn, ungdomar och personer med Utbildning och godkännande av hovslagare... Fortbildning och annan utbildning.................. Djurskydd och hästar ........................................................ Transport av hästar.......................................... Identifiering och registrering av hästar............................. Hälsobedömning av hingstar .......................... Information i avelsarbetet ............................... Bevarande av hotade raser .............................. Hästhållning och hästföretagande..................................... Samarbetsgrupp för hästsektorns framtidsfrågor.............. Ärendet och dess beredning Mot bakgrund av hästsektorns växande betydelse inom en rad viktiga områden i samhället beslutade regeringen om direktiv till en särskild utredare med uppgift att utarbeta förslag till en sammanhållen hästpolitik. Syftet med utredningen var att skapa förut- sättningar att bevara och utveckla hästsektorn i . Utredningen överlämnade betänkandet En svensk hästpolitik (SOU 2000:109). En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Jo2000/2761). Den hästpolitiska utredningen lade fram en rad förslag till åtgärder inom hästsektorn och flera åtgärder har redan vidtagits. Hästen har en stor social, kulturell och ekonomisk betydelse i det svenska samhället. Uppskattningsvis en tredjedel av den svenska befolk- ningen har kontakt med hästar och olika verksamheter relaterade till hästhållning. Hästsektorn omsätter , enligt hästpolitiska utredningens bedömning. Det är betydelsefullt ur många perspektiv att förutsättningarna för sektorn utvecklas och tas till vara. En stor del av den hästrelaterade verksamheten bedrivs i lands- bygden och många gårdar driver hästverksamhet som komplement till sin huvudsakliga sysselsättning. Det direkta nyttjandet av hästen såväl som sekundära effekter, med foderproduktion som exempel, ger hästen en avsevärd betydelse i samhället. Hästen är även av dubbel betydelse för barn, ungdomar och handikappade genom att de kan finna meningsfull sysselsättning genom att rida, köra eller hantera hästar som de utvecklar sociala färdigheter. Inom hästsporten domineras framför allt ridsporten av flickor och kvinnor vilket är en viktig aspekt i sport- sammanhang generellt där kvinnor och flickor är underrepresenterade. En god utveckling av hästverksamheten bidrar härmed också till att jämställdheten mellan könen i sportutövning ökar. För en positiv utveck- ling av hästsektorn krävs att information om hur god hästhållning uppnås finns tillgänglig och att den förs ut till berörda. Hästsektorn har en god utvecklingspotential och rymmer många för samhället betydelsefulla utvecklingsområden. Den hästpolitiska utredningen framhöll att hästpolitiken behöver fyra friska ben att stå på. En kvalitetsmedveten avel och uppfödning, hög kompetens hos dem som arbetar i sektorn, medvetenhet om den betydelse som hästhållning har för uppfyllandet av miljökvalitet och utveckling av landsbygden och god arbetsmiljö för dem som arbetar inom sektorn är dessa fyra viktiga förutsättningar. Den hästpolitiska utredningen lade fram en rad olika förslag i syfte att förbättra förutsättningarna för häst- sektorn inom olika områden. Utredningen föreslog bl.a. att statligt stöd med skulle ges till avelsorga- nisationerna för utveckling av datasystem för registrering och avelsurval, Skr. 2003/04:54 id-kontroll och rådgivning. Utredningen föreslog vidare att underlaget för kompensationsbidrag till mindre gynnade områden och bidrag för ett öppet och varierat odlingslandskap i stödområde 13 skall kunna baseras på hästar till en ökad kostnad av . Ett stöd till stoägare av nordsvensk brukshäst, gotlandsruss, ardenner och kallblods- travare med vid registrering av ett renrasigt föl till en total kostnad av föreslogs också. Utredningen föreslog även att taggtråd skall förbjudas i hästhagar. Slutligen föreslog utredningen att regeringen skall anvisa för att ge ridskolorna tillgång till välutbildade och säkra hästar. Betänkandet remissbehandlades och remissinstanserna ansåg överlag att utredningen är viktig och att många av förslagen kan bidra till en utveckling av hästsektorn. Den tid som förlöpt har ställt vissa av förslagen i ett annat ljus, varför regeringen har valt att föreslå att endast delar av utredningens förslag skall genomföras. En viktig förändring är utvidgningen av 4 § djurskyddslagen (prop. 2001/02:93, bet. 2001/02:MJU20, rskr. 2001/02:257), med ikraftträdande , där bl.a. naturligt beteende nu omfattar alla djur. omfattade bestämmelsen endast djur som användes i produk- tion, försöksverksamhet eller tävling eftersom krav på effektivitet och lönsamhet ansågs medföra särskilda risker för djurskyddet. Remiss- instanserna stödde med mycket stor majoritet ändringen. Andra generella förändringar som genomfördes var exempelvis att maximi- straffet för brott mot djurskyddslagen höjdes från till . Vidare har åtgärder för säkerställandet av finansiering av hippolog- utbildningen vidtagits. har genom sitt regleringsbrev fått ett tydligt uppdrag av regeringen att tillhandahålla 35 utbildningsplatser för att säkerställa att hovslagare utbildas i tillräcklig omfattning. har dessutom enligt utredningens förslag träffat avtal med motsvarande myndigheter i , och om undantag från krav på hälsointyg och veterinärbesiktning inför internationell transport och gränspassage för att underlätta för tävlingsresande med hästar. Den hästpolitiska utredningens förslag be- handlas i vissa delar vidare under respektive rubrik i denna skrivelse. Sammanfattning: Hästsektorn är integrerad i många av fastställda politikområden, bl.a. landsbygdspolitiken, miljöpolitiken och djurpolitiken. Inom ramen för dessa områden arbetar regeringen för en hästsektor som karaktäriseras av en god utveckling med särskild fokus på hästens betydelse på landsbygden, hästens betydelse för barn, ungdomar, handikappade och i övrig fritidsverksamhet samt goda kunskaper i hästhållning. Staten har traditionellt varit mycket engagerad och tagit ett stort ansvar i frågor som rör hästhållning. strukturerades det statliga avelsarbetet vid för att förse statsmakten med dugliga hästar. Det statliga behovet av bra hästmaterial höll i sig då hästen i hög grad rationaliserades bort ur försvaret. Ungefär minskade användningen av hästar inom jord- och skogsbruket och antalet hästar sjönk dramatiskt. Därefter har hästanvänd- ningen för sport, rekreation och fritid ökat och hästsektorn växer nu återigen. Spelverksamheten som är knuten till hästsektorn har utvecklats kraftigt och omsätter mångmiljardbelopp. Statens intressen har förändrats i takt med utvecklingen och det är inte längre statsmaktens behov av dugliga hästar som står i centrum. Inom Försvarsmakten används hästar endast för ceremoniella ändamål såsom högvakt och beriden eskort vid t.ex. statsbesök. fullgör drygt 100 totalförsvarspliktiga stats- ceremoniell tjänst till häst. har samhället en rad andra intressen av att hästsektorn ges möjligheter till utveckling, t.ex. idrott, fritid, rehabili- tering, företagande, turism, miljö, landsbygdsutveckling och samhälls- ekonomi. Att olika typer av hästverksamhet till stor del är folkrörelse- baserade är ett ytterligare uttryck för medborgarnas engagemang. Nya företag utvecklas kring hästar och hästhållning, inte minst avseende turism till häst, som har en stark dragningskraft på turister till den svenska landsbygden. Företag som bedriver avel med förstklassigt svenskt hästmaterial bedöms ha en stor potential på exportmarknaden. Hästsektorn sysselsätter ett stort antal människor, många av dem i lands- bygden där sysselsättningsmöjligheterna är begränsade. Den indirekta sysselsättning som sektorn skapar genom köp av varor och tjänster har också betydelse. Ekonomiskt har hästsektorn en betydelse genom den uppskattade omsättningen på , därutöver till- kommer indirekta effekter. Hästar och hästhållning spelar en viktig roll för landsbygdsutveck- lingen. Småföretagande på landsbygden är av betydelse för möjligheterna att bo kvar och verka aktivt i landsbygden och hästintresset kan utgöra en drivkraft att flytta från stad till landsbygd. Hästföretagande är ofta utåt- riktat och kan bidra till nätverksskapande, upprätthållande av service och möjligheter till utveckling på landsbygden. För uppfyllandet av miljökvalitetsmålen har hästen en växande bety- delse, t.ex. med avseende på upprätthållandet av naturliga betesmarker. Hästsektorn är också jordbrukets femte största inkomstkälla. Allt fler lantbruksföretagare diversifierar sin verksamhet genom att t.ex. inackor- dera hästar och produktion av hästfoder har blivit en betydelsefull inkomstkälla för många. De olika grenarna inom hästsporten har gemensamt att de är mycket jämlika. Män och kvinnor, pojkar och flickor tävlar på lika villkor. Bland utövarna inom respektive gren är dock könsfördelningen ojämn. Travsporten är mansdominerad medan ridsporten är kvinnodominerad. Ridsporten utövas enligt aktivt av över 500 000 svenskar varav är kvinnor och flickor och är män och pojkar. Ridsport är en av de största flickidrotterna i , trots att den på det lokala planet ofta har fått stå tillbaka för satsningar på traditionella pojksporter, t.ex. fotboll eller ishockey. Hästsporten tillvaratar många kvinnors allmängiltiga intressen såsom motion, friluftsliv, gemenskap, ansvar och sociala Skr. 2003/04:54 kontakter med människor och djur. Hästsportens effekter sträcker sig alltså vida utanför den faktiska sportutövningen, vilket innebär att kvinnors ställning i samhället kan stärkas genom att hästsporten lyfts fram. Ridning är enligt den största idrotten bland funktionshindrade. Ridning för funktionshindrade finns på 400 ridskolor spridda över landet och över 4 000 personer rider regelbundet för motion och tävling. Hästar och ridning har också betydelse vid rehabilitering, s.k. terapiridning. Hästsport är sålunda en av mest populära fritidssysselsätt- ningar och har en bred tillgänglighet i jämförelse med hästsporten i flera andra länder. Det är den sportsliga bredden som skapar förutsättningar för en konkurrenskraftig elit som internationella framgångar skapar förebilder, vilka spelar stor roll för det individuella intresset för hästsport. har stora framgångar internationellt inom olika discipliner, t.ex. travsport där tillhör världens tre största trav- nationer. Hästsport utövas av människor i alla åldrar och utgör en meningsfull fritidssysselsättning för många. Mot denna bakgrund konstaterar regeringen att den svenska häst- sektorn har betydelse inom en rad viktiga områden. Därmed finns det goda skäl att sträva efter en fortsatt utveckling av sektorn. Hästsektorn har en stor och växande betydelse för många enskilda, men också för det svenska samhället. För att bara nämna ett exempel på framtidstro avseende den svenska hästsektorn kan Närings- och teknik- utvecklingsverkets () remissutlåtande över den hästpolitiska utred- ningen lyftas fram. noterar i sitt remissvar att svensk hästsport intar en internationellt sett framträdande plats inom olika discipliner och har en stor näringspolitisk betydelse. För att sektorn skall kunna fortsätta utvecklas positivt och även kunna stärka sin konkurrenskraft på det internationella planet krävs dock vissa ansträngningar. När hästar och hästaktiviteter efterfrågas i allt högre utsträckning är det viktigt att den svenska hästsektorn förmår möta denna efterfrågan och ta till vara utvecklingsmöjligheterna. I en internationell konkurrens är dessutom förändringsbenägenhet, effektivitet och sam- arbete viktiga komponenter för framgång. Staten har olika möjligheter att bidra till skapandet av förutsättningar för hästsektorns utveckling. Det främsta styrmedlet är att staten genom författningsbestämmelser säkerställer att verksamheten bedrivs inom ramar som accepteras av samhället. Staten kan genom att beakta häst- sektorn inom den ordinarie politiken på olika områden bidra till att hästsektorn ges förutsättningar för utveckling. har be- slutat om förändringar i lotterilagen som innebär att ATG:s konkurrens- kraft på den internationella spelmarknaden stärks (prop. 2002/03:93, bet. 2002/03:KrU8, rskr. 2002/03:212). I nu gällande avtal mellan staten och ATG:s ägare görs avsättningar för särskilda barn- och ungdomssats- ningar, särskilda satsningar på utvecklingsprojekt inom hästsektorn och avsättning av medel till utbildningsverksamhet. Genom dessa satsningar möjliggörs en positiv utveckling inom hästsporten. Ansvaret för den faktiska utvecklingen måste dock alltid ligga hos hästsektorns egna organisationer och aktiva. Hästar och hästhållning har övergått från att ha varit en praktisk förutsättning för jordbruket och försvaret till att företrädesvis handla om sport, fritid och Skr. 2003/04:54 rekreation på olika nivåer. Utvecklingen har gått fort och strukturer och traditioner har inte alltid hållit jämna steg med utvecklingen. Inom häst- sektorn krävs sannolikt en viss anpassning för en fortsatt positiv utveck- ling, oavsett statliga insatser. Det finns t.ex. en rad samordningsvinster att göra genom sektorsgemensamt agerande på olika områden. Med sektorns tillväxt, ökande betydelse inom olika områden och samhälls- ekonomiska tyngd kommer också ökade krav på kvalitet och kunskap. Det är således av största betydelse att goda utvecklingsmöjligheter skapas och att dessa tas väl till vara. Det övergripande syftet med skrivelsen är att lyfta fram viktiga utvecklingsområden inom hästsektorn och presentera en handlingsplan. Vidare redogörs i skrivelsen även för åtgärder som redan vidtagits och pågående arbete samt planerade åtgärder inom olika områden. 3 Den svenska hästsektorn 3.1Sektorns storlek och konkurrenskraft Hästen har historiskt haft stor betydelse för inom jordbruket, försvaret och som kommunikationsmedel. Antalet hästar var stort i med ca 700 000 hästar. Antalet minskade sedan successivt och togs hästarna nästan helt ur bruk inom både jordbruket och försvaret. Det fanns ingen plats för brukshästarna i sam- hället, men hästen fann snart en ny roll som hobbydjur. I finns troligtvis mellan 200 000 och 250 000 hästar, vilket i sig är en hög siffra i förhållande till folkmängden. Antalet är dock osäkert och det finns beräkningar som pekar på att antalet hästar snarare närmar sig 300 000. Sektorn ger arbete åt, enligt uppskattningar av de egna orga- nisationerna, ca 40 000 personer på hel- eller deltid och omsätter . Verksamheten inom sektorn kan i hög grad beskrivas som en folkrörelsebaserad näring, vilket skapar strukturer och förutsättningar som inte i alla avseenden är jämförbara med andra näringar eller verksamhetsområden. I är hästsporten i stor utsträckning tillgänglig för alla, vilket inte är fallet i vissa andra länder. har inom hästsporten en bredd och en internationellt konkurrenskraftig elit inom alla grenar. En bety- dande del av de internationella framgångarna tillskrivs det framgångsrika avelsarbetet och sportens bredd. Om dessa förutsättningar kan upprätt- hållas kan framgångarna fortsätta. 3.2Sektorns struktur och större organisationer Den moderna svenska hästsporten kan vid en grov generalisering sägas bestå av två olika huvudinriktningar. Trav- och galoppsporten rymmer en förhållandevis stor andel näringsverksamhet tack vare de avsättnings- möjligheter som skapas genom totalisatorspelet. Resten av sporten, inklusive ridsporten, utövas främst på hobbynivå och organiseras före- trädesvis i ideella föreningar. I baseras hästhållning främst Skr. 2003/04:54 på människors intresse för hästar som sportutövning eller för fritid och Det finns t.ex. ingen tradition i att föda upp hästar för slakt. Strukturen inom hästsektorn vilar i hög grad på ideell verksamhet av folkrörelsekaraktär och näringen är på så sätt en folkrörelsebaserad näring. Näringsverksamheten, som ofta har sin grund i hästintresset, beskrivs senare i denna skrivelse. I finns det nästan lika många hästägare som hästar och hästägarna är en heterogen grupp. Syftet med hästhållningen är olika, kunskaperna om hästar och hästhållning varierar liksom erfarenheterna av djurhållning. En ökande andel av hästägarna har inte någon tidigare erfarenhet av hästhållning eller annan djurhållning. Den moderna häst- användningen är diversifierad och rymmer många områden mellan traditionell brukshästanvändning, travsport och nyare former, t.ex. westernridning. Inom hästsektorn finns flera större organisationer med olika inrikt- ningar. Endast en mycket kortfattad beskrivning ges här i orienterings- syfte. , () och är de tre största intresseorganisa- tionerna på sportsidan. STC och är dessutom avelsorganisationer1 samt register- och stambokförande organisationer för sina respektive raser, medan motsvarande ansvar för övriga raser inklusive ridhästar framför allt vilar på och de över 30 olika rasföreningarna. har drygt 220 000 medlemmar varav en stor majoritet är kvinnor och flickor. Medlemmarna är anslutna till någon av de nästan 1 000 ridklubbar som är spridda över hela landet. Ungefär 560 ridklubbar bedriver ridskoleverksamhet, varav ca 400 erbjuder handikappridning. Förbundet erhåller stöd från finansiering, men är till största delen självfinansierat via t.ex. licenser, medlemsavgifter och sponsorer. STC är en samarbetsorganisation för de 74 lokala travsällskapen, vilka är ideella föreningar som driver travbanor. Det finns 32 permanenta travbanor med totalisatorspel och knappt 400 professionella travtränare. betraktas som en av världens främsta travnationer, trots det jämförelsevis begränsade antalet aktiva. har tre permanenta galoppbanor och galoppsporten är en till omfattningen betydligt mindre sport än travsporten. Verksamheten inom både trav- och galoppsporten finansieras huvudsakligen via totalisatorspelet och medel förs framför allt via prispengar ut till de aktiva. är en avelsorganisation för ett drygt trettiotal olika stamboks- eller registerförande föreningar2. registrerar avelsarbetet medan de flesta rasförening- arna sköter registrering och stambokföring av respektive ras. skall företräda medlemmarnas gemensamma intressen och främja kvaliteten och utvecklingen av den svenska 1Avelsorganisation definieras i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1994:82) om hästdjur som används i avel och om identifiering av hästdjur som en organisation som utför avelsvärdering. 2Stamboks- eller registerförande förening är en avelsorganisation eller förening som för stambok för en eller flera hästraser eller ett register över hästar. Verksamheten finansieras bl.a. genom s.k. stoavgifter som Skr. 2003/04:54 betalas för varje betäckt sto. stiftades av AB Trav och Galopp (ATG) och () och har till uppgift att främja hästhållningen i med särskild ton- vikt på utbildning, avel, jordbrukspolitik och nyttjandet av riksanlägg- ningarna , och Wången. Stiftelsens verksamhet finansieras till största delen med medel från spel på hästar. 3.3Spelets betydelse för hästsektorns utveckling Spel- och lotterimarknaden är en reglerad marknad och i råder i princip förbud mot att anordna spel. Undantag kan dock beviljas och lotterilagen (1994:1000) reglerar statens utfärdande och kontroll av speltillstånd. I lagen befästs också principen att inkomsterna från spelet skall gå till allmänna eller allmännyttiga ändamål i form av förenings- livet, hästsporten och staten. De två största aktörerna på den svenska spelmarknaden är statligt ägda och statligt styrda AB Trav och Galopp (ATG). beslutade om bildandet av ATG (prop. 1973:113, bet. JoU 1973:28, rskr. Bolaget ägs till av STC och av , men har en styrelse med statlig majoritet. Syftet med bolagets bildande var att ge hästsporten förutsätt- ningar för utveckling genom möjligheten att arrangera spel och att finan- siera prispengar. Bolagets uppgift är att bedriva spel på hästar och att verka för att de långsiktiga förutsättningarna för sportens utveckling tryggas. ATG har ensamrätt på spel på trav- och galopptävlingar. Sats- ningen på vadslagning i samband med trav- och galopptävlingar var ur ekonomiskt perspektiv framgångsrik och spelet på hästar ökade oavbrutet från bolagsbildningen fram då spelet omsatte . har utvecklingen emellertid varit vikande. En av orsakerna till detta är den ökande konkurrens från utländska aktörer som erbjuder vadhållning över Internet. omsatte spelet på hästar fortfarande ca . I samband med att staten beviljade ATG undantag från spelförbudet ställdes krav på ATG att i sin verksam- het bl.a. ta hänsyn till de små travbanorna och till galoppsporten. Vid bolagets bildande tecknades ett avtal mellan staten och ATG:s ägare. Avtalet reglerar riktlinjerna för bolagets verksamhet. till- baka innefattar avtalet även ett särskilt åtagande att avsätta medel till övergripande insatser av riksintresse för hästsektorn. Avsättningen har uppgått till , men har i avtalet för åren 20042007 (regeringsbeslut dnr Fi2003/3534) utökats till . Möjligheten att anordna spel har under haft en avgörande betydelse för utvecklingen av den svenska hästsektorn då delar av överskottet från spelverksamheten går tillbaka till trav- och galoppsporten, främst i form av vinstsummor, uppfödarpremier och stöd till organisationerna. Övriga delar av hästsektorn får del av överskottet främst genom att ATG genom sitt avtal med staten avsätter , sedermera , till gemensamma satsningar av riksintresse för hästsektorn. Dessa medel administreras till Skr. 2003/04:54 största delen av och används framför allt till finansiering av hippologutbildningen vid , utveckling av riksanläggningarnas verk- samhet och barn- och ungdomssatsningar. ATG inrättade en forskningskommitté och har dessutom delat ut anslag för forskning och på så sätt bidragit till kunskapsutvecklingen på om- rådet. 4 Utvecklingsområden och åtgärder I detta avsnitt behandlas ett antal utvecklingsområden som på olika sätt har betydelse för hästsektorn.