prop · GR03112 · 2004-03-16 00:00:00 — Regleringen av tillsynsorganet och dess ledamöter finns dock i detta kapitel. Genom hänvisningarna till 1729 §§ lagen om europabolag tillämpas bl.a. vad som i den lagen föreskrivs om monistiskt organiserade europabolag, antalet ledamöter i europabolagets organ och om den verkställande direktören även på europabolag som driver försäkringsrörelse. I 28 § lagen om europabolag föreskrivs att om en bolagsstämma inte sammankallas på föreskrivet sätt skall berörd länsstyrelse på närmare angivet sätt sammankalla stämman. Detta gäller genom hänvisningen även för försäkringsbolag. Genom hän- visningen till 29 § lagen om europabolag får vidare en skyldighet att förelägga ett försäkringsbolag som har sitt säte och sitt huvudkontor i olika stater att vidta rättelse. Vid förfarandet skall verket tillämpa grunderna för 13 kap. 23 § aktiebolagslagen. Slutligen tillämpas även bestämmelsen om överklagande m.m. i 32 § lagen om europabolag på europabolag som driver försäkringsrörelse. I avsnitt 5.37 redogörs för skälet till att straff- och vitesbestämmelserna i lagen om europabolag inte skall tillämpas i fråga om ett europabolag som har koncession att driva försäkringsrörelse. I andra stycket finns för europabolag som har beviljats koncession att driva försäkringsrörelse en särreglering beträffande vissa bestämmelser i lagen om europabolag. I de angivna bestämmelserna i lagen om europa- bolag hänvisas till aktiebolagslagen eller bestämmelser i den lagen. Eftersom aktiebolagslagen inte är tillämplig på försäkringsaktiebolag måste det i stället hänvisas till denna lag och till de bestämmelser i denna lag som motsvarar de bestämmelser i aktiebolagslagen som det hänvisas till i lagen om europabolag. Detta gäller t.ex. 5 § lagen om europabolag där det hänvisas till 14 kap. 1 § aktiebolagslagen. När den bestämmelsen skall tillämpas på ett europabolag med säte i som har beviljats koncession att driva försäkringsrörelse skall i stället hänvisningen gälla till 15 a kap. 1 § tredje stycket denna lag. På motsvarande sätt förhåller det sig med hänvisningar vid tillämpningen av 7 § första stycket, 17 § andra stycket, 21 §, 27 § andra stycket, 28 § samt 32 § första stycket. Ett europabolag som med stöd av artikel 8 i SE-förordningen beslutat att bolagets säte skall flyttas till får ansöka om koncession och stadfästelse av bolagsordningen innan bolaget har registrerats i . För en sådan ansökan gäller 2 kap. 3 § andrasjunde styckena, 3 a3 c och 5 §§. Ansökan får prövas innan bolaget har registrerats i europa- bolagsregistret. (Jfr 1 a kap. 1 § i departementspromemorians förslag.) Paragrafen behandlar ansökan om koncession av ett europabolag som avser att flytta sitt säte från en annan medlemsstat till . I 2 kap. finns bestämmelser om bildande av ett försäkringsbolag. Av det kapitlet framgår att koncession inte kan ges till ett befintligt aktie- bolag. I stället ingår koncessionsförfarandet som ett led i bildandet av bolaget. Av 15 a kap. 13 § framgår vidare att vid fusion prövas ansökan om koncession i samband med fusionen. Bestämmelserna i 2 kap. och 15 a kap. är enligt SE-förordningen tillämpliga även på europabolag. De bedöms också gå att förena med SE-förordningens regler om bildande av europabolag och ger då följande resultat. Vid bildande av ett svenskt europabolag genom fusion behandlas kon- cessionsansökan i samband med fusionsärendet enligt 15 a kap. 13 §. Vid bildande av holdingbolag i form av ett svenskt europabolag, uppkommer inte frågan om koncession, eftersom holdingbolaget endast övertar aktier som innehas av andra personer eller företag. Bildande av ett svenskt dotterbolag i form av europabolag skall ske på samma sätt som när ett företag bildar ett dotterbolag i form av ett nationellt publikt aktiebolag. I det fallet blir alltså bestämmelserna i 2 kap. tillämpliga. Ombildning av ett publikt aktiebolag till ett europabolag bör inte ge upphov till några nya frågor om tillstånd. Om aktiebolaget redan har tillstånd att driva försäkringsrörelse fortsätter det tillståndet att gälla för europabolaget. Om aktiebolaget inte har något sådant tillstånd är det inte möjligt att i det skedet ansöka om tillstånd. Det följer av regeln om att befintliga bolag inte kan ansöka om tillstånd att driva försäkringsrörelse. Om ett europabolag vill flytta sitt säte till , blir dock be- dömningen en annan. Ett europabolag som flyttar sitt säte från en annan medlemsstat till är redan bildat, om än i en annan medlemsstat. Flertalet bestämmelser om bolags bildande är därför inte aktuella att tillämpa på ett europabolag. Reglerna i försäkringsrörelselagen kan till och med lägga hinder i vägen för ett utländskt europabolag som vill flytta sitt säte till . För att komma till rätta med det problemet föreslås i den aktuella paragrafen att för en sådan ansökan skall 2 kap. 3 § andra sjunde styckena, 3 a3 c och 5 §§ tillämpas. Av paragrafen framgår att ett befintligt europabolag som beslutat att bolagets säte skall flyttas kan ges koncession. Det framgår vidare att ansökan om koncession kan göras och prövas innan bolaget registrerats i europabolagsregistret. Utfärdande av intyg vid bildande av ett europabolag genom fusion skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i SE- förordningen, när beslut om tillstånd har meddelats enligt 15 a kap. 13 § och beslutet har vunnit laga kraft. (Jfr 1 a kap. 2 § i departementspromemorians förslag.) I paragrafen behandlas utfärdande av ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i SE-förordningen. Beträffande paragrafens närmare inne- börd hänvisas till författningskommentaren till 6 § lagen om europa- bolag. Flyttning av ett europabolags säte Om bolagsstämman med stöd av artikel 8 i SE-förordningen har beslutat att bolagets säte skall flyttas till en annan stat, skall bolaget ansöka om tillstånd till flyttningen. Frågor om sådant tillstånd prövas av Finans- inspektionen. Ärenden som är av principiell betydelse eller av särskild vikt prövas dock av regeringen. Ansökan skall ges in inom en månad från bolagsstämmans beslut om flyttning. Till ansökan skall fogas 1.en kopia av protokollet från den bolagsstämma där beslut om flyttning fattades, 2.en kopia av förslaget om flyttning, och 3.en kopia av den redogörelse som avses i artikel 8.3 i SE-förord- ningen. Om bolaget inte har fogat de handlingar som anges i tredje stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall bolaget föreläggas att yttra sig eller avhjälpa bristen. Om bolaget inte gör detta, skall ansökan avvisas. skall underrätta om ansökningar enligt första stycket och om lagakraftvunna beslut som meddelats med anledning av sådana ansökningar. (Jfr 1 a kap. 5 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.7. Paragrafen innehåller bestämmelser om bolagets ansökan om tillstånd att flytta sitt säte. Bestämmelserna stämmer närmast överens med 15 a kap. 13 §. Ansökan skall enligt första stycket prövas av Finansin- spektionen eller, i vissa fall, regeringen och skall enligt andra stycket ges in till inom en månad från bolagsstämmans beslut om Det följer av allmänna principer att ansökan skall avvisas om den kommer in efter den tidpunkten. Av tredje stycket framgår vilka handlingar som skall ges in vid ansökan om tillstånd att flytta sätet. Bestämmelsen, som saknar tidigare motsvarighet i förevarande lag, motsvarar 11 § andra stycket punkterna 1-3 lagen om europabolag. Till skillnad från vad som gäller för andra europabolag, finns det för europabolag som driver försäkringsrörelse inte någon skyldighet att underrätta bolagets kända borgenärer. Följaktligen behöver bolaget inte heller intyga att så skett (jfr 11 § andra stycket punkten 4 lagen om europabolag). Av fjärde stycket framgår att följden av att en handling saknas är att ansökan skall avvisas. Innan avvisning får ske, skall dock bolaget ha beretts tillfälle att avhjälpa bristen. Avvisning skall också ske om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning. Som exempel kan nämnas att bolagsstämmans beslut om flyttning är behäftat med något formellt fel eller att det inte fattats med erforderlig majoritet. Av femte stycket framgår att skall underrätta registreringsmyndigheten om gjorda ansökningar och lagakraftvunna beslut som meddelats med anledning av sådana ansökningar. Tillstånd till flyttningen av säte skall meddelas om 1.bolagets borgenärer tillförsäkras en betryggande säkerhet, om ett sådant skydd behövs med hänsyn till bolagets ekonomiska förhållanden och borgenärerna inte redan har en sådan säkerhet, 2.bolagets ekonomiska förhållanden i övrigt är sådana att flyttningen kan anses förenlig med försäkringstagares eller andra fordringsägares intressen, och 3.det inte finns hinder mot flyttningen enligt artikel 8.15 i SE-förord- ningen. (Jfr 1 a kap. 6 § i departementspromemorians förslag.) I paragrafen behandlas förutsättningarna för att tillstånd till flyttning av ett säte till en annan medlemsstat skall meddelas. Bestämmelsen har be- handlats i avsnitt 5.7. Avgörande för om flyttning av ett europabolags säte skall medges eller ej är enligt första och andra punkterna att bolagets ekonomiska för- hållanden är sådana att flyttningen kan anses förenlig med försäkrings- tagares och andra fordringsägares intressen. En liknande prövning görs vid nationella fusioner (se 15 a kap. 13 § fjärde stycket). Genom den paragrafen har artikel 13 i det tredje bolagsrättsliga direktivet (fusions- direktivet, 78/855/EEG) genomförts. Den artikeln anger bl.a. att vid fu- sion skall lagstiftningen i medlemsstaterna på ett betryggande sätt skydda rättigheterna för borgenärerna i de fusionerande bolagen, varvid lag- stiftningen i medlemsstaterna i detta syfte minst skall föreskriva att dessa borgenärer har rätt till betryggande säkerhet, om ett sådant skydd behövs med hänsyn till de fusionerande bolagens ekonomiska förhållanden. Vid flyttning av säte föreskrivs i SE-förordningen att den behöriga myndigheten skall pröva att de intressen som borgenärer och övriga rättighetshavare har mot bolaget, inbegripet offentliga organs intressen, är skyddade på ett betryggande sätt i överensstämmelse med de krav som har fastställts av den medlemsstat där SE-bolaget har sitt säte före flytt- ningen (artikel 8.7). Frågan om vad som skall anses utgöra betryggande säkerhet får överlämnas till rättstillämpningen. Vad gäller innebörden av begreppet bolagets ekonomiska förhållanden bör det tolkas i ljuset av förord- ningsbestämmelsen. Här görs dock bedömningen att begreppet inte enbart är begränsat till det enskilda bolagets ekonomiska ställning. Hänsyn bör även tas till de ekonomiska förhållanden bolaget kommer att verka under efter flyttningen. Bestämmelsen är tillämplig på de fordringar som föreligger vid prövning. Tredje punkten har inte någon motsvarighet i fusionsbestämmelserna. Den innebär att tillstånd till flyttning inte skall lämnas om det föreligger ett sådant hinder som avses i artikel 8.15 i SE-förordningen. Beträffande innebörden av den artikeln, se författningskommentaren till 15 § lagen om europabolag. skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 8.8 i SE- förordningen när beslut om tillstånd enligt 5 § har meddelats och beslutet har vunnit laga kraft. (Jfr 1 a kap. 7 § i departementspromemorians förslag.) Av paragrafen framgår att skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 8.8 i SE-förordningen även för europabolag som har koncession att driva försäkringsrörelse. Beträffande paragrafens närmare innehåll hänvisas till författnings- kommentaren till 15 § lagen om europabolag. I fråga om europabolag med ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i SE-förordningen (dualistiskt organiserade europa- bolag) skall vad som sägs i följande bestämmelser i denna lag om sty- relsen eller dess ledamöter tillämpas på tillsynsorganet eller dess leda- möter: 2 kap. 3 § femte stycket 3 om ledningsprövning, 7 a kap. 10 § om tystnadsplikt, 8 kap. 1 § femte stycket om suppleanter, 8 kap. 2 § första stycket om förtida avgång, 8 kap. 4 § om bosättningskrav och obehörighetsgrunder, 8 kap. 6 § om anmälan av aktieinnehav, 8 kap. 10 § tredje stycket om protokoll, 8 kap. 11 § första stycket andra meningen om beslutsunderlag, 8 kap. 11 § första stycket tredje meningen om inträde av suppleant, 8 kap. 12 § första stycket om jäv, 8 kap. 17 § om registrering, 9 kap. 12 § om upplysningsplikt mot bolagsstämman, 9 kap. 20 § om av bolagsstämmobeslut, 9 kap. 21 § om talan mot bolaget och skiljeförfarande, 10 kap. 5 § om revisorsjäv, 10 kap. 9 § om tillhandahållande av upplysningar till revisorn, 10 kap. 11 § första stycket om revisionsberättelsen, 11 kap. 11 § om jäv för lekmannarevisorer, 11 kap. 14 § om lekmannarevisorns granskningsrapport, 12 kap. 12 och 13 §§ om förbud mot vissa lån m.m., 14 kap. 3 § om tvångslikvidation, 14 kap. 18 § andrafjärde styckena om styrelseval i samband med upphörande av likvidation, 16 kap. 1 och 46 §§ om skadestånd, 19 kap. 8 § om rätt för att sammankalla styrelsen, 19 kap. 9 § andra stycket om rätt för att närvara vid styrelsesammanträde och delta i överläggningarna, 19 kap. 11 § andra stycket 4 om föreläggande att vidta rättelse, 19 kap. 16 § första meningen om förbud för en ledamot i inspektionens styrelse eller en befattningshavare hos inspektionen att ingå i ett svenskt försäkringsbolags styrelse, och 20 kap. 4 a § om avregistrering av ledamot. (Jfr 1 a kap. 8 § i departementspromemorians förslag.) Paragrafen gäller för europabolag som har ett sådant förvaltnings- system som avses i artiklarna 3942 i SE-förordningen, dvs. dualistiskt organiserade europabolag. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.22. Någon motsvarighet till tillsynsorganet i dualistiskt organiserade bolag finns inte i svensk associationsrätt. Vad som gäller för tillsynsorganet finns reglerat i SE-förordningen samt 16 § tredje stycket lagen om europabolag som hänvisar till bestämmelser i aktiebolagslagen. Eftersom aktiebolagslagen inte är tillämplig på försäkringsaktiebolag måste i stället hänvisningar till motsvarande bestämmelser i förevarande lag tas in i en särskild bestämmelse. Därutöver finns det behov av att särskilt reglera tillsynsorganet i dualistiskt organiserade europabolag utifrån vad som föreskrivs om styrelsen eller dess ledamöter i denna lag. Dessa bestämmelser berörs närmare nedan. I övrigt hänvisas till författnings- kommentaren till 16 § tredje stycket lagen om europabolag. Enligt 2 kap. 3 § femte stycket 3 får koncession för ett försäkrings- aktiebolag inte meddelas om de som avses ingå i bolagets styrelse inte har tillräckliga insikter och den erfarenhet som måste krävas av den som ingår i ledningen för ett försäkringsbolag och även i övrigt inte är lämpli- ga för en sådan uppgift. Genom hänvisningen till 2 kap. 3 § femte stycket 3 i denna bestämmelse följer således att om försäkringsrörelse avses drivas av ett dualistiskt organiserat europabolag, skall samma krav ställas på dem som avses att ingå som ledamöter i tillsynsorganet. Att detsamma gäller för ett europabolag som ansöker om tillstånd i med an- ledning av att det avser att flytta sitt säte hit framgår av 1 a kap. 2 § som hänvisar bl.a. till 2 kap. 3 § femte stycket. I 7 a kap. 10 § föreskrivs att bl.a. en styrelseledamot hos ett företag som vid fullgörandet av skyldigheter enligt 7 a kap. får kunskap om vissa affärsförhållanden inte obehörigen får röja vad han fått veta. Att även den bestämmelsen gäller för ledamöter i tillsynsorganet följer av hän- visningen i denna paragraf. Enligt 19 kap. 8 § får , när det anses nödvändigt, sammankalla ett försäkringsbolags styrelse. Har styrelsen inte rättat sig efter en begäran från inspektionen om att kalla till en extra bolags- stämma, får inspektionen också utfärda en sådan kallelse. Företrädare för inspektionen får därvid närvara vid ett styrelsesammanträde, som inspektionen har utlyst, och vid bolagsstämma samt delta i överlägg- ningarna (19 kap. 9 § andra stycket). får motsva- rande rätt i fråga om tillsynsorganet i dualistiskt organiserade europa- bolag. Bestämmelsen torde komma att tillgripas endast i allvarliga undantagsfall, t.ex. om inspektionen konstaterat sådana allvarliga missförhållanden i bolagets verksamhet att inspektionen anser det nöd- vändigt att framföra sina synpunkter direkt till bolagets tillsynsorgan. I ett dualistiskt organiserat europabolag ansvarar ledningsorganet för bolagets ledning och förvaltning, dvs. uppgifter som ankommer på sty- relsen i ett svenskt aktiebolag. Tillsynsorganet kontrollerar emellertid ledningsorganets förvaltning samt väljer och entledigar ledamöterna i ledningsorganet (artiklarna 39.2 och 40.1 i SE-förordningen). På motsvarande sätt som kan sammankalla styrelsen i ett försäkringsbolag eller med stöd av bestämmelserna i 1 a kap. 1 § och 16 § andra stycket lagen om europabolag, ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europabolag bör inspektionen därför också kunna sammankalla tillsynsorganet om det anses nödvändigt. I 19 kap. 11 § andra stycket 4 föreskrivs att skall förelägga ett försäkringsbolag eller dess styrelse att vidta rättelse om inspektionen finner att bl.a. någon av dem som ingår i försäkrings- bolagets styrelse inte uppfyller de krav som anges i 2 kap. 3 § femte stycket 3, dvs. att denne inte är lämplig för uppgiften. Som har redogjorts för ovan är den bestämmelsen tillämplig även på tillsynsorganet i ett dualistiskt organiserat europabolag. Genom hänvisningen i denna parag- raf gäller rätt att förelägga om rättelse även för det fall inspektionen skulle finna att en ledamot i tillsynsorganet inte är lämplig för uppgiften. Någon hänvisning finns emellertid inte till 19 kap. 11 § nionde stycket. Detta förklaras av att styrelsen inte uttryckligen nämns där. I be- stämmelsen föreskrivs att en koncession kan förklaras förverkad om ett bolag inte längre uppfyller kraven för koncession. Ett av villkoren för att koncession skall beviljas är att de som ingår i bolagets styrelse är lämpli- ga för uppgiften (2 kap. 3 § femte stycket 3), vilket stadgande ju också gäller för ledamöterna i tillsynsorganet i ett dualistiskt organiserat europabolag. Av detta följer således att en koncession kan återkallas också om en ledamot i tillsynsorganet inte uppfyller kravet på lämplig- het. En ledamot i styrelsen för eller en befattnings- havare hos får enligt 19 kap. 16 § första meningen inte vara ledamot i styrelsen för bl.a. ett svenskt försäkringsbolag. Motsvarande bör gälla avseende möjligheten att vara ledamot i tillsyns- organet för ett dualistiskt organiserat europabolag som driver för- säkringsrörelse. Genom hänvisningen i 1 § till 16 § andra stycket och 22 § lagen om europabolag följer att bl.a. de i paragrafen angivna bestämmelserna om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller förvaltningsorgan eller dess ledamöter. Verkställande direktören och minst halva antalet styrelseledamöter skall vara bosatta inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om inte något annat tillåts i särskilda fall. Frågor om sådant tillstånd prövas av . Ärenden som är av principiell betydelse eller av synnerlig vikt prövas dock av regeringen. Den som är underårig eller i konkurs eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § får inte vara styrelseledamot eller verk- ställande direktör. Att detsamma gäller den som är underkastad närings- förbud följer av 6 § lagen (1986:436) om näringsförbud. En juridisk person kan inte vara styrelseledamot. (Jfr 8 kap. 4 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.25. I paragrafen har förts in ett nytt tredje stycke. Bestämmelsen överens- stämmer med den som föreslås i 8 kap. 9 § tredje stycket aktiebolags- lagen, se författningskommentaren till den bestämmelsen. 8.5Förslag till lag om ändring i lagen (1986:436) om näringsförbud Har näringsverksamhet bedrivits av en juridisk person får, under de förutsättningar som anges i 13 §§, näringsförbud meddelas, i fråga om kommanditbolag: komplementär, annat handelsbolag: bolagsman, aktiebolag och försäkringsbolag: ledamot och suppleant i styrelsen samt verkställande direktör och vice verkställande direktör, bankaktiebolag, sparbank och ekonomisk förening: ledamot och suppleant i styrelsen, europeisk ekonomisk intressegruppering med säte i : företags- ledare, europabolag med säte i : ledamot och suppleant i förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan samt verkställande direktör och vice verk- ställande direktör, om denne begått brottet i näringsverksamheten eller innehade sin ställ- ning när betalningen av skatt, tull eller avgift underläts eller den juridiska personen försattes i konkurs. Första stycket gäller också den som i annan egenskap än där sägs faktiskt har utövat ledningen av en näringsverksamhet eller utåt har fram- trätt som ansvarig för en enskild näringsverksamhet. Under de förutsättningar som anges i 2 § får näringsförbud även meddelas den som innehade sin ställning enligt första stycket senare än innan konkursansökan kom in till tingsrätten. (Jfr 4 § i departementspromemorians förslag.) I paragrafen anges vilka befattningshavare i olika juridiska personer som under vissa förutsättningar kan meddelas näringsförbud. Paragrafen har kompletterats med en särskild punkt om europabolag med säte i . Kompletteringen i första stycket innebär att ledamöter och suppleanter i ett sådant bolags förvaltnings-, lednings- och tillsynsorgan samt bolagets verkställande och vice verkställande direktör kan åläggas Detsamma gäller andra faktiska företrädare för europa- bolaget (jfr andra stycket). Den nya punkten är tillämplig även på Prop. 2003/04:112 europabolag som driver bank- eller försäkringsrörelse. Den som är underkastad näringsförbud får inte 2.vara bolagsman i ett annat handelsbolag än kommanditbolag eller komplementär i ett kommanditbolag eller medlem i en europeisk ekono- misk intressegruppering med säte i , 3.vara stiftare av ett aktiebolag, en sparbank eller ett försäkringsbolag, 4.vara ledamot eller suppleant i styrelsen för ett aktiebolag, en sparbank, ett försäkringsbolag, ett handelsbolag, en europeisk ekonomisk intressegruppering med säte i eller en ekonomisk förening eller en sådan ideell förening eller stiftelse som driver näringsverksamhet eller ledamot eller suppleant i förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorganet för ett europabolag med säte i , 5.vara verkställande direktör eller vice verkställande direktör i ett aktiebolag, ett försäkringsbolag eller ett europabolag med säte i eller företagsledare i en europeisk ekonomisk intressegruppering med säte i , 6.vara firmatecknare eller i annan egenskap vara ställföreträdare för en sådan juridisk person som anges vid 4, 7.faktiskt utöva ledningen av en näringsverksamhet eller av en sådan juridisk person som är bokföringspliktig även om den inte driver näring, 8.äga så många aktier i ett aktiebolag, ett försäkringsaktiebolag eller ett europabolag med säte i att hans andel av röstetalet för samtliga aktier i bolaget överstiger , eller 9.inneha fullmakt att företräda en enskild näringsidkare i dennes näringsverksamhet eller en juridisk person som anges i 4. Förbudet i första stycket 9 gäller inte i fråga om fullmakt som avses i 10 § andra stycket lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område. Beträffande verkställande direktör och vice verkställande direktör för en filial enligt lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. och före- ståndare för en verksamhet enligt samma lag finns bestämmelser om näringsförbud i den lagen. Näringsförbud utgör inget hinder mot att sådan verksamhet bedrivs som innebär utövning av rättighet som avses i 2 kap. 1 § regeringsformen eller 1 kap. 1 §, 4 kap. 1 §, 6 kap. 1 § eller 13 kap. 1 § tryckfrihetsförord- ningen eller 1 kap. 1 §, 3 kap. 1, 2 eller 8 § eller 10 kap. 1 § yttrande- frihetsgrundlagen. (Jfr 6 § i departementspromemorians förslag.)