prop · GR03129 · 2004-04-22 00:00:00 — Detta innebär att människors rättigheter skall utgöra grunden för insatser inom olika politikområden. Rättighetsperspektivet medför fokus på diskriminerade, exkluderade och marginaliserade individer och grupper. Människor oavsett kön, ålder, funktionshinder, etnisk tillhörighet eller sexuell läggning skall kunna ta del av sina rättigheter. En fungerande rättsstat och god samhällsstyrning utgör också förutsättningar för deltagande, inflytande och tillgodoseende av rättigheter. Fattiga kvinnors, mäns, flickors och pojkars behov, intressen och förutsättningar skall sättas i centrum. De fattigas perspektiv innebär en förskjutning av fokus, från rika länder till fattiga och från regeringar till enskilda människor. Det förutsätter ett aktivt deltagande i beslutsprocesser av de fattiga själva och av deras företrädare. Politikens inriktning formuleras i åtta huvuddrag. Dessa är; grundläggande värden som demokrati och god samhällsstyrning, respekt för de mänskliga rättigheterna och jämställdhet mellan kvinnor och män samt hållbart nyttjande av naturresurserna och omsorg om miljön, ekonomisk tillväxt och social utveckling och trygghet. Övriga huvuddrag inkluderar konflikthantering och säkerhet samt globala gemensamma nyttigheter, t.ex. naturresurser och klimatet. Politik med inriktning på ekonomisk, social och miljömässig utveckling, liksom andra politikområden med effekter på andra länders förmåga till hållbar utveckling, såsom handels-, jordbruks-, säkerhets- och migrationspolitiken, skall utformas så att den främjar en rättvis och hållbar utveckling i alla länder. Regeringen har även 2002 formulerat en samlad svensk globaliserings- politik för en rättvis ekonomisk utveckling. I skriften med samma namn uttrycks en målsättning att globaliseringen formas så att den sker på rättvisa villkor. Det krävs en medveten politik, där öppenheten kom- pletteras med satsningar på kompetens och jämlikhet. I en globaliserad värld handlar internationell solidaritet om mer än bistånd. En för- utsättning för utveckling är ekonomisk tillväxt. Tullar och andra handels- hinder måste rivas så att handeln blir friare och fattiga länders pro- ducenter får konkurrera på de områden där de skulle ha förutsättningar. Freden, försvaret och hållbar utveckling Det militära försvarets verksamhet syftar i grunden till att vara krigsavhållande och därmed till att bidra till fred och stabilitet som är en av de viktigaste grundförutsättningarna för hållbar utveckling. Försvarsmakten skall kunna försvara mot ett väpnat angrepp men även kunna bidra till fred och säkerhet genom deltagande i internationella fredsfrämjande insatser. Försvarsmakten arbetar aktivt med miljöhänsyn i sin verksamhet och bidrar på detta sätt till den hållbara utvecklingen i . Men även i verksamhet som sker utomlands när bidrar med trupp till militära operationer under ledning av FN, Nato eller EU är miljöhänsyn en viktig faktor. Regeringen har ställt särskilda krav på myndigheten att fortsatt beakta miljöskydd vid de internationella insatserna runt om i världen. Den svenska försvarsmakten har således en viktig funktion att fylla för den hållbara utvecklingen inte enbart nationellt utan även internationellt. En annan aspekt är svenska internationella försvarsmiljöinsatser. Tillsammans med och initierade 2002 det s.k. Rigainitiativet. Samarbetet grundas på en strategi i vilken anges att syftet bl.a. är att utveckla försvarsmiljösamarbetet i , att vara förtroendeskapande genom att militära organisationer samarbetar samt att bidra till en hållbar utveckling i regionen. Det svenska Försvars- departementet leder Rigainitiativets sekretariat. I samarbetet ingår alla Östersjöstater, även , och bl.a. . bedriver försvars- miljöprojekt i bl.a. , , och samt försvarsmiljöutbildning gentemot bl.a. och stater i och . Handel för hållbar utveckling Som ett led i åtagandet att halvera fattigdomen i världen till är det viktigt att förutsättningarna förbättras för utvecklingsländerna att dra fördel av de möjligheter internationell handel skapar. Ett led i detta är att nedmontera handelshinder som skapar barriärer mot utvecklings- ländernas tillträde till de rika ländernas marknader, där jordbruksområdet kan nämnas som ett viktigt exempel. Efter misslyckandet i WTO- förhandlingarna i verkar för ett snabbt åter- upptagande av förhandlingarna som syftar till en rättvis och fri handel samt global tillväxt. Bättre möjligheter för svenska varor och tjänster att komma in på andra länders marknader är av stor vikt för svenskt näringsliv och därmed för utvecklingen av vår ekonomi. Att förenkla handelsprocedurer är en prioritering som är betydelsefull för svenskt näringsliv och viktig för att underlätta utvecklingsländernas handel. fortsätter att fästa stor Skr. 2003/04:129 vikt vid att framtidens handelsregler utformas så att de bidrar till en bättre miljö och respekt för mänskliga rättigheter. Det är också viktigt att fortsatt arbeta för ett klargörande om hur vissa handelsåtgärder i miljökonventioner förhåller sig till . Samstämmighet mellan handels- och biståndspolitiken ges fortsatt hög prioritet, vilket manifesteras bl.a. genom engagemang i Integrated Framework. Detta är ett initiativ inom vilket några av världens minst utvecklade länder söker ta ett helhetsgrepp om handelsfrågorna som del av de nationella utvecklingsstrategierna och som syftar till bättre givar- samordning inom handelsbiståndet. Det är viktigt att utvecklings- dimensionen i WTO-rundan betonas och att särskild vikt fästs vid de fattiga ländernas intressen. för handel och utveckling, elfte ministerkonferens, som hålls i São , bör användas för att lyfta fram betydelsen av ökad frihandel, rättvisa multilaterala handelsvillkor samt god samhällsstyrning som tillväxtmotor för utvecklingsländer. verkar även för att användningen av miljömärkning ger utökat tillträde till den europeiska marknaden, i synnerhet för utvecklings- länderna, samt arbetar för kriterier om hur miljömärkningen bör gå till. Det globala regelsystemet på områden som gäller miljö och mänskliga rättigheter i arbetslivet är fortfarande förhållandevis svagt. skall genom initiativet Globalt Ansvar fortsatt verka för att främja efterlevnaden av internationella riktlinjer om företags sociala och miljömässiga ansvar bland svenska företag. Arbetet med att vidareutveckla Globalt Ansvar utgör en prioritet och länkar målen för svensk handelspolitik med målen i svensk utrikes- och utvecklingspolitik rörande mänskliga rättigheter och hållbar utveckling. skall fortsatt verka för ett mer effektivt internationellt samarbete, bl.a. inom (), i kampen mot korruption i internationella affärstransaktioner. har under en lång rad av år konsekvent betonat att fattigdoms- bekämpning är en förutsättning för långsiktig hållbar utveckling i politiskt, ekonomiskt, socialt och miljömässigt hänseende. Genom rege- ringens proposition Gemensamt ansvar har denna inriktning ytterligare befästs och förstärkts. Utöver den breda ansatsen i politik för global utveckling, där fattigdomsbekämpning ingår, presenteras ett nytt mål för internationella utvecklingssamarbete, nämligen att bi- dra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. De mål, perspektiv och huvuddrag som gäller för politiken för global utveckling som helhet gäller även för det inter- nationella utvecklingssamarbetet. Fattigdomsbekämpning som grund för hållbar utveckling står därmed tydligt i centrum för politik för global utveckling inom det bilaterala såväl som det internationella samarbetet. Utgångspunkten för verksamhet inom olika politikområden skall vara utvecklingsländernas egna prioriteringar och strategier för fattigdomsbekämpning. På global nivå är hiv/aids-epidemin ett allvarligt och ökande problem. Sannolikt har vi det värsta framför oss. Dess följder i de hårdast drabbade länderna innebär att årtionden av framsteg i utvecklingsansträngningarna rullas tillbaka. I värsta fall kan hela sektorer i dessa länder komma att kollapsa. Kvinnor drabbas allt mer. Det är uppenbart att hållbar utveckling inte kan åstadkommas utan framsteg i kampen mot hiv/aids. I det svenska arbetet mot hiv/aids är de förebyggande insatserna högst prioriterade. Den mest angelägna uppgiften är att hejda ytterligare spridning av smittan. Här är öppenhet, ledarskap, delaktighet och jämställdhet grundläggande inslag. Men breddar också sina åtgärder varje länk i den kedja av åtgärder som krävs skall förstärkas, från det förebyggande arbetet till vård och behandling, tillgång till läkemedel, samt forskning och framtagande av vacciner mot hiv/aids. Hållbara konsumtions- och produktionsmönster Vid toppmötet i beslutades att utveckla ett tioårigt ramverk av program för hållbar konsumtion och produktion. Vid efterföljande möte med CSD enades man om att inkludera hållbar konsumtion och produktion i det tioåriga uppföljningsprogrammet, dels som ett eget tema under 20102011, dels som ett tvärgående tema då andra huvudteman behandlas. arrangerade och ett uppföljnings- möte till Johannesburgsmötet om hållbar konsumtion och produktion i , . Syftet med mötet var att definiera regionala behov för hållbara konsumtions- och produktionsmönster samt behov av internationellt stöd i arbetet med att utveckla det tioåriga ramverket av program. deltog aktivt och delade ordförandeskapet för mötet med . I det fortsatta arbetet ingår att identifiera svårigheter och hinder samt att vidta åtgärder för att lösa dessa och finna vägar att integrera hållbara konsumtions- och produktionsmönster i olika politikområden. Genomförandet bör göras samlat och effektivt på samtliga nivåer i samhället. fortsätter att aktivt medverka genom underlag, goda exempel, erfarenheter och kunskap. Marrakechprocessen följs upp vid ett nytt möte . arrangerar i samarbete med bl.a. , UNDESA (), och ett seminarium om hållbara konsumtions- och produktionsmönster kopplat till vatten, sanitet och boende vid CSD:s tolfte möte . I sammanhanget kan nämnas att regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2004:37) med uppdrag att utifrån slutsatserna från precisera begreppet hållbar konsumtion när det gäller hushållen samt att föreslå en handlingsplan med åtgärder för hur en miljömässig, social och ekonomisk hållbar konsumtion skall uppnås. I genomförandeplanen från toppmötet i gjordes ett åtagande om att halvera andelen människor som inte har tillgång till tjänligt dricksvatten och grundläggande sanitet till 2015. Ett åtagande gjordes även om att varje land skall upprätta en nationell plan för integrerad vattenresursförvaltning och effektiv vattenhantering . I planen nämns även att olika former av partnerskap skall främjas, exempelvis s.k. offentlig-privata partnerskap. Det betonas dock att denna form av partnerskap skall verka inom offentligt satta ramar och regelverk samt att fattiga människors behov skall ges prioritet. Dessa åtaganden är prioriterade svenska frågor. Genom Sida fortsätter stödet till vatten, sanitet och hygienutbildning i olika samarbetsprogram. I olika fora inom EU och FN driver att särskilt sanitetsfrågan blir mer uppmärksammad och att vattenprogram måste genomföras integrerat med sanitetslösningar och hygienutbildning för att uppnå en förbättring av människors hälsa. Genom stöd till organisationer som Global Water Partnership och och (United Nations Development Programme) vatten- program stödjer också framtagandet av nationella planer för integrerad vattenresursförvaltning. Program som omfattar samarbete kring gränsöverskridande flodområden är då prioriterade. ger även stöd till för att vidareutveckla EU:s vatteninitiativ Water for Life. Initiativet har som målsättning att de två vattenrelaterade åtagandena från uppfylls. stöd är särskilt inriktat på att stärka strukturen på samarbetet mellan och . lanserade och som samlar den svenska resursbasen inom vatten- och utvecklingsfrågor och därmed stärker möjligheter att bidra till att lösa den globala utvecklingsproblematiken inom vattenområdet. ger även stöd till vars verksamhet har som huvudsyfte att främja forskning och utveckling relaterad till vatten. Boende och hållbar bebyggelse Människors byggda miljö och förutsättningarna för en hållbar utveckling hänger nära samman med den snabba urbanisering som pågår globalt. Särskilt i de fattiga länderna där den snabbaste folkökningen sker i storstädernas slumområden utarmas livsmiljön genom oacceptabla sanitära förhållanden med brist på hållbar avfallshantering och rent vatten. Ofta saknas besittningsskydd och kvinnor i många länder har ingen rätt att teckna kontrakt, att ärva eller att äga land. Den växande bebyggelsens omland utsätts i sin tur för ökade föroreningar och utarm- ning bl.a. genom behovet av hushållsbränsle. I uppföljningen av mötet i och millennieutvecklingsmålen (delmål 7:11 om att för- bättra tillgången till vatten och sanitet och levnadsförhållandena för minst 100 miljoner sluminvånare ) fortsätter det svenska internationella samarbetet att stödja finansieringsmekanismer för fattiga människors boende och urban infrastruktur samt ge stöd till bättre samhällsplanering, lokal styrning, besittningsskydd m.m. FN:s ledande organ i detta arbete är UN-Habitat. Ett av de mest grundläggande behoven för utveckling är tillgång till energi. En effektivare energianvändning i kombination med ökad tillgång på energi är nödvändig om millennieutvecklingsmålen skall kunna nås. utgör produktion och konsumtion av energi en av de främsta Skr. 2003/04:129 orsakerna till klimatförändringar och andra miljöproblem, och kan orsaka sociala problem och katastrofer. Hållbara lösningar för ökad tillgång till energi måste därför hittas. Ett genombrott nåddes i . Vid toppmötet nåddes enighet om energitillgångens vikt för att nå utvecklingsmålen och behovet av att finna hållbara energilösningar. I lyckades dock inte EU nå sin målsättning att sätta ett globalt mål för andelen förnybar energi i energimixen. En koalition för förnybar energi lanserades därför av EU-länderna gemensamt och ett antal länder anslöt sig i till koalitionen, bland dessa några utvecklingsländer. EU lanserade också ett partnerskapsinitiativ, som syftar till att öka prioriteringen av hållbara energilösningar i samarbetsländerna och att involvera den privata sektorn på ett bättre sätt. Initiativet är ett resultat av ett genuint intresse att bättre koppla samman globala målsättningar med praktiskt genomförande. Prioriterade åtgärder nu är att ytterligare för- ankra och konkretisera initiativet. Vid konferensen om hållbar utveckling i togs ett tyskt initiativ till en internationell konferens om förnybar energi. Konferensen kommer äga rum i . Ambitionen är att konferensen skall resultera i en politisk deklaration, en internationell handlingsplan och dokument om vägledning för god policy. har vid en internationell jämförelse kommit mycket långt när det gäller användande av förnybar energi. Jämte energieffektivisering är förnybar energi en politiskt högt prioriterad fråga. 4.3Starkare förankring på bl.a. regional nivå Genom att utveckla strategier där de olika dimensionerna av hållbar utveckling integreras kan ett målinriktat arbete bedrivas. Arbetet med en globalt hållbar utveckling är beroende av vad vi gör här hemma och i samverkan med våra samarbetspartners. Förutom den nationella strategin driver även genomförandet av strategier för hållbar utveckling som finns fastställda i internationella organisationer. En ökad sam- stämmighet i synen på hållbar utveckling mellan de olika nivåerna är nödvändig i syfte att uppnå ett tydligare genomförande av de inter- nationellt överenskomna målsättningarna. I vårt närområde finns hållbarhetsstrategier inom det nordiska samarbetet liksom inom för (Baltic 21) och det arktiska samarbetet. Miljöministrarna i Östersjöstaternas råd beslöt vid sitt möte i att knyta sitt arbete för en hållbar utveckling i regionen till CSD:s arbetsprogram. Hållbarhetsstrategierna har utformats efter de speciella förutsättningar som finns i respektive organisation. Exempelvis ligger mervärdet av den nordiska strategin i ländernas likartade samhällssystem, medan Baltic 21 innefattar deltagande från och är mer åtgärdsinriktad. har karaktären av en tankesmedja för hållbar utveckling och ekonomiska styrmedel samt omfattar en vidare medlemskrets än t.ex. EU. lett till att strategierna för hållbar utveckling har varierande bredd och inriktning beroende på organisation, likaså är målen olika tydliga och detaljerade. Karaktäristiskt för de flesta av dessa strategier är att de antagits på hög politisk nivå och att det finns kopplingar till en genomförandeprocess. deltar också aktivt i flera internationella nätverk som på olika sätt verkar för hållbar utveckling. policy för hållbar utveckling har uppmärksammat att hållbarhet bör vara ett ledord för organisationens arbete och önskade ministrar på rådsmötet förstärka arbetet med hållbar utveckling. På uppmaning av ministerrådet startade ett arbete för hållbar utveckling fokuserat på subventioner, skatter för att stimulera marknaden, klimatförändringar, naturresurser, teknisk utveckling, indikatorer för hållbar utveckling samt samarbete med länder utanför . Arbetet rapporterades till ministerrådet 2001 då det fastställdes att hållbar utveckling var det övergripande målet för regeringar och för som organisation. Ett arbetsprogram beslutades och skall avrapporteras till ministerrådet . Arbetet har fokuserat på att utveckla indikatorer för hållbar utveckling, identifiera hinder för policyreformer och analysera den sociala dimensionen av hållbar utveckling samt att tillhandahålla vägledning för att åstadkomma förbättrad samstämmighet och integrering av ekonomiska, sociala och miljömässiga hänsyn i politiken. kommer fortsatta arbete med hållbar utveckling att diskuteras. Regeringen anser att arbetet med hållbar utveckling måste fortsätta och helst stärkas. WHO:s arbete för hälsa och hållbar utveckling Redan före det att begreppet hållbar utveckling myntades, markerades i () resolution om Hälsa för alla (HfA) att stora globala hälsoklyftor inte är hållbara. Betoningen på att minska ojämlikheten i hälsa har varit den mest centrala i arbetet med globala och regionala hälsostrategier. Den nu aktuella hälsostrategin för HÄLSA 21 antogs av medlemsländerna 1998. HÄLSA 21 understryker vikten av ett sektorsövergripande arbetssätt och har varit en inspirationskälla för propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35, bet.2002/03:SoU07, rskr. 2002/03:145). Betydelsen av att sammanlänka miljö och hälsa har manifesterats i ett antal ministerkonferenser. Vid sätts en säker och hälsosam miljö för barn i centrum, en ministerdeklaration och en handlingsplan kommer då att antas. En rad områden behandlas såsom klimatpåverkan, industrins arbete för att förbättra miljön, forskning, kemikalier, ekonomiska frågor, hälsokonsekvensbedömningar, boende och energi. Ett informationssystem och indikatorer utvecklas och försiktighetsprincipen tas upp som ett instrument för beslutsfattande. De av FN antagna millennieutvecklingsmålen är en utgångspunkt i det regionala arbetet. Tre av de åtta huvudmålen är direkta hälsomål övriga mål är bakomliggande faktorer för hälsoutvecklingen och då särskilt minskningen av fattigdomen. har den snabba spridningen av aids, särskilt i södra visat vilka förödande konsekvenser sjukdomen har för barn, där stora delar av nya generationer blivit föräldralösa och redan fattiga länders ekonomier raseras. WHO:s arbete genom innebär nu en kraftfull satsning för att få bukt med hiv/aids-epidemin. Det av WHO initierade arbetet med Macroeconomics and health konkretiserar vilka insatser som krävs för att komma tillrätta med den fattigdomsrelaterade ohälsan i utvecklings- länderna. Inom WHO/Euro har ett motsvarande arbete påbörjats för att klarlägga vilka insatser som krävs inom europaregionen. för miljö och hälsa presenterade ett meddelande om en strategi för miljö och hälsa. Syftet med strategin är att minska de miljörelaterade hälsoeffekterna, att identifiera och förhindra nya hot mot hälsan orsakade av miljöfaktorer samt stärka EU:s kapacitet för policyåtgärder inom området. De mest utsatta grupperna, särskilt barn, betonas. Strategin skall genomföras i faser, där den första prioriterar vissa hälsoeffekter; sjukdomar i andningsvägarna, astma och allergier, neurologiska störningar, barncancer och hormonella störningar. Den första fasen fokuserar på sådana miljöfaktorer som misstänks påverka hälsan i ovanstående avseenden; dioxiner och PCB, tungmetaller samt hormonstörande ämnen. Fas två skall fokusera på nya frågor såsom buller, bekämpningsmedel, socioekonomiska aspekter på miljörelaterad hälsa och andra utsatta grupper såsom äldre, fattiga och kvinnor i reproduktiv ålder. beslutade om slutsatser angående kommissionens strategi för miljö och hälsa. Kommissionen har tillsatt arbetsgrupper för att ta fram en handlingsplan för 20042010. Handlingsplanen blir kommissionens bidrag till WHO:s Miljö- och hälsoministermöte i . Nordiska ministerrådets strategi för hållbar utveckling finns en nordisk strategi för hållbar utveckling, antagen av . Den nordiska strategin har i huvudsak fokuserat på miljöområdet och skall ses som ett komplement till andra strategier och lyfta fram frågor där den nordiska nyttan är särskilt framträdande. pågår en revidering av strategin bl.a. för att beakta resultaten från världstoppmötet i samt EU:s arbete med hållbarhetsfrågor. Därutöver skall strategin kompletteras med en förstärkning av de sociala och ekonomiska dimensionerna. Nya mål och åtgärder har identifierats för perioden 20052008. Regeringen har under arbetets gång särskilt betonat kemikaliefrågan, livsmedelssäkerhet och de två nya avsnitten kring hållbara konsumtions- och produktions- mönster samt den sociala dimensionen, som omfattar bl.a. utbildning, folkhälsa och pensionssystem. Den nya reviderade strategin kommer att antas och skall börja gälla . i , Baltic 21, tillkom på svenskt initiativ som en uppföljning av om miljö och utveckling i . Baltic 21 omnämndes som en process för hållbar utveckling i handlingsprogrammet som antogs vid i . Arbetet inom Baltic 21 bedrivs på nio områden; jordbruk, energi, fiske, skog, industri, turism, transporter, utbildning och Skr. 2003/04:129 fysisk planering. En andra rapport om tillståndet i Miljöministrarna inom Östersjöstaternas råd underströk vid ett möte i bl.a. följande prioriteringar för det fortsatta arbetet inom Baltic 21; vikten av att identifiera tvärsektoriella insatsområden och presentera goda exempel samt inten- sifiera samverkan med det civila samhället. Ett litet sekretariat finns i som en del av Östersjöstaternas rådssekretariat. 4.4 EU arbetar internt och globalt för att nå en hållbar utveckling EU spelar en viktig roll i arbetet med hållbar utveckling, dels genom sitt interna arbete, dels genom sin framträdande position i de internationella förhandlingarna. EU har även betydelse för det nationella arbetet för hållbar utveckling. Detta redovisas inom respektive sakområde i kapitel 7 nedan. för hållbar utveckling antogs på svenskt initiativ av i och kompletterade unionens politiska åtagande i om ekonomisk tillväxt och social sammanhållning med en miljödimension. upp de ohållbara utvecklingstendenser som utgör ett hot mot livs- kvaliteten, men pekar på att klara och stabila mål för hållbar utveckling kommer att medföra betydande ekonomiska möjligheter i form av nya tekniska innovationer och investeringar som genererar tillväxt och sysselsättning. Strategin betonar att det är viktigt att bryta sambandet mellan den ekonomiska tillväxten och resursanvändningen. Att sätta rätt pris för att bättre återspegla de verkliga samhälls- kostnaderna för olika verksamheter är en viktig princip. stateras också att hållbar utveckling kräver globala lösningar. strävar efter att göra hållbar utveckling till ett mål i utvecklings- samarbetet samt inom den internationella handelspolitiken. särskilt främja frågor som rör global miljöförvaltning och säkerställa att