prop · GR031d23 · 2004-01-01 00:00:00 — Regeringen bedömer att det är angeläget att skyddet för dessa miljöer ökas, inte minst mot bakgrund av ökande internationella krav på nätverk av skyddade områden, bl.a. Delmålet om att ytterligare fem områden skall vara skyddade som reservat skall vara uppnått . Kunskapsunderlaget är begränsat inte bara när det gäller områden i marin miljö, utan även, med vissa regionala undantag, för kulturmiljön. Kunskapsunderlaget behöver uppdateras för att behovet av långsiktigt skydd skall kunna preciseras. finns det ca 140 riksintressen som omfattar kust- och skärgårdsmiljöer. I metodutvecklingsprojektet för en levande kust och skärgård utreder användbarheten av befintlig statistik för att följa upp faktorer som påverkar förutsättningarna för varsamt bruk och tillvaratagande av kulturvärdena i kust och skärgård. Många kustsamhällen domineras helt av fritidsboende. Om antalet licensierade yrkesfiskare fortsätter att minska riskerar detta att leda till att tidigare fiskehamnar töms på fartyg och verksamheter; fiskets anläggningar och ekonomibyggnader försvinner eller omvandlas till bostäder. Det kustnära fisket är följaktligen nödvändigt för att hålla skärgården levande. Kulturhistoriskt värdefulla äldre fartyg, framför allt inom fiskeflottan, utgör ett hotat kulturarv. Vissa fiskemetoder kan påverka det 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 kommer insatser att göras för att öka förståelsen för att bevara det äldre flytande kulturarvet. Enligt bör arbetet med att upprätta åtgärdsprogram för hotade arter påskyndas. pågår en översyn av hur arbetet med art- och naturtypsvisa åtgärdsprogram skall genomföras. Arbetet med en nationell rödlista för hotade arter bör intensifieras. Regeringen avser att följa arbetet och vid behov vidta åtgärder. Fiskeriministrarna i EU-länderna beslutade om en reform av den gemensamma fiskeripolitiken, som påverkar förutsättningarna att nå de fiskeriinriktade delmålen under miljökvalitetsmålet. Även om önskat mer långtgående förändringar i vissa fall får beslutet anses som ett steg i rätt riktning för att uppnå ett hållbart fiske. Detta arbete behöver befästas och fördjupas. Beslutet ledde dock till ett betydligt högre uttag av torsk än det fiskestopp som förordade. fastställde och ett åtgärdsprogram för tumlare som bl.a. innehåller förslag till hur bifångsterna av tumlare kan minska. För att bevara och återskapa bestånden av tumlare i och bör åtgärder genomföras som innebär förändringar av fisket. Det totala fisket med främst bottensatta nät för torsk och bottenfisk dödar stora mängder tumlare i främst . I är läget särskilt kritiskt då tumlarbeståndet uppskattas till enbart omkring 600 djur. Det nationella miljömålet innebär att bifångsterna totalt sett skall understiga av respektive bestånd. uppskattas den totala bifångsten av tumlare i till minst 15 individer. Även beträffande sjöfågel finns problem med bifångster, vilka måste uppmärksammas i ökande utsträckning framgent. har inom HELCOM arbetat för att skapa enighet rörande en ny förvaltningsplan för säl. och har utarbetat ett kompromissförslag, som möjliggör nuvarande skyddsjakt på säl. Detta förslag är nu föremål för vidare förhandlingar. har verkat för att intensifiera det internationella arbetet med återhämtningsplaner för torsk i alla våra vatten och för övriga torskfiskar i . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 av laxbestånden fortsätter, och märkning av odlad lax kommer att ske så att vild lax kan skiljas från odlad. EU har tagit initiativ till arbetet med en återhämtningsplan för ål. Allt detta arbete bör befästas och vidareutvecklas tills alla bestånd restaurerats. återstår stort arbete för att identifiera och bevara hotade bestånd av en rad fiskar som havsöring, sik, harr, Alosa-sillar m.fl. avser att fortsatt agera kraftfullt internationellt för att inom EU skapa gehör för ett uthålligt nyttjande baserat på försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen och för att alla beslut skall baseras på den vetenskapliga rådgivningen. Det är angeläget att goda förutsättningar skapas, som möjliggör ett optimalt nyttjande av fiskresursen. bör vara fortsatt aktivt i arbetet med att inom EU skapa återhämtningsplaner baserade på ovannämnda principer. En viktig åtgärd för att uppnå delmålet om buller och andra störningar från båttrafik är att begränsa båttrafiken i känsliga områden. De åtgärder som vidtas för att minska bullerstörningarna måste också följas upp. Regeringen ser positivt på den samverkansgrupp mellan berörda myndigheter som har utarbetat förslag till inventeringsmetodik för att kartlägga olika områdens ljudkvaliteter, frihet från buller och tystnad. Metodiken förväntas utgöra en viktig grund för länsstyrelsernas arbete att tillsammans med kommunerna peka ut särskilt känsliga områden där bullerstörningar från båttrafik begränsas. Regeringen förutsätter att arbetet med bullerfria områden vidareutvecklas och kommer till praktisk användning . har redovisat uppdraget om reglering av körning med terrängfordon i känsliga havs- och skärgårdsområden. Av länsstyrelsernas redovisningar av genomförda åtgärder med stöd av terrängkörningslagstiftningen framgår, att det inte finns något som pekar på några ytterligare behov av att förbjuda eller meddela föreskrifter om terrängkörning i känsliga havs- och skärgårdsområden. Regeringen delar och länsstyrelsernas bedömning i denna del. har oljetransporterna i ökat betydligt och ökningen kommer att fortsätta, vilket medför en ökad risk för olyckor med oljeutsläpp som följd. utveckling ställer ökade krav på det förebyggande arbetet, arbetet med att förhindra och begränsa olyckor samt förmågan att bekämpa ett större oljeutsläpp. Utsläpp från fartyg är i hög grad ett problem som delar med länderna i närområdet, varför internationell samverkan är en förutsättning för såväl det förebyggande arbetet som för förmågan att kunna möta ett eventuellt större oljeutsläpp. deltagande i det internationella samarbetet bl.a. inom ramen för HELCOM, EU, Bonn-överenskommelsen och är därför betydelsefullt. En kraftfull övervakning av de värst drabbade farledsstråken och det omfattande arbete som har bedrivit nationellt och internationellt bedöms ha bidragit till att antalet konstaterade illegala oljeutsläpp till sjöss fortsätter att minska inom svenskt ansvarsområde. Utöver de konstaterade utsläppen finns dock ett stort mörkertal. Regeringen bedömer att gjorda rekryteringar, utbildning och etablering av lämplig organisation inom , tillsammans med en fortsatt kraftfull övervakning, bör leda till att upptäcktsrisken ökar ytterligare och att lagföringen effektiviseras ännu mer. Därigenom kan antalet oljeutsläpp komma att fortsätta minska. Det är därför angeläget att även fortsättningsvis lägger stora resurser på detta område. I enlighet med vad regeringen redovisade i budgetpropositionen (prop. 2001/2002:1, utgiftsområdena 6 och 20) kommer anslag att utökas med ca i syfte att uppnå delmålet om att utsläpp av olja och kemikalier från fartyg skall minimeras och vara försumbara . Genomförandet av EG:s ramdirektiv för vatten beskrivs under 3.5.1.1 Insatser inom politikområdet, Vatten. Regeringen avser att återkomma till slutsatser om miljökvalitetsmål och delmål i samband med den fördjupade utvärderingen av miljömålen . En förutsättning för att miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård uppnås är att också miljömålen Ingen övergödning och Giftfri miljö nås. Även miljömålen Ett rikt odlingslandskap, God bebyggd miljö, Levande skogar, Myllrande våtmarker och Levande sjöar och vattendrag berör målet för hav och kust. Miljökvalitetsmålet är att våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet skall bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. Fem delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller utformning av en nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar, långsiktigt skydd för våtmarker, minskade miljöeffekter av skogsbilvägar över våtmarker, anläggning och återställning av våtmarker samt åtgärdsprogram för hotade arter. Arbetet med att ta fram en nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar har påbörjats . har 52 våtmarksobjekt med en total areal på ca skyddats genom köp eller intrångsersättning till en kostnad om ca . Vid utgången av 2002 hade enligt 214 av myrskyddsplanens totalt 503 objekt skyddats helt eller delvis. Av planens totalareal är nu skyddad. Enligt saknas underlag för att bedöma i vilken utsträckning nya skogsbilvägar påverkar våtmarker. Inom ramen för de lokala investeringsprogrammen anlades våtmarker i jordbrukslandskapet åren 2000 2002. Ett 40-tal våtmarker restaurerades och anlades för att säkerställa den biologiska mångfalden och lika många för att rena dagvatten eller kommunalt avloppsvatten. Våtmarker har också anlagts genom annan finansiering. har anlagts med stöd av Våtmarksfonden och ca genom stöd från Världsnaturfonden. Enligt kan mellan 2 och 19 arter knutna till våtmarker vara i behov av särskilda åtgärdsprogram. Ett tiotal program pågår eller håller på att tas fram. Ett exempel är åtgärdsprogrammet för klockgroda som utvärderats. Antalet klockgrodor i bedöms ha ökat från ca 500 till ca 1600 2002 genom uppfödning och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 har antalet lekvatten ökat från 38 till 60. 3.6.11.2 Analys och slutsatser Av den areal som skall skyddas enligt Myrskyddsplanen har säkerställts genom avtal och markförvärv, vilket innebär att av myrskyddsplanens areal har skyddats . 2002 har skyddstakten varit ca . Regeringen konstaterar att takten i skyddet av våtmarker varit på ungefär samma nivå och finner i likhet med att takten i skyddsarbetet behöver höjas om delmålet skall nås. Regeringen finner det angeläget att i sin fördjupade prövning anger vilka åtgärder som behöver vidtas för att delmålet skall uppnås. För att nå delmålet att anlägga eller återställa våtmarker och småvatten i odlingslandskapet bör ca anläggas eller återställas. Nya eller restaurerade våtmarker uppgår till högst 2002. Regeringen konstaterar i likhet med att takten i restaureringsarbete m.m. behöver öka för att delmålet skall uppnås. Regeringen finner det angeläget att i sin fördjupade prövning anger vilka åtgärder som behöver vidtas för att delmålet skall uppnås. har i fält granskat 55 anlagda våtmarker i två län. Enligt ämbetet hade våtmarkerna endast i undantagsfall lett till god kulturmiljö. De flesta utgjordes av grävda dammar med relativt sett stor vattenspegel men liten areal angränsande våtmark. Regeringen delar ämbetets syn att kvaliteten på anlagda våtmarker bör höjas med hänsyn till kulturmiljövärdena. Vikten av att beakta kulturhistoriska värden vid anläggning av våtmarker återspeglas därför tydligt i uppdrag att utveckla kvalitetskriterier för våtmarker i odlingslandskapet. Den nationella strategin för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar bör även behandla frågor om tempot i skydds- och anläggningsarbetet samt kvalitet med hänsyn till natur- och kulturmiljövärden. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 I landet som helhet är ungefär 270 våtmarksberoende arter hotade. Av dessa ingår 24 i EG:s art- och habitatdirektiv. Särskilda vägledningsdokument kommer att tas fram för att dessa arter skall bevaras på gynnsam nivå. Arbetet sker parallellt med de särskilda åtgärdsprogrammen för hotade arter knutna till våtmarker som pågår eller håller på att tas fram för ett tiotal arter. pågår en översyn hur arbetet med åtgärdsprogram skall genomföras. har beslutat om köp och intrångsersättning för att bevara skogsmark inom 252 objekt med en areal på ca produktiv skogsmark och till en totalkostnad på . Arealen skogsmark undantagen från skogsbruk genom biotopskydd och naturvårdsavtal var 6 588 respektive , varav 5 229 respektive redovisning från i tillkom . (dnr M2003/2449/Na) myggkontroll vid Nedre föreslås att ett statligt bidrag lämnas till verksamheten i syfte att vinna kunnande om hanteringen av ett problem som har betydelse för utvecklingen i en bygd. Regeringen finner att delfinansiering av verksamheten i ett uppbyggnadsskede bör kunna ske med medel för regionalpolitiska åtgärder på det sätt som föreslås i utredningen och att det därför ankommer på berörda länsstyrelser att finna en lämplig avvägning av de medel som skall utgå till verksamheten från respektive länsstyrelse. Regeringen avser att återkomma till slutsatser om miljökvalitetsmål och delmål i samband med den fördjupade utvärderingen av miljömålen . Måluppfyllelsen för målen Ett rikt odlingslandskap, Levande skogar samt Levande sjöar och vattendrag har betydelse för att miljökvalitetsmålet skall nås. Miljökvalitetsmålet är att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion skall skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller långsiktigt skydd av skyddsvärd skogsmark, ökad förekomst av faktorer som är av betydelse för biologisk mångfald, bl.a. död ved, skydd för kulturmiljövärden och åtgärdsprogram för hotade arter. siffror var 947 respektive . Den största delen av biotoparealen var äldre naturskogsartade objekt. Den sammanlagda utbetalda ersättningen för dessa uppgår till ca , varav för biotopskydd. Den svenska skogsnäringen har på eget initiativ miljöcertifierat sitt skogsbruk i stor utsträckning. Vid utgången av 2002 var ca skogsmark certifierad enligt FSC-standarden. var ca certifierad enligt PEFC-standarden. Enligt har volymen hård död ved ökat i olika delar av landet med 9 . Ökningen är snabbare i söder än i norr. Den tidigare negativa trenden för äldre lövrik skog har vänts till en antydd ökning . Den uppmätta ökningen är dock inte signifikant. Skogsbruket skadar fornlämningar och kulturlämningar i alltför stor omfattning. Enligt är grundorsaken att huvuddelen av lämningarna på skogsmark ännu inte är kända. Åtgärdsprogrammen för hotade arter berör enligt några tiotal skogslevande arter. har bl.a. tagit fram förslag till åtgärdsprogram för vitryggig hackspett. 3.6.12.2 Analys och slutsatser 2002 har ca skyddats för att bilda naturreservat, varav knappt utgörs av produktiv skogsmark. Detta innebär att endast av arealmålet om skogsmark skyddad som naturreservat uppnåtts under den första tredjedelen av var den frivilligt avsatta arealen ca skogsmark, vilket innebär att arealmålet om frivilligt skyddad skogsmark i praktiken redan är uppnått. För att delmålet om långsiktigt skydd av skyddsvärd skogsmark skall kunna uppnås till 2010 krävs att tempot när det gäller skydd av skogsmark ökas. För att nå målet krävs enligt framför allt att länsstyrelsernas insatser ökar. Ytterligare insatser för att nå arealmålen för områden med biotopskydd och naturvårdsavtal behövs också. Vidare är långsiktigheten och kvaliteten i många frivilliga avsättningar osäker, vilket innebär att bedömningen av om delmålet nås blir osäker och att ytterligare uppföljning är nödvändig. Den ökande arealen skyddad mark ökar behovet av insatser för vård och förvaltning av de redan skyddade markerna. kommer att presentera en projektplan för hur förvaltningen av skyddade områden skall utvärderas. Verket har även tagit fram en vägledning för att avgränsa naturreservat på objektsnivå samt ordnat en kurs i skötsel av lövskogar. Enligt regeringens bedömning bör de ökade resurserna för skydd av värdefulla naturmiljöer och biologisk mångfald ge förutsättningar för att öka takten i bildandet av naturreservat. Måluppfyllelsen är i denna del också beroende av resultaten för Myllrande våtmarker. Det är också av betydelse att de olika styrmedel som samhället förfogar över för att verkställa politiken inte motverkar varandra. och har i uppdrag att gemensamt och i samråd med länsstyrelserna och analysera i vad mån regelverket eller den praxis som utvecklats vid tillämpningen av de olika skyddsinstrumenten naturreservat, biotopskydd och naturvårdsavtal utgör hinder för ett effektivt genomförande av ett långsiktigt skydd av värdefull skogsmark. Uppdraget och förslag till eventuella förändringar som kan behöva beslutas av eller regeringen skall avrapporteras . I det fortsatta arbetet med att skydda skogsmark bör friluftslivets behov ges ökad tyngd, såväl vid säkerställande som vid förvaltning, skötsel och vård samt information. Det gäller särskilt tätortsnära områden och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Allmänhetens information om och tillgång till skyddade områden bör ökas. rapporterar att sådana åtgärder för att utveckla och tydliggöra skogens sociala värden, bl.a. i tätortsnära skog, har påbörjats och bör ge goda resultat. För att nå delmålet om ökad förekomst av faktorer som är av betydelse för biologisk mångfald bedömer rådet att det framför allt behövs riktad rådgivning till skogsägarna för att öka arealen äldre lövrik skog. Arealen föryngrad med lövskog bedöms enligt komma att öka. Mängden hård död ved och arealen gammal skog ökar. Om målen nås beror i huvudsak på hur skogsskötseln på den ordinära skogsmarken bedrivs, t.ex. vilka bestånd som väljs för avverkning och i vilken mån träd som dör tillåts vara kvar i skogen. Rådgivning till och kunskapsuppbyggnad hos skogsägarna är ett viktigt medel för att påverka måluppfyllelsen. kampanjverksamhet, t.ex. , är exempel på lyckade insatser för att öka kunskapen. Även resultaten från de s.k. nyckelbiotopinventeringarna bör göras kända för markägare och myndigheter så att riskerna för att värdefulla skogsmiljöer avverkas av misstag kan minskas. Uppfyllelsen av miljökvalitetsmålet Levande skogar är starkt länkad till uppfyllelsen av de skogspolitiska målen. Regeringen avser att redovisa uppföljningen av skogspolitiken till . I stora delar av landet pågår inventeringar av fornlämningar och kulturlämningar i skogsmark, huvudsakligen inom projektet och historia, som sker i samverkan mellan , och regionala och lokala organisationer. Det är enligt angeläget att inventeringarna blir heltäckande över landet. Införandet av digital kartteknik och förbättrad, riktad rådgivning från skogsvårdsstyrelserna om förekomsten av kulturvärden i skogen kan hjälpa till att minska skadorna på fornlämningar och kulturlämningar. Att nå delmålet är enligt rådet möjligt genom ett långsiktigt arbete. Åtgärdsprogrammen för hotade arter berör några tiotal skogsarter. En av de främsta indikatorarterna för artrika lövskogsmiljöer är den vitryggiga hackspetten. har tagit fram förslag på 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 åtgärdsprogram för vitryggig hackspett. För att minska risken för inavel och förhindra att arten dör ut, har en avelsverksamhet påbörjats med importerade fåglar från . Målet är att bygga upp en tillräckligt stor avelspopulation för att möjliggöra utplantering i stor skala. Enligt blir påtagliga förbättringar av den biologiska mångfalden troligen inte synliga förrän efter 2020, även om flera grundförutsättningar för biologisk mångfald såsom ökad andel död ved, flera grova träd, mer lövinslag och bevarande av gammelskog kommer att förbättras avsevärt. Den avgörande faktorn är att många av de biologiska processerna på våra breddgrader helt enkelt tar . Även om många arter långsiktigt gynnas av nu pågående åtgärder kommer säkerligen andra arter att kräva andra typer av åtgärder. Att bevara biologisk mångfald i hela det svenska skogslandskapet ställer stora krav. Flera arter i de skogliga ekosystemen är beroende av livsmiljöer med lång kontinuitet. Skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion och biologisk mångfald är utsatt för såväl hot från luftföroreningar som lokal påverkan på ekosystemet. En förutsättning för att miljökvalitetsmålet skall nås är att målet Bara naturlig försurning nås. Regeringen avser att återkomma till slutsatser om miljökvalitetsmål och delmål i samband med den fördjupade utvärderingen av miljömålen . 3.6.13 Ett rikt odlingslandskap Miljökvalitetsmålet är att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion skall skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Sex delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller bevarande och skötsel av ängs- och betesmarker, bevarande av småbiotoper i odlingslandskapet, vård av kulturbärande landskapselement, nationellt program för växtgenetiska resurser, åtgärdsprogram för hotade arter samt program för tillvaratagande av lantbrukets kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader. Enligt bevaras omfattningen av ängs- och betesmarkerna i stort med nuvarande åtgärder. För hela landet ökar arealerna av ängs- och betesmarker. Det finns dock regionala skillnader, t.ex. minskar arealen i och i skogsbygderna i . För utmarksbeten av de mest hotade typerna är läget mer osäkert. Arealen betesmarker i med miljöersättning har ökat. Anslutningsgraden till miljöersättningar för betesmark var ca . Målet inom Miljö- och landsbygdprogrammet är . Totala arealen skogsbeten med miljöersättning har minskat . Även här finns regionala variationer. Till exempel har den anslutna arealen ökat i län medan den minskat i . En ängs- och betesmarksinventering pågår. Efter den första inventeringssäsongen finns ca 16 000 objekt beskrivna. har beslutat om köp och intrångsersättning inom 7 objekt i odlingslandskapet med en total areal om ca och till en kostnad av ca . Många småbiotoper är skyddade med biotopskydd och hänsynsregler. Vidare utgör de kulturbärande landskapselementen en stor del av småbiotoperna. Delmålet om vård av kulturbärande landskapselement innebär att antalet vårdade linjeelement skall öka och antalet vårdade punktelement till 620 000. Totalt finns linjeelement och 486 000 punktelement som vårdas med hjälp av miljöersättning inom Miljö- och landsbygdsprogrammet (LBU). Antalet ökar för landet som helhet, men regionalt finns stora skillnader. utarbetar på regeringens uppdrag och efter samråd med och en strategi för hur mängden småbiotoper i slättbygden skall kunna öka. Under programmet för odlad mångfald, program för växtgenetiska resurser (POM), har en strategi tagits fram för en landsomfattande inventering av vilka kulturväxter som finns i och som inte inventerats. startade en delinventering med avsikt att få ett bättre kunskapsunderlag om de fröförökade kulturväxterna. En landstudie har tagits fram för de svenska husdjursraserna. Ersättning ges till de rasbevarande föreningarnas informationsinsatser och för att hålla djur av de mest hotade raserna av nötkreatur, får, get och svin. Exempel på sådana raser är Bohuskulla, Gutefår, Jämtget och Linderödssvin. Antalet hotade arter i behov av riktade åtgärder är stort i odlingslandskapet. pågår en översyn över hur arbetet med art- och naturtypsvisa åtgärdsprogram skall genomföras. Programarbete pågår med bl.a. idéseminarier och regionala möten med företrädare för kulturarvssektorn och jordbrukssektorn om hur lantbrukets kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader kan tas till vara. 3.6.13.2 Analys och slutsatser Enligt är möjligheterna att nå miljökvalitetsmålet beroende av vad som sker inom EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP) och utvecklingen inom andra politikområden. Enligt rådet har den gemensamma jordbrukspolitiken gynnat mångfalden genom bland annat djurbidrag och miljöersättningar inom miljö- och landsbygdsprogrammet. Antalet betesdjur har ökat, och brukarna har fått ersättning för restaurering och skötsel. Delmål som har betydelse för detta miljökvalitetsmål finns även inom Myllrande våtmarker och Hav i balans samt levande kust och skärgård. För att uppnå ett långsiktigt bevarande av värdena kan åtgärder utanför jordbrukspolitiken bli nödvändiga, framför allt inom regionalpolitiken. Enligt finns behov av att utvärdera om ersättningarna på ett lämpligt sätt säkerställer ett långsiktigt bevarande av värdefull ängs- och hagmark.