prop · GR03100 · 2004-04-15 00:00:00 — Av tabell 6.8 och tabell 6.9 framgår hur ut- gifterna fördelas mellan utgiftsområdena 19972006. Skillnader i fördelningen mellan åren kan bero på utgiftsreformer och besparingar, förändrad makroekonomisk utveck- ling, förändrade volymer inom regelstyrda trans- fereringssystem, engångshändelser och tekniska förändringar. Ett exempel på en teknisk justering är föränd- ringen i kommunmomssystemet, som genom- fördes . Förändringen innebar att de avgifter till kommunkontosystemet som kommuner och landsting tidigare betalat in till statsbudgeten upphörde, som stats- bidragen till kommunerna minskade med mot- svarande belopp. Effekten av förändringen är därför neutral för statsbudgetens saldo på kort sikt. Förändringen innebär dock att statsbud- getens utgifter minskade med ca 2003, i förhållande till 2002. Sådana för- ändringar ger upphov till brott i tidsserien. För att underlätta jämförelser redovisas därför i tabell 6.9 även utgifter som rensats för större tekniska förändringar (kursiverade i tabell 6.9). Förklaringar till större tekniska för- ändringar finns redovisade i fotnoter till tabell 6.8. Justering för tekniska förändringar har i tabell 6.9 gjorts för åren innan det att förändringen ägde rum, med en lika stor relativ andel av de takbegränsade utgifterna som den som gäller för ikraftträdandeåret. Vissa av de justerade beloppen är ungefärliga, men underlättar jäm- förelser av hur fördelningen av utgifterna för- ändrats över tiden. De tekniska förändringar som främst påverkat jämförbarheten av de takbegränsade utgifterna är förändringar till följd av ålderspensionsreformen. Reformen, som trädde i kraft , innebar be- tydande förändringar i betalningsflödena mellan statsbudgeten, AP-fonden och premiepensions- systemet. Bland annat har garantipensionen blivit fullt beskattad och den statliga ålderspen- sionsavgiften har inkluderats på berörda trans- fereringar. Vidare innebar reformen att ramarna påverkades kraftigt för främst utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi- kapp, utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom samt för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Tabell 6.8 Utgifter 19972006, utfall 19972003, prognos 2004, beräknat 20052006 Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet 1 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekon. trygghet vid sjukdom och handikapp 2 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 4 Utbildning och universitetsforskning 1 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Allmänna bidrag till kommuner 7 Avgiften till Europeiska gemenskapen Ålderspensionssystemet vid sidan av SB 9 1Till följd av förändrad finansieringsprincip för de statliga avtalsförsäkringarna ökade utgifterna inom UO 6 med 1,4 mdkr och inom UO 16 med 1,6 mdkr. Vidare beräknas att 0,1 mdkr 2005 och 2006 överförs från UO 25 till UO 16 till följd av avvecklandet av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande påbygg- nadsutbildningar. antas beräknas att 1,8 mdkr överförs från UO 16 till UO 25, vilket är medel för statligt stöd för utbildning för vuxna. 21999 ökade utgifterna med 41,5 mdkr, varav 24,2 mdkr beror på ändrat finansieringsansvar och 11,4 mdkr beror på ökade statliga ålderspensionsavgifter till följd av ålderspensionsreformen. Vidare ökar utgifterna med 6,0 mdkr till följd av att arbetsskadeförsäkringen lyfts in på statsbudgeten. ökar utgifterna när det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopas och ersätts av högre förtidspensioner, vilket beräknades till ca 2,9 mdkr. 31999 minskar utgifterna med 29,4 mdkr till följd av ändrat finansieringsansvar enligt ålderspensionsreformen och ökar med 0,6 mdkr när delpensioner lyfts in på statsbudgeten. ökar utgifterna med 16,5 mdkr när den bosättningsbaserade delen av utgifterna av folkpensionerna förs över till statsbudgeten från ålders- pensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (7,0 mdkr) och folkpension och pensionstillskott ersätts med en beskattad garantipension (vilket beräknades till 9,5 mdkr). 41999 ökar utgifterna med 4,8 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter införs till följd av ålderspensionsreformen. 51999 ökar utgifterna med 2,7 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter införs till följd av ålderspensionsreformen. överfördes stödet till skyddet hos en offentlig arbetsgivare () från statsbudgetens utgiftssida till inkomstsidan. Årseffekten av detta beräknades till ca 0,8 mdkr, varav hälften i tabell 6.8 lagts in som en teknisk nedjustering 2003, och hälften lagts in som en teknisk nedjustering 2004. 61999 ökar utgifterna med 0,6 mdkr när statliga ålderspensionsavgifter införs till följd av ålderspensionsreformen. 7Sammantaget sker tekniska förändringar inom UO 25 med 4,8 mdkr 2000, 3,0 mdkr 2001, 3,5 mdkr 2002, 36,7 mdkr 2003. För 20042006 beräknas de till sammantaget +0,1 mdkr 2004, +4,2 mdkr 2005 och +1,7 mdkr 2006. Inkomstskattereformerna 20002002 innebär att statsbidragen till kommunerna sänktes med 4,8 mdkr 2000, med 5 mdkr 2001 och med 5,2 mdkr 2002. höjdes statsbidragen med 2 mdkr p.g.a. ett höjt särskilt grundavdrag till pensionärer. höjdes statsbidragen med 1,8 mdkr p.g.a. ett höjt grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. sänkes statsbidragen 2002 med 0,1 mdkr för att avdragsrätten för fackföreningsavgifter ersattes med en skattereduktion. sänktes statsbidragen p.g.a. att kommunernas skatteinkomster ökade då den beskattade garanti- pensionen infördes, vilket beräknades till 9,5 mdkr. Sänkningen 2003 förklaras även av att kommunernas inkomster ökade genom att det särskilda grundavdraget för förtidspensionärer slopades, vilket beräknades till ca 2,9 mdkr (se UO 10). Vidare höjdes statsbidragen 2003 med 4,3 mdkr p.g.a. att en skattereduktion för låginkomst- tagare ersattes med avdrag. överfördes kommunmomssystemet till statsbudgetens inkomstsida, varvid statsbidragen reducerades med samma belopp (31,4 mdkr), vilket förklarar minskningen i statsbidragen 2003 i förhållande till . Statsbidragen justerats även upp med 2,5 mdkr till följd av en grundavdrags- höjning som ingick i den skatteväxlingen som förslogs i budgetpropositionen . Justeringen är också gjord med anledning av den utökade skatteväxlingen (+0,5 mdkr) som beslutat (bet. 2002/03:FiU3, rskr. 2002/03:87, 2002/03:88). Statsbidraget minskas 2004 med p.g.a. justering av beräkningen för kommunkontosystemet. Egentlig nedjustering 2004 p.g.a. detta är 1 , men av dessa avser en permanent neddragning medan 1 är en en- gångsvis neddragning, vilket i tabell 6.8 inte har räknats som en teknisk förändring, men som däremot kan förklara en del av utgiftsutvecklingen. Ett kostnadsutjäm- ningssystem för LSS om 1,6 mdkr infördes på statsbudgetens utgiftssida vilket ökade utgifterna med motsvarande belopp. En lika stor förändring görs på stats- budgetens inkomstsida, varför förändringen är neutral för statsbudgetens saldo. På grund av en slutreglering av ålderspensionsreformen m.m. beräknas statsbidragen minska med 1,3 mdkr 2004. Denna nivåjustering skall gälla men justeras först , varför nedjusteringen avseende 2003 inträffar 2004, vilket resulterar i att neddragningen 2004 blir 2,6 mdkr i stället för 1,3 mdkr. Dock har teknisk justering endast gjorts för 1,3 mdkr då detta är nivån på den permanenta neddragningen. tillförs statsbidragen 4,7 mdkr, då tillfälliga stöd som tidigare fanns på statsbudgetens inkomstsida flyttas till statsbudgetens utgiftssida. Då det tidigare stödet på inkomstsidan motsvarade ca 4,3 mdkr har i tabell 6.8 gjorts en teknisk justering motsvarande +4,3 mdkr. beräknas att 0,1 mdkr 2005 och 2006 flyttas från UO 25 till UO 16 till följd av avvecklandet av den interkommunala ersättningen för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar. beräknas även att 1,8 mdkr överförs från UO 16 till UO 25, vilket är medel för statligt stöd för utbildning av vuxna. 8Ingår ej i takbegränsade utgifter. 91999 ökar utgifterna med 4,6 mdkr som en följd av förändrat finansieringsansvar enligt ålderspensionsreformen. minskar utgifterna med 7,0 mdkr när utgifterna för den bosättningsbaserade delen av folkpensionen förs över till statsbudgetens UO 11. Tabell 6.9 Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter 19972006. Utfall 19972003, prognos 2004 och beräknat 20052006 Procent av takbegränsade utgifter. Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statsbudgeten . Utgifter justerade för tekniska förändringar anges i kursiv stil. Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet 1 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekon. trygghet vid sjukdom och handikapp 2 Justerat för teknisk förändring 2 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 3 Justerat för teknisk förändring 3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 4 Justerat för teknisk förändring 4 Justerat för teknisk förändring 5 Justerat för teknisk förändring 6 Utbildning och universitetsforskning 1 Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplan., bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslut. Allmänna bidrag till kommuner 7 Justerat för teknisk förändring 7 Avgiften till Europeiska gemenskapen Ålderspensionssystemet vid sidan av SB 9 Justerat för teknisk förändring 9 För fotnoter se tabell 6.8. Fördelningen av de takbegränsade utgifterna mellan olika utgiftsområden i tabell 6.8 kan ses som ett uttryck för de politiska prioriteringar som gjorts . Över hälften av utgiftsområdena uppvisar endast en liten eller ingen förändring över tiden, såvitt avser utgiftsområdets andel av de totala ut- gifterna under utgiftstaket. De största föränd- ringarna berör transfereringsintensiva utgifts- områden. minskar utgifts- andelen kraftigt för utgiftsområde 13 Arbets- marknad och utgiftsområde 18 Samhälls- planering, bostadsförsörjning och byggande, medan utgiftsandelen ökar för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handi- kapp och utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Till de utgiftsområden som ökar mest hör också utgiftsområde 16 Ut- bildning och universitetsforskning. varierar den makroekonomiska utvecklingen. För t.ex. utgiftsområde 13 Arbetsmarknad innebär ned- gången i den öppna arbetslösheten från 8,0 pro- cent av arbetskraften till prognostiserade 2006 väsentligt minskade utgifter. Även utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program minskar kraftigt . Utgifterna kan även förändras mellan åren till följd av förändrade volymer inom vissa regel- styrda transfereringssystem. De största volym- förändringarna åter- finns inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygg- het vid sjukdom och handikapp. Såväl antalet sjukpenningdagar som antalet personer med aktivitets- och sjukersättning beräknas öka kraftigt , trots en beräknad nedgång i antal sjukpenningdagar . Exempel på engångshändelser som påverkar de takbegränsade utgifterna återfinns under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar där utbetalningen av arealersättning senarelagts och tidigarelagts och . På motsvarande sätt påverkas utgifts- utvecklingen för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen av tidigareläggningen av en del av avgiften till EU och med anledning av att en del av avgiften betalades 2004. Nedan kommenteras de utgiftsområden som uppvisar de största förändringarna som andel av takbegränsade utgifter . Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet minskar utgifterna för utgiftsområdet som andel av de takbegrän- sade utgifterna , vilket främst beror på den försvarsomställning som beslutat om. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgifterna för utgiftsområdet beräknas öka från 1997 till 2006. Som andel av de takbegränsade utgifterna ökar utgifterna med 0,8 procent- enheter . Utgiftsökningen beror främst på ökade utgifter under anslaget 8:1 Biståndsverksamhet. Biståndsramen ökar från av bruttonationalinkomsten (BNI) av BNI samt ytterligare 2004 och med ytterligare . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna för utgiftsområdet beräknas öka med . Som andel av de takbegränsade utgifterna ökar ut- gifterna . Detta förklaras av ökade utgifter för statlig assi- stansersättning, tandvårdsförmåner samt bidrag till läkemedelsförmånerna. be- räknas antalet assistansberättigade stiga med ca 6 000 personer (varav kvinnor och män) som det genoms- nittliga antalet assistanstimmar per person ökar. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgifterna under anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökade med ca 19972003, främst till följd av högre sjukfrånvaro. Antalet sjukpenningdagar steg från 43 miljoner 1997 till 90 miljoner 2003. Även utgifterna under anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar ökade kraftigt och beräknas fortsätta att öka till 2006. Det genomsnittliga antalet personer med aktivitets- och sjukersättning (f.d. förtidspensionärer) ökade från ca 418 1997 till 492 2003, och beräknas öka till 549 2006. beslut som fattats med anledning av de förslag som lades fram ekonomiska vår- proposition och i propositionen Förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbets- livet (prop. 2002/03:89) beräknas få en åter- hållande effekt på utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet . minskade antalet sjukpenningdagar (netto) jämfört med , vilket var ett trendbrott. Regeringen bedömer att antalet sjuk- penningdagar (netto) 2004 kommer att minska med jämfört med . Justerat för tekniska förändringar ökar ut- giftsområdets utgifter som andel av de takbe- gränsade utgifterna . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Justerat för tekniska förändringar (huvud- sakligen övergången till en beskattad garanti- pension men till viss del även till följd av re- formerade regler av bostadstillägg till pensionä- rer) minskar utgifterna 2006 med som andel av de takbegränsade utgifterna. Antalet personer utan tilläggspension minskar gradvis som den genomsnittliga tilläggspensionsnivån höjs. Vidare bidrar följsamhetsindexeringen till att de reala pensionerna beräknas stiga. Sammantaget ger detta högre utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten, vilket i sin tur minskar behovet av garantipension och bostadstillägg från stats- budgeten. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgifterna under anslaget 21:1 Allmänna barn- bidrag ökade från 1997 till 2003. Utgiftsökningen förklaras av att barnbidraget successivt har höjts. Utgifterna under anslaget 21:2 Föräldraförsäk- ring ökade med nära . Rensat för effekten av införandet av statliga ålderspensionsavgifter för- ökningen främst av högre medelersättning och fler ersatta nettodagar i föräldrapenningen. beräknas utgifterna öka med ca . ökar antalet födda barn kontinuerligt enligt befolkningspro- gnos. Fler födda barn tillsammans med beslutade och aviserade reformer, löneutvecklingen samt pappornas successivt ökande utnyttjande av föräldraförsäkringen förklarar utgiftsutveck- lingen . Justerat för tekniska förändringar beräknas utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna öka . Utgifterna under anslaget 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd samt under anslaget 22:3 Köp av arbetsmarknad- Antalet öppet arbetslösa minskade från 342 000 personer 1997 till 217 000 personer 2003 och beräknas bli 220 2006. Det genom- snittliga antalet deltagare i konjunk- turberoende arbetsmarknadspolitiska program minskade från 191 000 personer 1997 till 92 000 personer 2003 och beräknas minska till 77 2006. Justerat för tekniska för- ändringar beräknas utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna minska med 4,5 pro- centenheter . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgifterna beräknas öka från 1997 till nära 2006, varför utgiftsområdets andel av de takbegränsade utgifterna ökar . Flera stora reformer har genomförts . Bland annat infördes maxtaxa inom barnom- sorgen 2002 och en satsning görs på fler lärare och andra specialister i skolan genom ett riktat bidrag till personalförstärkning i skolan . aviseras även en riktad satsning på personalförstärkning i förskolan. Ökningen förklaras vidare av en utbyggd universitets- och högskoleutbildning samt forskning. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Utgifterna under anslaget 31:2 Räntebidrag m.m. beräknas minska från 1997 till 2006, till följd av tidigare beslutade förändringar av systemet och lägre räntor. Utgifterna under anslaget 21:1 Bostads- bidrag minskade med till 2006. Detta förklaras främst av regeländringar, minskad arbetslöshet samt ökade reallöner. Som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas utgiftsområdet minska , vilket innebär en nedgång på . Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Justerat för tekniska förändringar ökar utgifts- områdets andel av de takbegränsade utgifterna . De högre utgifterna beror främst på de för- stärkningar av statsbidragen som syftar till att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen samt att minska behovet av höjd kommunal- skatt. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna under anslaget Räntor på statsskulden har sjunkit från 1997 till 2003. Den kraftiga utgiftsminskningen beror i huvudsak på lägre räntenivåer och minskad statsskuld. Utgifterna för utgiftsområdet beräknas öka från 42 mil- jarder kronor 2003 till nära 2006 på grund av kursvinter/kursförluster, ökande statsskuld samt antagande om stigande räntenivåer. 6.4Översyn av den statliga försäkringsmodellen Regeringens bedömning: Följande justeringar bör göras i den statliga försäkringsmodellen för avtalsförsäkringar. Månatliga definitiva bör införas från . En översyn av behovet av en åldersutjämning bör göras när det är möjligt att överblicka hur det nya pen- sionsavtalet PA 03 påverkat premierna. För för- säkringsrörelsen bör beräknas en avkastning enligt inlåningsräntor för myndigheter avseende placeringar . Administrationen av systemet bör förenklas och renodlas. Det bör inte införas någon särskild mekanism för utjämning på myndighetsnivå mellan åren. Sistahandsansvaret för pensions- kostnader mellan affärsverk och andra myn- digheter bör slopas. Det nuvarande systemet för finansiering av de statliga avtalsförsäkringarna infördes , prop. 1996/97:1, volym 1, avsnitt Systemet regleras i förordningen (1997:908) om för statens avtalsförsäkringar och är uppbyggt med preliminära och slutliga . Under den relativt korta tid som systemet varit i bruk har det kritiserats för att det försvårar myn- digheternas planeringsförutsättningar. Främst gäller kritiken att differensen mellan preliminär och slutlig premie varit omfattande. En annan allvarlig kritik som framförts är att för- säkringsmodellen i sig skulle verka åldersdis- kriminerande. Detta är en kritik som också framförts av revisorer i rapporten (RR 2001/02:11). I budgetpropositionen (prop. 2002/03:1 utgiftsområde 2, avsnitt 6.3) uttalade regeringen att nuvarande modell bör ses över för att förbättra myndigheternas planeringsförutsätt- ningar och för att motverka eventuella sned- vridningar som nuvarande system kan medföra. tillsatte regeringen en särskild utredare för att genomföra en översyn av systemet. Utredningen överlämnade sitt betänkande Översyn av Försäkrings- modellen för de statliga avtalsförsäkringarna (SOU 2003:85). En sammanställning av remiss- yttrandena finns tillgänglig i Finansdepartemen- tet (dnr Fi2003/5167). Systemet för beräkning och betalning av premierna I syfte att stärka myndigheternas planerings- förutsättningar bör systemet med preliminära tas bort. För att ge ökad stabilitet och förutsägbarhet samt eliminera osäkerheten över framtida premiekostnader bör istället månatliga definitiva införas. Premierna beräknas och bestäms efter aktuella månadsvisa inrappor- terade uppgifter, varefter definitiva beräkningar av premierna kan ske. Någon avstämning mellan preliminära och slutliga behövs då inte. En översyn av behovet av en åldersutjämning kommer att ske när det kan bedömas hur det nya pensionsavtalet PA 03 påverkat premierna. Riks- dagens revisorer har haft farhågor om att mynd- igheternas vilja att anställa äldre personer och att behålla äldre anställda skulle motverkas, om de skulle betala det verkliga värdet av de äldres tjänstepensioner. Utredningen har därför haft i uppdrag att överväga en utjämning av kost- naderna. Regeringen menar att utredningen visat att PA 03 med sitt inslag av fribrevsteknik och avgiftspremier ger en jämnare premiestruktur än tidigare avtal. Även om det är så kostar äldre arbetstagare betydligt mer i premieavgifter än en yngre. Denna effekt är otillfredsställande då den kan uppfattas som åldersdiskriminerande och därmed stridande mot arbetslinjen. Då PA 03 har införts finns det anledning att åter utvärdera avtalets inverkan på ålders- effekten. För en avvägning mellan principen om den delegerade arbetsgivarpolitiken och arbets- linjen behöver effekten av nuvarande ordning närmare analyseras. För försäkringsrörelsen bör beräknas en fiktiv avkastning enligt inlånings- räntor för myndigheter avseende långsiktiga placeringar . I den nuvarande modellen för beräkning av den fiktiva avkastningen räknas försäkringsrörelsens kapital upp med ett index som, för pensionsrörelsen, bygger på en fiktiv värdepappersportfölj bestående av räntebärande värdepapper, svenska och utländska aktier. Regeringen bedömer att den nuvarande avkastningsmodellen med dess koppling till aktiemarknaden har med- fört så stora variationer i den beräknade avkast- ningen att det inte varit möjligt att upprätthålla en målsättning om stabila . Följden har blivit stora fluktuationer på de som skall betalas. Ett sätt att komma tillrätta med insta- biliteten i den nuvarande modellen är att knyta avkastningen i systemet till någon mer stabil ränta. En relevant ränta för långsiktigt placerade pensionsmedel kan vara en statsobligation med lång löptid, i detta fall . En omläggning av beräkningen skulle medföra att avkastningen blev jämnare och mer förutsägbar vilket skulle öka möjligheten för jämna premienivåer med bättre planeringsförutsättningar för myndighe- terna som följd. Visserligen kan det antas att premierna över tiden blir något högre, men mot detta förhållande står de för myndigheterna positiva effekterna att avkastningen kommer att bli stabilare och jämnare över åren. Med en ränta som är långsiktig och stabil kan stabilare premie- rabatter lämnas och premierna blir därmed jäm- nare över åren. Om den avkastning som beräk- nas enligt den nuvarande modellen är högre än statens upplåningskostnad, leder detta till att myndigheterna får premierabatter utan att staten som helhet får någon motsvarande avkastning. Andra åtgärder med anledning av utredningens betänkande Administrationen av det statliga avtalspensions- systemet bör renodlas och organisationen kring detta förenklas. Regeringen bereder organisa- tionsfrågan vidare. Vid en jämförelse av de slutl- iga premierna mellan på en och samma myndighet, har i vissa fall betydande variationer konstaterats. Det beror delvis på den s.k. liv- räntetekniken i det tidigare avtalet för den stat- liga sektorn, PA-91 (livräntetekniken innebar att en premieökning för en eventuell löneökning togs ut som en engångspremie, inbetalningen bekostade hela ökningen av pensionsrätten från det att personen började tjäna in pensionsrätt i systemet till det att personen går i pension). Det nya avtalet PA 03, med dess fribrevsteknik (enligt fribrevstekniken betalas premierna löpande framåt i tiden, vilket innebär att premie- ökningen för en eventuell löneökning slås ut över alla år fram till pensionsavgång) och för- slaget om en förändrad beräkning av av- kastningen samt övergången till månadsvisa definitiva kommer att stabilisera premie- nivån. Det innebär att någon särskild mekanism för utjämning på myndighetsnivå mellan åren inte behöver införas. Sistahandsansvaret för pensionskostnader mellan affärsverk och myndigheter slopas.