prop · GR03162 · 2004-06-02 00:00:00 — Regeringens proposition 2003/04:162 Medlemskap för de baltiska staterna i Nordiska Regeringen överlämnar denna proposition till . Inför en utvidgning av medlemskretsen i Nordiska investeringsbanken har det träffats en ny överenskommelse om Nordiska investeringsbanken. I propositionen föreslås att godkänner denna nya överenskommelse som innebär att de tre baltiska staterna , och blir medlemmar i investeringsbanken . Vidare föreslås att överenskommelsens bestämmelser om immunitet och privilegier införlivas med svensk rätt. Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. 2Förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall ......................................................................... Ärendet och dess beredning............................................................... Innehållet i den nya överenskommelsen............................................ Godkännande av överenskommelsen ................................................ 7Ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa Överenskommelse om Nordiska investeringsbanken ............... Stadgar för Nordiska investeringsbanken ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1.godkänner överenskommelsen mellan , , , , , och om Nordiska investeringsbanken, 2.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. 2Förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall Härigenom föreskrivs att bilagan till lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall1 skall ha följande lydelse. Immunitet och/eller privilegier gäller för Immunitet och/eller privilegier gäller för rige om Nordiska inves- Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 1 Lagen omtryckt 1994:717. 3 Ärendet och dess beredning Vid det nordiska statsministermötet i ställde sig de fem nordiska regeringscheferna principiellt positiva till att erbjuda , och medlemskap i investeringsbanken (NIB). De nordiska statsministrarna gav sina finans- och ekonomiministrar i uppdrag att till statsministrarnas möte komma med förslag till villkor för en sådan anslutning. För denna uppgift inrättades en nordisk ämbetsmannagrupp under svenskt ordförandeskap, vilken för de nordiska finansministrarna presenterade förslag till generella anslutningsvillkor . De nordiska statsministrarna beslutade samma månad 2003 att inbjuda de baltiska staterna att bli medlemmar i på basis av de generella villkor som föreslagits av finans- och ekonomiministrarna. De nordiska statsministrarna gav vidare sina finans- och ekonomiministrar i uppdrag att genomföra förhandlingar med sina baltiska kollegor i syfte att realisera medlemskap för de baltiska länderna i banken. Den nordiska ämbetsmannagrupp som upprättats för att ta fram förslag till anslutningsvillkor fick i uppdrag att genomföra förhandlingarna. Förhandlingarna avslutades /2004 och resulterade bland annat i ett förslag till ny överenskommelse om NIB som innebär att , och blir medlemmar i banken . undertecknade representanter för de nordiska och baltiska ländernas regeringar överenskommelsen. Överenskommelsen återfinns i bilaga 1 till denna proposition. De nya stadgarna för banken återfinns i bilaga 2. Överenskommelsen innehåller ett förbehåll för ratifikation. Om samtliga medlemsländer deponerar sina ratifikationsinstrument före kan den nya överenskommelsen träda i kraft . I brev av från ordförande till Nordiska ministerrådets ordförande hälsades de baltiska länderna välkomna till NIB och meddelades att i övrigt inte hade några kommentarer till den nya överenskommelsen. Den föreslagna lagändringen är av enkel beskaffenhet. Regeringen anser därför att Lagrådets yttrande inte behöver inhämtas. Nordiska investeringsbanken (NIB) är de nordiska ländernas gemensamma finansieringsinstitution med huvudkontor i . Banken upprättades i syfte att stärka nordiskt samarbete och ekonomi genom att ge lån och garantier på bankmässiga villkor till investeringsprojekt i och till export av nordiskt intresse. I takt Prop. 2003/04:162 med det nordiska näringslivets internationalisering har NIB:s verksamhet Lån och garantier utfärdas sålunda till projekt i länder utanför som är av ömsesidigt intresse för mottagarlandet och . NIB prioriterar finansiering av infrastruktur- och industriinvesteringar i de nordiska ländernas närområden, och särskilt miljöförbättrande investeringar i Östersjö- och . Banken erbjuder sina kunder långfristiga lån på konkurrenskraftiga, marknadsmässiga villkor till projekt som uppvisar betryggande säkerhet och god riskklass. NIB grundades formellt genom en internationell traktat mellan , , , och . Denna traktat (Överenskommelse om upprättandet av Nordiska Investeringsbanken) undertecknades 1975 och trädde i kraft efter parlamentarisk behandling och ratifikation. NIB inledde sin verksamhet . I överenskommelsen 1975 definierades bankens juridiska status och dess grundläggande rättigheter och skyldigheter. undertecknade de nordiska länderna en ny överenskommelse om banken. Överenskommelsen föranledde inte ändringar i bankens juridiska status men tydliggjorde NIB som en internationell finansieringsinstitution. Vidare beviljades banken privilegier och immunitet i enlighet med vad som gäller för övriga internationella finansieringsinstitutioner, såsom Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, Europeiska Investeringsbanken och Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling (). NIB har ingått bilaterala överenskommelser med de flesta av de länder utanför i vilka banken erbjuder finansiering. Dessa överenskommelser innefattar bland annat bestämmelser om skydd för investeringar och om privilegier för banken. NIB har ingått sådana överenskommelser med , och . Dessa överenskommelser kan bli föremål för revidering i och med de tre baltiska ländernas medlemskap i banken. Överenskommelsen trädde i kraft efter ratifikation i vart och ett av de nordiska länderna. NIB har styrts utifrån dessa bestämmelser och bankens stadgar såsom de efterhand har reviderats. NIB har även ingått en värdlandsöverenskommelse med den finska regeringen. I värdlandsöverenskommelsen återfinns mer detaljerade bestämmelser om bankens immunitet och privilegier som särskilt har kopplingar till det förhållandet att banken har sitt huvudkontor i . I sistnämnda överenskommelse regleras också frågor som rör t.ex. personalens beskattning, pensioner och socialskydd. Frågan om medlemskap i för , och har varit föremål för diskussion och överväganden . NIB har täta relationer med de baltiska länderna. upprättades ett baltiskt investeringsprogram som en särskild låneordning inom banken. utgör NIB:s utestående och avtalade lånestock i ca en fjärdedel av NIB:s totala internationella lånestock. NIB är den största enskilda externa finansiären av energisektorn i och en av de största i transportsektorn. beslutade att nyutlåning till de Prop. 2003/04:162 baltiska länderna kunde ske utan särskilda garantier från andra än All utlåning till nya projekt i de baltiska länderna som är av gränsöverskridande intresse mellan och , eller i övrigt uppfyller bankens krav på nordiskt intresse, kan numera betraktas som bankens ordinarie utlåning. Eftersom NIB ursprungligen grundades som en regional fem nordiska länderna innehöll inte överenskommelsen bestämmelser om intagande av nya medlemmar i banken. För att nya medlemmar skall kunna tas in krävs därför formellt att en ny, reviderad överenskommelse ingås. Denna skall godkännas och ratificeras av såväl de nya som de ursprungliga medlemmarna. Den nya överenskommelsen skall träda i kraft tidigast . Vid ikraftträdandet upphör överenskommelse att gälla. 5 Innehållet i den nya överenskommelsen Den nya överenskommelsen om NIB bygger på grundprincipen att de baltiska länderna skall bli fullvärdiga medlemmar i banken på samma villkor som de nuvarande medlemsländerna. Överenskommelsen innebär vidare att alla medlemmar skall ha samma rättigheter och skyldigheter som de nuvarande medlemmarna har enligt den nuvarande överenskommelsen. Utvidgningen av medlemskretsen föranleder inte någon ändring i bankens verksamhetsområde eller vad gäller dess rättigheter och skyldigheter. Den grundläggande principen bakom revideringen av överenskommelsen och stadgarna är att företa endast sådana förändringar som är nödvändiga för att möjliggöra ett utvidgat medlemskap på basis av de villkor som angivits ovan. Därför har endast några få ändringar gjorts i den nya överenskommelsen i förhållande till överenskommelsen 1998. De viktigaste förändringarna i överenskommelsen, och vad gäller förhållanden för banken i övrigt, kan sammanfattas i följande punkter. En central utgångspunkt vid hanteringen av de finansiella följderna av de baltiska ländernas medlemskap i har varit att säkerställa att banken även i fortsättningen får en hög kreditvärdering av kreditvärderings- instituten. Grunddragen i bankens finansiella struktur skall bevaras. Finansiellt behandlas utvidgningen av medlemskretsen i banken som en nyemission. De nya medlemmarna skall inbetala sina andelar av grundkapitalet samt sina andelar av bankens reservkapital i enlighet med en fördelningsnyckel som baserar sig på de åtta medlemsländernas bruttonationalinkomst. Inbetalningarna till grundkapitalet skall ske . Inbetalningarna till reserverna, vilka beloppsmässigt är cirka så stora som inbetalningarna till grundkapitalet, skall kunna göras . Dessa betalningar skall vara fullt De närmare villkoren för inbetalningarna skall Prop. 2003/04:162 bestämmas i särskilda avtal mellan de nya medlemsstaterna och NIB. Bankens ordinarie lånekapacitet, som är , ökar med som en konsekvens av utvidgningen. Utvidgningen av medlemskapet medför behov av att revidera strukturen för bankens ledande och kontrollerande organ. De huvudsakliga förändringarna innebär följande. Ägarna, det vill säga de åtta medlemsländerna, skall var och en vara representerad av en regeringsmedlem i bankens råd. Enligt den nuvarande överenskommelsen beslutar (finans- och ekonomiministrarna) om ändring av bankens stadgar, ökning av bankens grundkapital, förfarandet vid ett medlemslands utträde ur banken samt om bankens likvidation. godkänner också styrelsens förvaltningsberättelse och bankens årsbokslut. Bankens råd skall i huvudsak ha de befogenheter som har . För fullständighetens skull har dock ett tillägg gjorts i den nya överenskommelsen som innebär att bankens råd också skall ha befogenhet att besluta om minskning av grundkapitalet. Vidare skall bankens råd kunna besluta om tolkning och tillämpning av bestämmelserna i överenskommelsen och stadgarna. Bankens råd skall dock inte ha befogenhet att besluta om stadgeändringar som avser rådets sammansättning och befogenheter. För sådana ändringar krävs en ny överenskommelse. skall även fortsättningsvis beredas tillfälle att yttra sig över förslag till stadgeändringar av principiell betydelse för bankens ändamål, verksamhet och drift. Sedan de baltiska staterna blivit medlemmar i banken skall även parlamenten i , och beredas tillfälle att yttra sig i sådana fall. skall bestå av åtta medlemmar, med en medlem utsedd av varje medlemsland. Medlemmarna skall ha varsin suppleant. Enligt den nuvarande ordningen består styrelsen av 10 medlemmar två medlemmar med varsin suppleant från varje land. , med ansvar för revision och tillsyn av bankens verksamhet, skall även fortsättningsvis bestå av tio medlemmar. Bankens råd skall utse de två ledamöter som skall inneha posterna som ordförande respektive vice ordförande. samt parlamenten i , och skall utse övriga ledamöter, en representant för varje medlemsland. Den nuvarande ordningen innebär att utser fem representanter, en från varje medlemsland. De fem övriga ledamöterna utses av . Banken har de fem nordiska medlemsländernas språk som officiella språk. Det innebär att överenskommelsen om NIB och bankens stadgar finns i fem likvärdiga versioner. Dessutom finns en översättning till engelska av grunddokumenten. Medlemsländerna har enats om att bankens officiella språk Prop. 2003/04:162 skall vara engelska och svenska, som redan nu är de två språk som används mest i bankens externa verksamhet. Att behålla svenskan som officiellt språk knyter an till bankens nordiska rötter. För en smidig funktion av bankens ledande och beslutande organ skall dock engelska språket användas till exempel i bankens råd och styrelse i såväl dokument som överläggningar. Trots att de officiella språken är engelska och svenska, avser banken att, i mån av möjlighet, även i fortsättningen betjäna sina kunder i medlemsländerna på deras respektive språk. Den nya överenskommelsen innefattar två nya bestämmelser med följande innehåll. Frågor angående tolkning eller tillämpning av bestämmelserna i överenskommelsen som uppkommer mellan ett medlemsland och banken eller mellan bankens medlemsländer skall, enligt vad som stadgas i artikel 16, hänskjutas till bankens styrelse för utlåtande. Ett medlemsland som särskilt berörs av den fråga som behandlas skall ha rätt att utse en särskild representant att närvara på styrelsens möte då denna fråga behandlas. Frågan jämte styrelsens utlåtande skall sedan hänskjutas till bankens råd för slutgiltigt avgörande. I överenskommelsens artikel 17 anges vidare att varje medlemsland utan dröjsmål skall vidta nödvändiga åtgärder för att implementera bestämmelserna i den nya överenskommelsen, särskilt de bestämmelser som gäller immunitet och privilegier för banken och vissa personer som är knutna till banken. Syftet med denna nya bestämmelse är att trygga en fullständig och nationell implementering av bestämmelserna i överenskommelsen. Överenskommelsens bestämmelser om immunitet och privilegier bör införlivas i svensk rätt genom det lagförslag som behandlas i avsnitt 7. Den nya överenskommelsen inklusive de nya stadgarna återfinns i bilagorna till propositionen. 6 Godkännande av överenskommelsen Regeringens förslag: godkänner överenskommelsen mellan , , , , , , och om Nordiska investeringsbanken. Skälen för regeringens förslag: De tre baltiska länderna, , och , är stora och viktiga låntagare i NIB. Under 1990- talet genomfördes ett baltiskt investeringsprogram som en särskild låneordning inom banken. utgör NIB:s utestående och avtalade lånestock i ca en fjärdedel av bankens totala internationella lånestock. NIB är den största enskilda externa finansiären av energisektorn i och en av de största i transportsektorn. Banken har ett totalengagemang i i samma storleksordning som andra multilaterala finansieringsinstitutioner såsom Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (), Europeiska investeringsbanken . 2003/04:162 (EIB) och . Utlåningen till de baltiska länderna kan numera betraktas som ordinarie utlåning från banken. NIB har således stor betydelse för de baltiska staterna och utlåningen till dessa länder har en avsevärd vikt i bankens verksamhet. Det är därför naturligt att dessa länder blir medlemmar i . En sådan utvidgning av bankens medlemskrets innebär en förstärkning av NIB och öppnar möjligheter att stärka näringslivet och exportindustrin i såväl de baltiska som de nordiska länderna. Ett medlemskap för de baltiska länderna innebär en viktig förstärkning av det nordisk-baltiska samarbetet i stort. Ett sådant steg har stor principiell betydelse då det är första gången som de baltiska staterna får möjlighet att bli medlemmar i en nordisk mellanstatlig institution. Ett medlemskap utgör ett led i en process mot ett utvidgat formaliserat samarbete mellan och . De baltiska ländernas medlemskap i skall också ses i ett vidare perspektiv, nämligen i ljuset av de baltiska ländernas medlemskap i . Genom det vidgade samarbete, som utvidgningen av NIB:s medlemskrets innebär, öppnas inte bara möjligheter till bättre ekonomisk tillväxt och utveckling i . Det ger också denna region ökad politisk styrka i den nya utvidgade Europeiska unionen. Baltiskt medlemskap i stärker den nordliga dimensionen i det europeiska samarbetet och samarbetet NordenBaltikum i EU/EES- sammanhang. Medlemskap för de baltiska länderna i NIB stärker vidare NIB:s ställning i och skapar möjligheter till affärer utöver vad som är möjligt. Det är ett led i utvecklingen mot en mer integrerad nordisk-baltisk ekonomi och leder dessutom till förbättrade förutsättningar för närområdessamarbete österut. Regeringen anser mot denna bakgrund att de baltiska staterna bör bli medlemmar i . Överenskommelsen förutsätter en ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall och skall därför enligt 10 kap. 2 § regeringsformen godkännas av . 7Ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall Regeringens förslag: Lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall ändras så att den omfattar den nya överenskommelsen om Nordiska investeringsbanken. Skälen för regeringens förslag: Frågor om immunitet och privilegier för internationella organ och personer med anknytning till sådana organ regleras i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Enligt 4 § åtnjuter vissa i en bilaga till lagen angivna organ och personer med anknytning till sådana organ immunitet och privilegier enligt vad som bestäms i avtal som är i kraft i förhållande till . Immuniteten och privilegierna gäller i den utsträckning som framgår av överenskommelserna. Enligt lagen i dess nuvarande lydelse åtnjuter NIB immunitet och Prop. 2003/04:162 privilegier enligt vad som bestämts i överenskommelsen 1998 om upprättande av Nordiska investeringsbanken. Som framgått av det föregående har med anledning av de baltiska staternas medlemskap i banken en ny överenskommelse träffats mellan medlemsstaterna. Lagen bör därför ändras så att den omfattar den nya överenskommelsen. I den nya överenskommelsen har inte införts någon ändring vad gäller immunitet och privilegier i förhållande till vad som gäller . Enligt artikel 10, i såväl överenskommelsen som i den nya överenskommelsen, har bland andra av banken utsedda experter immunitet mot rättsligt förfarande vad avser handlingar som utförs i tjänsten på bankens vägnar. I den nuvarande lagtexten används dock begreppet experter som utför officiella uppdrag av banken. Regeringen föreslår att lagtexten ändras så att den bättre stämmer överens med ordalydelsen i nämnda artikel. Omfattningen av den immunitet och de privilegier som nämnda personer åtnjuter framgår som nämnts av överenskommelsen. Överenskommelsen om NIB träder i kraft efter den dag då samtliga medlemsländer har deponerat sina ratifikationsinstrument hos det norska , dock inte tidigare än . Med hänsyn till att det inte säkert kan anges när överenskommelsen blir bindande för bör den föreslagna lagändringen träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Enligt regeringens bedömning torde det inte uppkomma några kostnader till följd av förslagen i denna proposition. Överenskommelse om Nordiska investeringsbanken mellan , , , , , , och om Nordiska investeringsbanken , , , , , , och regeringar, nedan kallade medlemsländerna, vilka önskar stärka och ytterligare utveckla samarbetet mellan medlemsländerna genom Nordiska investeringsbanken, ursprungligen grundad av de nordiska länderna , som en gemensam internationell finansieringsinstitution jämställd med andra juridiska personer vilka bedriver jämförbar verksamhet i och utanför medlemsländerna, har kommit överens om följande: Nordiska investeringsbanken, nedan kallad banken, har till ändamål att bevilja finansiering på bankmässiga villkor och i överensstämmelse med samhällsekonomiska hänsyn för genomförandet av investeringsprojekt av intresse såväl för medlemsländerna som för andra länder vilka erhåller dylik finansiering. Banken skall ha ställning som internationell juridisk person med full rättshandlingsförmåga och i synnerhet ha rätt att ingå överenskommelser, förvärva och avyttra fast och lös egendom samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter. Bankens verksamhet skall bedrivas i överensstämmelse med dess stadgar vilka är bifogade till denna överenskommelse. Stadgarna kan ändras genom beslut av bankens råd på förslag av eller efter uttalande från bankens styrelse, med undantag av bestämmelserna om rådets sammansättning och befogenheter. och parlamenten i , och skall beredas tillfälle att yttra sig över förslag till stadgeändringar av principiell betydelse för bankens ändamål, verksamhet och drift. Bankens grundkapital tillskjuts av medlemsländerna. Ökning eller minskning av grundkapitalet sker genom beslut av bankens råd efter framställning från bankens styrelse. Grundkapitalets storlek, möjligheten till ökning eller minskning av kapitalet och dess fördelning mellan medlemsländerna behandlas i bankens stadgar. Bankens huvudsäte skall vara i . Talan mot banken kan endast väckas vid behörig domstol i ett lands territorium där banken har etablerat kontor, där banken har utsett ombud för mottagande av stämning eller som banken eljest uttryckligen godkänt. Talan kan emellertid väckas av ett medlemsland eller personer som företräder ett medlemsland eller vilkas krav härrör från ett medlemsland endast under förutsättning att banken uttryckligen samtyckt till detta. Beslut av judiciell eller administrativ myndighet får inte verkställas beträffande bankens egendom eller tillgångar oberoende av var och i vems besittning de befinner sig förrän beslutet vunnit laga kraft. Bankens egendom och tillgångar skall oberoende av var och i vems besittning de befinner sig vara undantagna från husrannsakan, rekvisition, konfiskation och expropriation genom exekutivt eller judiciellt förfarande. Banken, dess egendom och tillgångar kan inte bli föremål för processuella säkerhetsåtgärder såsom kvarstad. Bankens lokaliteter och arkiv samt de handlingar som tillhör eller innehas av banken skall vara okränkbara. Bankens officiella kommunikation skall ges samma behandling av varje medlemsland som detta land ger ett annat medlemslands officiella kommunikation. Banken, dess inkomster, tillgångar och egendom skall vara befriade från all beskattning med de preciseringar som nämns i denna artikel. Banken skall vara befriad från skatt på förvärv och överlåtelse av fastighet och värdepapper, när det är fråga om bankens officiella bruk. Bankens upplåning och utlåning samt upplåning från banken och ökning av bankens kapital skall vara befriade från alla skatter och avgifter av skattenatur. När banken eller fonder som har direkt anknytning till bankens verksamhet och som direkt förvaltas av banken gör upphandlingar eller utnyttjar tjänster som har ett betydande värde och som är nödvändiga för bankens officiella verksamhet, och när priset för sådana upphandlingar eller tjänster inkluderar skatter eller tullar, skall det medlemsland som påfört skatterna eller tullarna vidta lämpliga åtgärder för att bevilja undantag från dessa eller sörja för att de återbetalas, om de är möjliga att fastställa. Bestämmelserna i denna artikel gäller inte skatter och avgifter som endast utgör betalning för tjänster som samhället tillhandahåller. Alla styrelsemedlemmar, deras suppleanter, bankens anställda samt av banken utsedda experter skall oberoende av nationalitet beviljas immunitet mot rättsligt förfarande vad avser handlingar som utförts i tjänsten på bankens vägnar. Banken kan dock häva sådan immunitet i enlighet med Artikel 14. Immunitet skall emellertid inte gälla i fråga om civilrättsligt ansvar i händelse av skada som uppstår till följd av trafikolycka orsakad av nämnda personer. Alla styrelsemedlemmar, deras suppleanter, bankens anställda samt av banken utsedda experter som utför officiella uppgifter på uppdrag av banken 1)skall vara befriade från invandringsrestriktioner. Förutnämnda skall också gälla makar och beroende släktingar till nämnda personer.