prop · GR031d7 · 2004-01-01 00:00:00 — I detta avsnitt redovisas belopp för de totalförsvarsgemensamma myndigheterna vad gäller 2001-2003 som helt hänförliga till det militära försvaret. För det militära försvaret uppgick anvisat belopp till , varav Försvarsmaktens del utgjorde . De totalförsvarsgemensamma myndigheterna anvisades tillsammans . Utfallet för det militära försvaret uppgick sammanlagt till , varav utgjorde utfall för Försvarsmaktens anslag och verksamhet. Det totala anslagssparandet för det militära försvaret uppgick till . myndigheterna har en, , utnyttjat anslagskrediten med ca . Övriga myndigheter har ett underutnyttjande . Utfallet innebar sammantaget att utgifterna för Försvarsmakten understeg tillgängliga medel med . I jämförelse med utfallet innebär detta en minskning av utgifterna med ca . Av underutnyttjandet är hänförligt till anslag 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. och till anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Av anslagssparandet för förbandsverksamheten är utdragna RALS-förhandlingar en orsak, liksom att färre värnpliktiga än planerat utbildats. För materielanskaffningen beror två tredjedelar av sparandet på försening i leverans av åtta JAS 39- Gripen flygplan motsvarande . Regeringen beslutade och 2003 om indrag av anslagssparande för Försvarsmakten med och för med . Försvarsmakten har och vidtagit en rad åtgärder för att förbättra den ekonomiska styrningen i myndigheten. Regeringen gav i uppdrag åt () att genomföra en uppföljning och utvärdering av det utvecklingsarbete som genomförts inom Försvarsmakten, med anledning av den förstudie om Försvarsmaktens ekonomiska läge som ESV på regeringens uppdrag redovisade . överlämnade sin rapport till regeringen . Trots många förbättringar pekar ESV på ett antal kvarstående problemområden bl.a. saknas en samlande drivkraft för ekonomistyrning och problem finns avseende intern redovisning, IT- kommunikation, förändringar av organisation och arbetssätt samt tillvaratagande av ekonomisk kompetens. Försvarsdepartementet har till begärt in ett yttrande från Försvarsmakten där åtgärder för att komma tillrätta med problemen skall redovisas. För de fredsfrämjande truppinsatserna har använts , vilket 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 innebär ett underutnyttjande på . Av insatserna är Kfor den största med ett utfall på . För Sfor och Isaf uppgick utfallet till 36 respektive . Utöver dessa tre insatser har anslagsposten 6:1:2 Fredsfrämjande truppinsatser finansierat svenskt medlemskap i och befattningen som chef för , deltagande med officerare i US samt vissa kvarvarande avvecklingskostnader för Unifil. Återbetalning från FN avseende förbandsmissioner uppgick till . Regeringen beräknar att utgifterna för Försvarsmakten kommer att uppgå till . Det beräknade beloppet understiger kraftigt för myndigheten tillgängliga medel , dvs. anslag inklusive anslagssparande, och beror på den utgiftsbegränsning som regeringen, på grund av det statsfinansiella läget, beslutade i samband med den ekonomiska vårpropositionen 2003. Regeringen har i budgetpropositionen uttalat att en första redovisning av fördelningen av utgifter mellan det militära och det civila försvaret bör kunna ske i budgetpropositionen . Regeringen uppskattar att av de budgeterade utgifterna för politikområdet kan hänföras till verksamhetsområdet det militära försvaret. Målet för verksamhetsmålet är att resurserna skall kunna användas för de huvudändamål som har angetts för politikområdet Totalförsvar. 3.8.4Genomförda insatser och resultatbedömning 3.8.4.1 Bedömning av operativ förmåga Försvarsmakten har i årsredovisningen redovisat den operativa förmågan i olika avseenden. Vid bedömningen av den förmåga Försvarsmaktens verksamhet resulterat i har följande bedömningsgrunder tillämpats: -God: Resurser (kapaciteten) motsvarar eller överstiger behovet. Uppgifterna kan lösas. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 -Godtagbar: Brister och störningar nedsätter handlingsfriheten och förmågan. Uppgifterna kan dock i huvudsak lösas. -Icke godtagbar: Svåra brister. Uppgifterna kan ej lösas. Förmågan till försvar mot väpnat angrepp Försvarsmaktens förmåga att i nuvarande omvärldsläge lösa uppgifter inom ramen för ett väpnat angrepp bedöms sammantaget som godtagbar. Vid ett försämrat omvärldsläge bedöms brister bl.a. finnas inom områdena ledning, samövning i högre förband, långräckviddig precisionsbekämpning, underrättelseinhämtning, logistik och helikopterunderstöd. Dessutom bedöms uthålligheten som begränsad vid operationer i mer än en riktning. Förmågan att hävda vår territoriella integritet Försvarsmaktens förmåga att hävda svensk territoriell integritet bedöms sammantaget som godtagbar. Avsaknad av ett gemensamt operativt lednings- och övervakningssystem innebär begränsningar. Förmågan att bidra till fred och säkerhet i omvärlden Förmågan att bidra till fred och säkerhet i omvärlden bedöms sammantaget som godtagbar. Personalens ökade erfarenheter från såväl internationella insatser som internationell övningsverksamhet bidrar till att successivt höja denna förmåga. En fortsatt anpassning till multinationella ledningsstrukturer är nödvändig, främst avseende ledningsmetodik, ledningssystem, materiel och utbildning. rapporterade brister inom ammunitions- och minröjningsförmågan kvarstår. Enligt regeringen bedöms den framtida tillgången till rätt utbildade, lämpliga och intresserade personer vara den enskilt mest gränssättande faktorn när det gäller möjligheterna att genomföra fredsfrämjande insatser utomlands med beväpnad trupp. Regeringen utvecklar detta i inriktningsavsnittet längre fram. Förmågan att stärka det svenska samhället Förmågan att bidra till att stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred bedöms sammantaget som god. En utökad samordning med civila myndigheter med anledning av det vidgade hot- och riskperspektivet samt en översyn av författningar relaterade till beredskapssystemet bör dock genomföras. Förmågan att på kort sikt (högst efter regeringsbeslut) kunna utveckla förmåga att möta insatser av fjärrstridsmedel och begränsade luftrörliga insatsstyrkor bedöms som godtagbar. Förmåga att på medellång sikt (efter regeringsbeslut) och efter beslut om anpassningsåtgärder kunna möta mer omfattande militära operationer bedöms sammantaget som godtagbar. Försvarsmaktens samlade operativa förmåga Bedömningen av Försvarsmaktens operativa förmåga är gjord mot nuvarande säkerhets- och försvarspolitiska läge och i förhållande till ställda krav. Under dessa förutsättningar bedömer Försvarsmakten sammantaget förmågan att lösa de fyra huvuduppgifterna som godtagbar till god. Förmågan att kunna möta mer omfattande militära operationer är beroende av successiva anpassningsåtgärder. För detta är det väsentligt att nödvändig förvarning kan ges för att därmed medge nödvändiga beredskapshöjande åtgärder. Försvarsmaktens operativa förmåga är beroende av att såväl personal som insatsförband kontinuerligt övas och utvecklas. Försvarsreformen har inte i alla delar kunnat genomförs i den takt och i den utsträckning som ursprungligen antogs. Regeringen vill med anledning av detta understryka vikten av att tidigare fattade beslut om det militära försvarets inriktning fullföljs. Trots bristerna i genomförandet gör regeringen bedömningen att den operativa förmågan är godtagbar mot bakgrund av att omvärldsläget förbättrats ytterligare i närområde. Försvarsberedningens - vilja och vägval . följer Försvarsdepartementet genomförandet av försvarsreformen i ett särskilt Mot bakgrund av bl.a. denna uppföljning kan regeringen konstatera att det finns flera områden inom Försvarsmaktens verksamhet som utvecklas i en lägre takt och med en lägre ambitionsnivå än vad som ursprungligen förutsattes i den senaste försvarsbeslutet. Förhållandena i dessa avseenden har beskrivits i Försvarsberedningens junirapport. En övergripande slutsats som Försvarsberedningen drar är att om krav ställs på att den insatsorganisation som beslutades skall vara användbar, tillgänglig och ha hög materiell kvalitet är sannolikt insatsorganisationen generellt sett väl stor utifrån vad som långsiktigt kan materiel- och personalomsättas, utbildas och övas. Regeringen gör ingen annan bedömning. Regeringen har, som ett led i att anpassa Försvarsmaktens insatsorganisation till de krav som ställs utifrån den säkerhetspolitiska situationen och gällande ekonomiska och verksamhetsmässiga begränsningar, beslutat om att insatsorganisationens beredskap skall differentieras. Regeringen har därutöver och med utgångspunkt i Försvarsberedningens rapport beslutat om anvisningar för Försvarsmaktens underlag inför försvarsbeslutet . 3.8.4.2 Utbildning, planering m.m. De operativa lednings- och underhållsförbanden har bl.a. bestått av Högkvarteret, Operativa insatsledningen med taktiska kommandon en divisionsledningsbataljon, en operativ sambandsbataljon och en signalspaningsbataljon m.m. Försvarsmakten har utrett vissa frågor som rör myndighetens centrala ledning. Som ett resultat av detta arbete beslutade regeringen att Operativa insatsledningen fr.o.m. upphör att vara en egen organisationsenhet, för att därefter ingå som en enhet inom Högkvarteret. Andra konsekvenser av Försvarsmaktens utredning är att strategiledningens samordnande roll inom Högkvarteret förstärks och omfattar både insats- och verksamhetsledningen inom Försvarsmakten. Inspektörerna för armé-, marin- och flygstridskrafterna har flyttats från de taktiska kommandona till Högkvarterets grundorganisa- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 tionsledning och ansvarar där för den årliga produktionsledningen av respektive stridskraft. Vid sidan av armé- marin- och flygvapeninspektörerna har särskilda ledningsrespektive utbildningsinspektörer inrättats i Högkvarteret. Operativa insatsledningen har fortsatt utvecklingen av den operativa ledningsförmågan. En operativ fältövning har ägt rum. De taktiska kommandona har genomfört stabs- och sambandsövningar, lett nationella övningar inom respektive stridskraft samt medverkat i internationella övningar såsom Strong Resolve, Nordic Peace m.fl. Inom de operativa underhållsförbanden har en utveckling av funktionen och förbanden påbörjats. Utvecklingen sker inom ramen för studien fokuserad logistik samt inom utvecklingen av NBF. Övningsverksamheten vid de operativa underhållsförbanden har varit av begränsad omfattning. Inom Försvarsmaktens grundorganisation inrättades FMLOG . Verksamheten har präglats av etablering på de nya verksamhetsställena och arbetet med den omfattande omförrådsställning och materielavveckling som pågår inom myndigheten. Ett stort antal förrådsbyggnader har avvecklats. Logistiskt stöd till förbandsverksamheten inklusive den internationella verksamheten har lämnats. Verksamheten vid örlogsvarv samt viss stödverksamhet i har tillförts FMLOG, varför organisationsenheten vid årets utgång hade ca 300 fler anställda än vad som ursprungligen planerats. Se vidare personalavsnittet under 3.8.5.1 utbildning, planering m.m. fastställde Försvarsmakten en utvecklad modell för kostnads- och produktivitetsuppföljning inom FMLOG. Försvarsmakten har i delårsrapporten återrapporterat utvecklingen inom FMLOG. Försvarsmakten bedömer att prognostiserade besparingar om samt för året uppsatta rationaliseringsmål kommer att uppnås. Regeringen kan konstatera att verksamheten vid de operativa lednings- och underhållsförbanden fortsatt präglats av grundorganisatoriska omställningar. Strategiledningens samordnande roll inom Högkvarteret har stärkts vilket är i linje med regeringens intentioner. har övningsverksamheten inom de 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 operativa lednings- och underhållsförbanden generellt sett varit begränsad. Den effekt som insatsorganisationens förband erhållit handlar främst om att leda verksamhet ägnad att möta begränsade insatser, möta intrång på svenskt territorium, ingripa mot kränkningar samt genomföra fredsfrämjande verksamhet. Förmågan att leda större och sammansatta operationer har inte förbättrats i någon avgörande utsträckning. FMLOG har inrättats och etablerats på respektive verksamhetsställe. Verksamhetens ekonomiska omsättning uppgick till . Regeringen understryker vikten av att utnyttja den rationaliseringspotential som bör finnas inom verksamhetsområdet. Regeringen bedömer mot bakgrund av det gynnsamma säkerhetspolitiska läget i vårt närområde att läget inom lednings- och underhållsförbanden är godtagbart. I arméstridskrafterna har bl.a. följande förband ingått. Fyra brigadstab/ledningskompanier, sexton mekaniserade bataljoner (122/90, 121/90, 90 m.fl.), tolv markstridsbataljoner, två jägarbataljoner, fyra pionjärbataljoner samt fyra brigadhaubitsbataljoner 77B. Organiseringen av ett antal nya förband, bl.a. en divisionsunderrättelsebataljon, tre säkerhetsbataljoner, två jägarbataljoner samt en NBC- insatsstyrka prioriterades likaså. Dessa bedöms vara organiserade och operativa 2004. Vidare underströk regeringen vikten av att förband, anmälda till internationella styrkeregister, skulle fortsätta att utvecklas. prioriterade regeringen den fortsatta avvecklingen av krigsförband som enligt planerna skulle vara genomförd till 2004. Denna avveckling följer Försvarsmaktens tidsplan. Nedan redovisas genomförd verksamhet inom arméstridskrafterna uppdelat på divisionsförband, nationella skyddsstyrkor, armébrigadförband samt hemvärnsförband. Vid divisionsförbanden har grundutbildning av bl.a. underrättelse-, luftvärns- och fältarbetsförband genomförts 2002. Huvuddelen av alla divisionsförband har utvecklats och moderniserats. De värnpliktiga har nått tillräcklig färdighetsgrad för att kunna tjänstgöra vid internationella förband och för att kunna krigsplaceras i plutoner och kompanier i insatsorganisationen. Vid de nationella skyddsstyrkorna har militärdistriktsorganisationens ledningsförmåga utvecklats och vidmakthållits genom olika typer av övningsverksamhet. Södra militärdistriktets genomförda övning har bidragit till vidmakthållande av egen ledningsförmåga och givit deltagande personal från övriga militärdistrikt och civila myndigheter värdefulla erfarenheter. Verksamheten vid hemvärnet har i stort följt ambitionen i utbildningen. Förbandsövningsverksamheten har generellt visat på en ökad kontraktsuppfyllnad. Detta har medfört att utbildningsnivån har kunnat höjas vid många förband. Vid armébrigadförbanden har grundutbildningen av bl.a. tre reducerade mekaniserade bataljoner, del av brigadluftvärnsbataljon, pionjärbataljon och underhållsbataljon genomförts med ett gott till mycket gott resultat. Vidare har Försvarsmakten utvecklat de internationella erfarenheterna och inom brigads ram samövat en tillfälligt sammansatt mekaniserad bataljon, bestående av tre mekaniserade skyttekompanier vid övningen Strong Resolve i . Detta förband har uppnått mycket goda resultat på kompaninivå. Deltagande totalförsvarspliktiga och officerare har dock inte krigsplacerats som en bataljon. Övriga förband som samövat regionalt eller genomfört lokala slutövningar har inte uppnått lika hög nivå. De totalförsvarspliktiga har dock uppnått tillräcklig förmåga för att kunna tjänstgöra vid internationella förband och för att krigsplaceras i insatsorganisationen. Enligt Försvarsmaktens redovisning håller utbildning och övning till och med kompaninivå en hög standard såväl nationellt som internationellt. Försvarsmakten har till regeringen anmält brister avseende kompetensen att leda strid med högre förband. För att utveckla officerskårens förmåga att leda högre förband krävs en fortsatt ambitionsökning inom övningsverksamheten på högre förbandsnivå. Vid flera förband utvecklas metoder med hjälp av simulatorer och ledningsträningsanläggningar för att komma till rätta med de anmälda bristerna i officerskårens kompetens att leda och utbilda högre förband. Övningsverksamheten har kunnat genomföras med i huvudsak gott resultat. Regeringen bejakar utvecklingen mot fler datorstödda stabstjänstövningar vilket ger god effekt till låg kostnad. Större övningar med förband är dock fortfarande viktiga för att utveckla den operativa förmågan. genomfördes två stora s.k. Livexövningar; Strong Resolve och Nordic Peace. Båda övningarna planerades och genomfördes enligt Försvarsmaktens bedömning med mycket gott resultat. Delar av staben i den mekaniserade bataljonen 90 I deltog i dessa övningar. Försvarsmakten redovisar att resultatet i huvudsak varit gott och att det finns endast mindre brister inom förbandet. har följande viktigare materielsystem tillförts arméstridskrafterna. Till divisionsförbanden har artillerilokaliseringsradar () slutlevererats. Fortsatt utveckling av stridsledningsenhet till luftvärnsrobotsystem 97 samt av luftvärnsrobotsystem 23 (Bamse) har genomförts. Vid de nationella skyddsstyrkorna har den materiella förnyelsen för hemvärnet fortsatt med bl.a. personlig utrustning, men även med tillförsel av modern gruppmateriel från avvecklade förband. Säkerheten i samband med hantering av vapen har höjts ytterligare. Till armébrigadförbanden har stridsvagn 122 Leopard och slutlevererats. Anskaffning av minskydd till ett stridsvagnskompani 122 är påbörjad och skyddspaket till avsedda för internationell tjänst är under leverans. Vidare har splitterskyddade trupptransportfordon (pansarterrängbil 203) delserie 1 slutlevererats. Dessa fordon är avsedda för förband anmälda till internationella styrkeregister. Genomförd verksamhet har främst givit effekt avseende förmågan att möta begränsade insatser, möta intrång på vårt territorium, ingripa mot kränkningar samt genomföra fredsfrämjande operationer. Kompetensen att leda och genomföra väpnad strid samt att logistiskt understödja denna har utvecklats. Regeringen anförde i prop. 2001/02:159 Frivillig försvarsverksamhet inom totalförsvaret att hemvärnet skall utgöra en väsentlig del av de nationella skyddsstyrkorna. Enligt regeringen finns huvuddelen av de förmågor som kommer att behövas inom de nationella skyddsstyrkorna i hemvärnsförbanden. Detta gör att det är av 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 betydelse att hemvärnet kan ha en väl fungerande utbildning och rekrytering. Utbildningen vid hemvärnets förband genomförs i möjligaste mån integrerat med övriga förbands utbildningar och övningar för att kunna uppnå kraven på integrering med andra förband i insatsorganisationen. Försvarsmakten har redovisat att hemvärnspersonalen, liksom , fortsatt att minska i antal. Totalt har hemvärnspersonalen i förbanden minskat från ca 64 000 till ca 58 000, en minskning med . skedde emellertid en nyrekrytering till hemvärnet med omkring 3 000 personer. Av de nyrekryterade var under . Regeringen ser positivt på denna föryngring av förbandens personal. En sammanställning över de senaste årens genomförda tjänstgöringsdagar visar på en ojämn utveckling. Antalet tjänstgöringsdagar var totalt 200 000. Detta är en ökning med ca jämfört med , men en minskning i förhållande till 2000. Vid arméstridskrafterna har förbandsutbildningen genomförts enligt plan och värnpliktsomgång 2002/2003 är slutförd. har bl.a. arméns slutövning (ASÖ 03) genomförts. Huvuddelen av de förband som grundutbildas inom armén under /03 har samövats upp till nivån kompani/bataljon. Övningen har enligt Försvarsmaktens bedömning genomförts med mycket gott resultat. Försvarsmakten anmäler att de brister som armébrigadförbanden hade efter /2002 i huvudsak har kunnat åtgärdas, främst vad avser samövning i bataljons- och brigadförband. Regeringens samlade bedömning mot bakgrund av det gynnsamma säkerhetspolitiska läget i vårt närområde, är att läget inom arméstridskrafterna i huvudsak är godtagbart. I marinstridskrafterna har bl.a. ingått två underhållsbataljoner samt signalspaningsfartyget , två ytstridsflottiljer, en minkrigsflottilj samt en ubåtsflottilj, delar av en amfibiebrigadledning med brigadkompanier samt tre amfibiebataljoner. inriktades marinstridskrafterna bl.a. mot att kunna hävda vår territoriella integritet 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 och att kunna stödja svenska intressen i närområdet. Regeringen angav även vikten av att marinstridskrafterna fortsatt skulle medverka i det vidgade Östersjösamarbetet. Regeringen angav även att marinstridskrafternas fortsatta utveckling av internationell förmåga skulle prioriteras till de förband som anmälts till internationella styrkeregister. Regeringen kan konstatera att inriktningen av marinstridskrafterna i stort följts och genomförts. har bl.a. ytstridsförbanden varit insatta inom ramen för incidentberedskapen. Ubåtsförbandet har genomfört operativa spaningsföretag. Minkrigsförbandet har utfört flera uppdrag avseende sjöammunitionsröjning. Även akuta sjuktransporter har genomförts. Samverkan med bl.a. avseende sjölägesinformation har genomförts kontinuerligt . Såväl ytstridsförbanden, amfibieförbanden som ubåtsförbandet har deltagit i internationell övningsverksamhet och i systemverifiering med gott resultat. Samtliga sjöstridsförband har genomfört övningarna Sammarin/Nordic Peace 02 med bra resultat. Likaså har marinen deltagit i Strong Resolve, Baltops 02, Joint Course och Flag Officer . Minröjningsoperationen MCOPLIT-02 som genomfördes i litauiska farvatten, har haft en stark koppling till den gemensamma baltiska sjöstyrkan Baltron. Baltron har aktivt deltagit i såväl planering som genomförande. Detta ligger väl i linje med tidigare regeringsbeslut om att de baltiska länderna skall ges en mer central roll under planeringen och genomförandet av verksamheten. Utöver ovan nämnda verksamhet bedömer regeringen att internationaliseringen av marinstridskrafterna fortgår i enlighet med regeringens inriktning avseende förband anmälda till internationella styrkeregister. Resultatet har i huvudsak varit gott även om vissa svårigheter vad gäller rekrytering fortfarande kvarstår. Stridsfartygsförbandens effekt i sjömålsstrid har förstärkts i och med tillförsel av ett moderniserat robot 15-system till ytstridsflottiljerna. Minkrigsförbandets möjligheter till alternativa metoder för minröjning har utökats med tillförsel av sjöammunitionsgrupper. Anskaffningen av mobila högmaster för samband samt splitterskyddade ledningsplatser har väsentligt ökat ledningskapaciteten vid amfibieförbanden. splitterskyddade stridsbåtar har förbandens skyddsnivå höjts väsentligt. Projekt fortsätter enligt plan. Halvtidsmoderniseringen av är avslutad. Genomförd förbandsverksamhet har främst givit effekt avseende förmågan att möta begränsade insatser, möta intrång på territoriet, ingripa mot kränkningar, genomföra fredsbevarande och fredsframtvingande operationer, lämna stöd till humanitär verksamhet samt samverkan med civila myndigheter. Vidare har den internationella kompetensen, lednings- och underrättelsekompetensen, kompetensen att leda och genomföra väpnad strid samt att logistiskt understödja densamma utvecklats. Vid marinstridskrafterna har förbandsutbildningen genomförts enligt plan och utbildningen av värnpliktsomgång 2002/2003 är i stort genomförd. Vid amfibieförbanden har utbildningen påbörjats. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att läget inom marinstridskrafterna är gott. I flygstridskrafterna har bl.a. ingått: tre stridslednings- och luftbevakningsbataljoner, en radarflyggrupp FSR 890, åtta flygbasbataljoner (flygbasbataljon 04, som är under uppbyggnad), fem divisioner JAS 39 , två divisioner JA 37 , en division AJS 37 samt fyra centrala och två regionala transportflygdivisioner. har en JA 37 division avvecklats. Inom flygvapnets lednings- och underhållsförband har stridslednings- och luftbevakningsförbanden och basförbanden uppnått i huvudsak goda resultat. En högre avgångsprocent än beräknat hos de totalförsvarspliktiga ledde dock till att förbanden inte kunde delta fullt ut i flygvapenövningen FVÖ 02. Detta ledde i sin tur till att de uppställda målen inte kunde uppnås helt. Utbildningen av basfunktionen inom snabbinsatsstyrkan Swafrap har däremot nått de uppställda målen.