prop · GR031d23 · 2004-01-01 00:00:00 — Detta berodde enligt myndigheterna framför allt på de omfattande ombyggnaderna vid reaktorerna 1 och . Myndigheternas granskning av den nya säkerhetsanalysen för slutförvar för radioaktivt driftavfall i Forsmark (SFR) har fortsatt . Även utbyggnaden av mellanlagret för använt kärnbränsle (CLAB) har följts av myndigheterna i större omfattning än planerat, då brister i hållfasthetsberäkningarna upptäckts. Myndigheternas forskningsverksamhet utgör ett stöd för tillsynsarbetet och är viktig för att vidmakthålla och utveckla den nationella kompetensen inom de olika disciplinerna. Ett internationellt vetenskapligt råd har inrättats för att bistå SSI i frågor som rör elektromagnetiska fält, och ett nationellt vetenskapligt råd för att bistå myndigheten i frågor om UV-strålning. De båda myndigheterna har redovisat var sin 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 forskningsstrategi respektive forskningsplan för till regeringen. Vid det sjätte partsmötet under konventionen om biologisk mångfald (CBD) i liksom vid i antogs globala mål om att avsevärt minska förlusten av biologisk mångfald till 2010. EU har ett mer långtgående mål om att stoppa förlusten av biologisk mångfald till . Dessa likartade politiskt antagna mål framhäver behovet av att utforma ett nationellt sextonde miljökvalitetsmål för biologisk mångfald. har presenterat ett sådant förslag. Förslaget kommer att behandlas i samband med den fördjupade redovisningen av arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Vid antogs också riktlinjer för hanteringen av främmande arter. Riktlinjerna innehåller principer för riskbedömningar och förebyggande åtgärder i syfte att minimera problemen med främmande arter. Riktlinjer antogs vidare för nationella regler och lagstiftningar för tillträde till nationella genresurser och säkerställande av en rättvis fördelning av vinsterna från användningen av sådana genresurser. Vid mötet antogs även en strategisk plan för konventionen. Planen tydliggör konventionens centrala roll för bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald samt understryker vikten av iakttagande av hänsyn till biologisk mångfald i andra sektorer. arbetar för att skapa en ny förvaltningsplan för valar inom internationella valfångstkommissionen (IWC). Inom ASCOBANS (Agreement on the Conservation of Small Cetaceans of the Baltic, Northeast , Irish and North Seas) togs beslut om att stödja en ny åtgärdsplan för tumlare i och att ta initiativ till en liknande plan för tumlare i . arbetar också inom HELCOM för att skapa förvaltningsplaner för säl runt våra kuster. Vid partsmötet under konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (CITES), som hölls i , listades kommersiella organismer som hotas av utrotning som valhaj, brugd, sjöhästar och sjögurkor. Beträffande en regionalt förvaltad fiskart, tandnoting, beslutades att samarbetet med den regionala organisation som primärt ansvarar för beståndens förvaltning skall utökas. har redovisat uppdraget om Rapporten har remitterats och beredning pågår inom . Verket har också tagit fram föreskrifter för hur förordningen (2001:554) om miljökvalitetsnormer för fisk- och musselvatten skall tillämpas. i redovisade sitt uppdrag angående arbetet med omhändertagande av döda sälar efter sälepizootin 2002. i redovisade sitt uppdrag att göra en utvärdering av verksamheten med biologisk myggkontroll vid Nedre . Enligt redovisningen finns ett utbrett starkt krav på åtgärder mot myggplågan. I redovisningen anges att de bekämpningar som genomförts inte visat några bieffekter som skulle förhindra att verksamheten drivs vidare, men att det inte finns tillräckligt underlag för en slutlig bedömning av effekterna vid långvarig behandling. Det är angeläget att utveckla kunnande och teknik som är anpassad till förhållandet i vårt land, och det föreslås i redovisningen att staten lämnar ett årligt bidrag om till att i regi utveckla biologisk myggbekämpning i Nedre . Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till Konventionen om biologisk mångfald kommer att träda i kraft . hade 57 nationer ratificerat protokollet, däribland och EG. EG-direktivet (2001/18/EG) om avsiktlig utsättning av genmodifierade organismer i miljön genomfördes i svensk rätt genom förordningen (2002:1086) om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. inom området genetiskt modifierade organismer (GMO) utvecklas. Som ett komplement till EU:s lagstiftning om bl.a. gränsöverskridande transporter inom EU genomförs Cartagenaprotokollets bestämmelser genom en ny förordning om gränsöverskridande förflyttning av genetiskt modifierade organismer. Förordningen innebär framför allt att krav införs för export av GMO från EU samt att regler införs om oavsiktliga gränsöverskridande transporter av GMO. antog rådet en förordning om spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer. Det nya spårbarhetssystemet skall möjliggöra märkning av genetiskt modifierade organismer och säkerställa att användare blir informerade om huruvida produkterna innehåller eller är framställda av genetiskt modifierade organismer. Förordningen innebär ett steg mot ökad harmonisering av märknings- och spårbarhetsreglerna inom den inre marknaden. Syftet med spårbarhetssystemet är även att förbättra möjligheterna att härleda och dra tillbaka produkter om de visar sig ge oförutsedda hälso- eller miljöeffekter. Konsumenterna skall genom förordningen få bättre förutsättningar för sitt fria val. Förordningen om spårbarhet och märkning omfattar alla GMO och produkter som innehåller eller är framställda från GMO som har marknadsgodkännande i EU. antog rådet även en förordning om GMO i livsmedel och foder. Parallellt med förordningsarbetet har frågan om samexistens mellan olika grödor och odlingsformer börjat diskuteras. Kommissionen presenterade ett meddelande om en tänkbar strategi . Regeringen gav länsstyrelserna i , , och i uppdrag att utforma ett gemensamt regionalt miljö- och hushållningsprogram för fjällområdet. Programmet skall redovisa förutsättningarna för en långsiktigt hållbar utveckling i fjällområdet. Arbetets uppläggning redovisades av länsstyrelserna . Uppdraget skall redovisas . Inventering av bullerfria områden har genomförts i ett samverkansprojekt mellan bulleransvariga myndigheter samt i och . En rapport har redovisats som anger 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 förslag till mått, mätetal och inventeringsmetod för ljudkvalitet i natur- och kulturområden. redovisade sitt uppdrag att ta fram ytterligare riktvärden för buller i andra miljöer än dem som finns uttryckta i dagens fastställda riktvärden. har överlämnat förslag till uppdaterade etappmål för transportpolitikens delmål om en god miljö, bl.a. med utgångspunkt i de miljöpolitiska delmålen. Förslaget kommer att remissbehandlas . har redovisat en utvärdering av bilfria dagen. 3.5.1.2 Insatser utanför politikområdet Insatser beträffande samhällsplanering och byggande redovisas närmare under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsbyggande och byggande, beträffande friluftsfrågor och kulturhistoriskt värdefull bebyggelse under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, beträffande energifrågor under utgiftsområde 21 Energi, beträffande trafikbuller under utgiftsområde 22 Kommunikationer, beträffande de areella näringarna under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar och beträffande hushållning med grundvatten och naturgrus under utgiftsområde 24 Näringsliv. Här ges en översiktlig redovisning av viktigare insatser. Hållbar konsumtion och produktion har redovisat uppdraget att se över avgiftssystemet för prövning och tillsyn av bekämpningsmedel. Utredningen är under remissbehandling och slutligt ställningstagande till förändringar av avgiftssystemet kommer att ske . Regeringen avser att tillsätta en särskild utredare med uppgift att ta fram förslag till en nationell plan för hållbar konsumtion avseende hushållen. Syftet är att förstärka insatserna för konsumenter och konsumtionsfrågor i riktning mot en hållbar utveckling. Regeringen avser att bilda ett nationellt center med uppgift att främja miljöteknikexport och miljödriven affärsutveckling. Regeringen har tillsatt ett forum för IT och miljö som har till uppgift att se över vissa frågor om IT-användning och en 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 ekologiskt hållbar utveckling. anordnas två seminarier med fokus på möjligheter att använda IT för att främja detta syfte. Miljörelaterade skatter och subventioner Den gröna skatteväxlingen som påbörjades har fortsatt även . Grunden för strategin är att höjda skatter på energi- och miljöområdet växlas mot sänkta skatter på arbete. har skatteväxlingen omfattat ca , främst inom energi- och trafikområdena. (Fi 2001:08) redovisade i ett delbetänkande (SOU 2002:64) de delar av uppdraget som särskilt påverkar åkerinäringens konkurrenssituation och frågan om en miljöinriktad fordonsskatteomläggning för tunga fordon. lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2003:38) om översyn av reglerna för nedsättning av energiskatten för vissa sektorer . Betänkandet har varit ute på remiss. Utredningen för översyn av skatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2003:9) . Betänkandet har remissbehandlats . Den parlamentariska s.k. FlexMex2- utredningen skall ta fram riktlinjer för ett svenskt system för tillämpning av Kyotoprotokollets flexibla mekanismer inklusive utsläppshandel. presenterades ett delbetänkande, Handla för bättre klimat (SOU 2003:60), som remitterades . skall ännu ett delbetänkande presenteras. Regeringen avser att lägga fram en proposition som lägger fast principerna för genomförande av EU:s system för handel med utsläppsrätter i . tillsattes utredningen effektiva godstransporter (N 2002:18) i syfte att föreslå åtgärder från statens sida för att främja samverkan mellan trafikslagen i arbetet med att uppnå ett långsiktigt hållbart transportsystem. Utredningen har fått ett tilläggsuppdrag (N 2003:65) att analysera prissättningen i syfte att uppnå en situation där de transportpolitiskt motiverade skatterna och avgifterna motsvarar de avgiftsrelevanta samhällsekonomiska marginalkostnaderna som trafiken ger upphov till. Ett slutbetänkande skall lämnas . Regeringen tillsatte en utredning (dir. 2003:96) om skatt på avfall som förbränns. Utredaren skall lämna förslag till hur en skatt på avfall som förbränns lagtekniskt kan utformas och bedöma lämpligheten av att införa en sådan skatt eller om andra ekonomiska styrmedel bör förordas. Utredaren skall vidare genomföra en översyn och utvärdering av lagen (1999:673) om skatt på avfall. Redovisning skall ske . har genom en kraftfull övervakning av de farledsstråk som är värst drabbade av illegala oljeutsläpp till sjöss och ett omfattande arbete nationellt och internationellt bidragit till att antalet konstaterade oljeutsläpp till sjöss fortsätter att minska inom svenskt ansvarsområde. ökade förvisso antalet rapporterade utsläpp något. bedömning är dock att det inte har skett någon faktisk ökning, utan att det snarare handlar om en ökad benägenhet att anmäla utsläpp. Vidare har fler rapporterade misstänkta brott lett till beslut om förundersökning, och antalet beivrade brott har ökat. har i samarbete med genomfört ett utbildningsprojekt i i syfte att öka kompetensen hos rysk personal samt utbyta erfarenheter för att stärka den ryska oljebekämpningskapaciteten i och . arbetar aktivt inom EU och regionala fiskeorganisationer för att bevara hotade fiskbestånd och skapa ett uthålligt fiske. Speciellt gäller detta torskbestånden runt våra kuster. har kraftfullt verkat inom EU för att få till stånd åtgärder för att restaurera de svaga torskbestånden, som reducerats av miljöstörningar och överutnyttjande. Detta arbete bör fortsätta och fördjupas på ett internationellt och nationellt plan. har arbetet koncentrerats på återhämtningsplaner för utsatta fiskbestånd som torsk och lax. Långsiktigt verkar för en utveckling av tekniska regleringar, som selektiva fiskredskap, fredade områden, minimimått och landningsstorlekar. Kommissionen har presenterat ett förslag till rådsförordning som syftar till att förhindra oavsiktlig fångst av valar som tumlare och delfiner i fiskredskap. har till angett ytterligare fler känsliga områden enligt rådets direktiv (91/676/EEG) om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket. Genom återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel lämnas bl.a. stöd till åtgärder för att minska växtnäringsförluster från jordbruket i syfte att minska övergödning. Under det internationella infördes ett av världens första märkningssystem för ekoturism "Naturens Bästa". Märkningen står för kvalitativa upplevelsearrangemang, gynnande av den lokala ekonomin, aktivt bidrag till naturskydd, ett mer miljöanpassat resande samt en större omsorg om resmålets natur- och kulturvärden. träffade EU:s jordbruksministrar en politisk överenskommelse om den framtida jordbrukspolitiken. Den innebär bl.a. att stödet till jordbrukarna kommer att frikopplas från produktionen och i huvudsak betalas ut som gårdsstöd. Reformen träder i kraft och ger medlemsstaterna stora möjligheter att utforma stöden efter nationella förutsättningar. , och har i uppdrag att utvärdera miljöeffekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken. Möjligheterna att söka stöd för ekologisk produktion inom ramen för miljö- och landbygdsprogrammet har bidragit till att ytterligare areal överförts till ekologisk odling. Den ekologiskt odlade arealen omfattar av den totala åkerarealen. Ett nationellt stöd har inrättats för upprättande av växtodlingsplaner. Ca 30 000 brukare har anslutit sig till programmen, och av åkerarealen täcks av växtodlingsplaner. arbetar totalt ca 230 myndigheter inklusive med miljöledning enligt uppdrag från regeringen. För vissa myndigheter med relativt begränsad indirekt miljöpåverkan gäller att de skall arbeta med ett förenklat miljöledningssystem. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 sammanställning av myndigheternas rapporter har införandet av miljöledningssystem i myndigheterna gått bra. De miljömål myndigheterna har ställt upp uppnås till stor del. Vissa brister i uppföljningar och revisioner har dock konstaterats. Antalet myndigheter som är certifierade har ökat till tio. har i uppdrag att redovisa en utvärdering av myndigheternas miljöledningsarbete . Det totala antalet registreringar enligt förordningen om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning, EMAS-förordningen (761/2001/EG), har inte förändrats nämnvärt . Totalt var 201 organisationer och 255 anläggningar registrerade . Däremot har antalet certifieringar enligt miljöstandard ISO 14 001 ökat med till 2 675. Antalet registrerade certifierade miljövarudeklarationer (EPD) har ökat med 44 till 78 . Innevarande år har Aktiebolaget tillförts för att förvalta och vidareutveckla ett verktyg för ekologiskt hållbar offentlig upphandling, EKU- verktyget, som utvecklats av Delegationen för ekologiskt hållbar upphandling. har verktyget tillfälligt hanterats av respektive . Verksamheten kommer att kräva statlig finansiering under . Aktiebolaget bildades mot bakgrund av vad som anförts i prop. 1994/95:101 (bet. 1994/95:JoU09, rskr. 1994/95:86) för att bl.a. fullgöra uppgifter som svenskt registreringsorgan enligt EMAS- förordningen. Staten gick in som ägare till och och till vardera av aktiekapitalet. En översyn av bolagets verksamhet och finansiering gjordes . Bl.a. mot bakgrund av att bolaget tillförts uppgiften att förvalta och vidareutveckla det s.k. EKU-verktyget har ägarkretsen i bolaget vidgats genom att staten har sålt en aktie till . äger därmed och staten . Bolagsordningen har ändrats mot bakgrund av de tillkommande uppgifterna och ett nytt samarbetsavtal om verksamheten har tecknats 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 mellan staten, , och . Strategi för hållbar utveckling Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. Det betyder att alla politiska beslut skall utformas så att de tar hänsyn till ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser på lång sikt. En viktig utgångspunkt för politik för hållbar utveckling är de beslut som fattades vid i där tog aktiv del. En nationell uppföljningskonferens, Envisions, hölls . lämnade regeringen skrivelsen om hållbar utveckling (skr. 2002/03:29) till . I skrivelsen värderar regeringen resultaten från mötet, pågående arbete i och utmaningar för framtiden. agerar också inom EU för att lyfta upp miljöfrågan på samma nivå som ekonomisk och social utveckling. Arbete pågår med att genomföra den strategi för hållbar utveckling i Europeiska unionen som presenterades 2001. I den nationella strategin för hållbar utveckling (skr. 2001/02:172) som presenterades redovisar regeringen arbetet inom ett antal strategiska kärnområden. Dit hör bl.a. miljöarbetet och klimatfrågan, folkhälsa, arbetslivet, sysselsättningen och välfärden. En översyn av den nationella strategin för hållbar utveckling, liksom av den nordiska strategin, genomförs . genomförde i samarbete med en konferens i med temat hållbar utveckling. En god samordning krävs mellan olika politikområden för att genomföra bl.a. den nationella strategin och leva upp till åtagandena från . Därför har regeringen beslutat att inrätta ett särskilt kansli för hållbar utveckling i Statsrådsberedningen. Det nya samordningskansliets uppgift blir att koordinera arbete med hållbar utveckling. Miljöministern kommer även fortsatt att ha det samlade ansvaret för hållbar utveckling. Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt Åtgärderna syftar bl.a. till att främja förnybar energi och en effektivare energianvändning. infördes ett nytt främjandesystem för förnybar elproduktion Målet är att öka användningen av el från förnybara energikällor med till 2010 års nivå. (Se vidare utgiftsområde 21 Energi.) tillkallade regeringen en särskild utredare (2002:07) för att se långsiktiga energipolitiska program. Utredningens uppdrag är att granska och utvärdera den energirelaterade forskningen, utvecklingen och demonstrationen som bedrivs i programmet. Vidare skall utredningen analysera behovet av förändringar, lämna förslag till riktlinjer för det fortsatta långsiktiga energipolitiska programmet och redovisa insatser som skall leda till en långsiktigt hållbar energiförsörjning. Utredningen lämnade sitt betänkande (SOU 2003:80). av plan- och bygglagstiftningen (M 2002:05) har lämnat ett delbetänkande (SOU 2003:70) om hur EG- direktivet om bedömningar av vissa planers och programs miljöpåverkan (2001/42/EG) kan genomföras i svensk lagstiftning. redovisade uppdraget att göra en konsekvensanalys dels av ett eventuellt förbud mot direktverkande elvärme i nya byggnader , dels av att begränsa möjligheterna till sådan värme i nya fritidshus. För att komma till rätta med vissa problem i inomhusmiljön lämnas statligt bidrag till åtgärder mot radon samt fukt- och mögelskador. För att få större effekt av de statliga bidragen för radonsanering har en särskild utbildning för dem som handlägger ansökningarna genomförts. Genom dialogen Bygga, Bo och Förvalta för framtiden (Bygga-bo-dialogen) samarbetar företag i bygg- och förvaltningsbranschen och kommuner med regeringen för att vidta konkreta åtgärder för en hållbar utveckling inom bygg- och fastighetssektorn. träffades en överenskommelse om åtaganden från regeringen, företagen och kommunerna inom sju strategiska områden för en hållbar bygg- och fastighetssektor. har kunnat bidra till att främja samarbetet mellan den fysiska planeringen och infrastrukturplanering genom en aktiv medverkan i bl.a. verksgruppen vid samt i trafikverkens olika referens- och arbetsgrupper. redovisade sitt uppdrag att redovisa ett planerings- och beslutsunderlag som visar de övergripande förutsättningarna för storskalig utbyggnad av vindkraftsanläggningar till havs- och fjällområden. Rapporten bereds i . skall bl.a. slutföra arbetet med uppbyggnaden av en databas över vegetation och markanvändning. Uppbyggnaden, som är en del av EU:s (85/338/EEC), skall ske i samverkan med , Försvarsmakten och övriga intressenter. har redovisat hur fastighetsregistret kan kompletteras med en miljödel. Syftet med en sådan miljödel är bl.a. att sprida miljöinformation och information om olika former av nya områdesskydd till användare som efterfrågar information om t.ex. miljöpåverkan och skyddsrestriktioner på fastigheter och byggnader. redovisning innehåller bl.a. beskrivning av behov, förslag till innehåll och användning, erforderliga författningsändringar samt en bedömning av kostnader och förslag till finansiering. Till grund för redovisningen har bl.a. legat tidigare redovisningar rörande miljöinformation för den finansiella sektorn, förstudie angående IT-system för och de tankegångar som redovisats av i betänkandet Radon Förslag till statliga insatser mot radon (SOU 2001:7). redovisning är föremål för remissbehandling. 3.5.2Verksamhetsområde 2 Bevara och restaurera natur och miljö Målet för verksamhetsområdet är att effektivt genomföra insatser för att bevara, skydda och vårda miljö samt restaurera och återställa skadad miljö för att nå miljökvalitetsmålen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 3.5.2.1 Insatser inom politikområdet Sanering och återställning av förorenade områden Organisationen för bidragsbaserad efterbehandling fungerar allt bättre och kvaliteten på utredningar och ansökningar om åtgärdsmedel ökar. Detta gör att kalkylerna för kommande åtgärdsprojekt blir säkrare. Åtgärder och kostnader redovisas under 3.6.4 Giftfri miljö. har haft avtal med geologiska undersökning (SGU) och () om stöd i efterbehandlingsfrågor till verket, länsstyrelserna och de kommuner som får del av de statliga bidragen. Dessa avtal har utvidgats till fler kommuner . Med SGU har också tecknat ett avtal om utredning av sju objekt, bl.a. , som förorenats genom statlig verksamhet. beräknar att samarbetet med SGU och SGI kommer att öka och att det leder till att en trio av statliga myndigheter med kompetens på området kommer att svara för att efterbehandlingsarbetet drivs och utvecklas. Cartagenaprotokollet utgör en viktig del av det regelverk som behövs för att undvika negativa effekter av genetiskt modifierade organismer (GMO) på den biologiska mångfalden. (Se ovan under 3.5.1, Genetiskt modifierade organismer.) Genomförandet av protokollet kommer att innebära förändringar för EU och genom att ställa ökade krav på bl.a. exportörer av GMO från EU. Inom EU har arbete utförts med att ta fram ett miljöskadedirektiv, som bl.a. omfattar frågor om biologisk mångfald. har varit drivande i arbetet med att utforma direktivet i linje med existerande lagstiftningar inom området, såsom art- och habitatdirektivet samt fågeldirektivet i syfte att värna såväl hotade arter som naturtyper. Direktivet skall behandlas . Staten verkar genom och länsstyrelserna för att garantera särskilt värdefulla naturområden ett varaktigt skydd genom inrättande av naturreservat och nationalparker. har fått kraftigt ökade resurser för skydd av värdefulla naturmiljöer och biologisk mångfald. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Antal skyddade områden och kostnader redovisas i avsnitt 3.6 Resultatbedömning. har länsstyrelserna fortsatt att prioritera arbetet med att skydda särskilt värdefulla skogsområden som naturreservat. I detta arbete eftersträvas samverkan och samordning mellan skyddet av biologisk mångfald och bevarandevärdena för friluftslivets intressen, tätortsnära miljö samt skogens kulturmiljövärden. har påbörjat arbetet att i samarbete med länsstyrelserna ta fram en nationell och regional strategi för skogsskyddet. Som underlag för arbetet har verket med hjälp av Lantmäteriet genomfört två projekt med satellitbildkartering och .