prop · GR031d32 · 2004-01-01 00:00:00 — För det andra har euroförstärkningen i förhållande till dollarn, till och med 2003/04:1 BILAGA 2 , inneburit att företagens konkurrenskraft gentemot amerikanska företag har urholkats. För det tredje tycks företagen i euroområdet i högre grad än amerikanska företag ha valt att behålla personal i avvaktan på att efterfrågan ska stärkas. Detta har bidragit till en försvagad produktivitetstillväxt i euroområdet. Å andra sidan har arbetslösheten inte ökat på samma sätt som i , vilket har lagt grunden för en förhållandevis stabil konsumtionstillväxt. Som konstaterades i inledningen saknas det ännu tydliga tecken på en förestående konjunkturåterhämtning i euroområdet i t.ex. nationalräkenskapsutfall. Däremot visar ett flertal s.k. förtroendeindikatorer på en förbättring, om än från ett svagt utgångsläge. Det är dessutom sannolikt att de europeiska företagen, med viss eftersläpning i förhållande till de amerikanska, återigen börjar öka sina investeringar. Penningpolitiken väntas också ge ett fortsatt stöd till återhämtningen och efterfrågan på europeiska exportvaror förväntas öka i takt med att den globala konjunkturen stärks. BNP-tillväxten i euroområdet förutses inte bli högre än för att öka till . I , och bromsade tillväxten in under årets inledning. I och är det hushållens konsumtion som har dämpats medan tillväxt framför allt har hållits tillbaka av en svag exporttillväxt till följd av en stark växelkurs. Bruttonationalprodukten i och förutses öka respektive . stärktes tillväxten i och BNP väntas öka med jämförelsevis goda . I , och understöds återhämtningen av en expansiv finanspolitik och låga räntor. bedöms BNP-tillväxten uppgå till i och till i . BNP väntas öka . Räntor, valutor och inflation Under inledningen av 2003 präglades de finansiella marknaderna av stor osäkerhet. De föregående årens börsfall bidrog därutöver till att de finansiella aktörernas riskbenägenhet var låg. har osäkerheten minskat och riskviljan har ökat, vilket bland annat tagit sig uttryck i stigande börskurser, högre långräntor och en nedgång i ränteskillnaden mellan företags- och statsobligationer. Det finns ett antal förklaringar till denna utveckling. Det säkerhetspolitiska läget har stabiliserats efter slut, även om betydande osäkerhet kvarstår. Konjunkturläget i har ljusnat och oron för deflation har minskat. Företagen har minskat sin skuldsättning och visat resultat som har överträffat förväntningarna. De långa marknadsräntorna har ökat tämligen kraftigt. I har den 10-åriga obligationsräntan stigit från till . Uppgången bör dock ses i ljuset av att räntenivån var den lägsta . Uppgången i de amerikanska långräntorna har varit kraftigare än uppgången i motsvarande tyska räntor. Detta avspeglar sannolikt främst den relativa förbättringen av konjunkturutsikterna i i förhållande till euroområdet, men också i viss mån att de senaste årens expansiva finanspolitik i har resulterat i ett stigande lånebehov. Långräntorna förväntas fortsätta att stiga i takt med att konjunkturläget förbättras. antas den amerikanska 10-årsräntan uppgå till och den tyska 10-årsräntan till . Skillnaden mellan den svenska och den tyska 10-årsräntan förväntas ligga på , vilket är något mindre än de senaste årens räntedifferens. Även de korta räntorna i och i euroområdet har varit mycket låga, vid en historisk jämförelse. Orsaken till detta är att de amerikanska och europeiska centralbankerna har bedrivit en mycket expansiv penningpolitik. Den amerikanska sänkte styrräntan till och har i uttalanden indikerat att någon omedelbar höjning inte är aktuell eftersom inflationstrycket är fortsatt lågt. I prognosen antas att den amerikanska höjer styrräntan till . När aktivitetsnivån ökar ytterligare 2004 förväntas den amerikanska i ganska snabb takt justera styrräntan mot en neutral nivå. Den förutses lämna styrräntan oförändrad på och endast försiktigt skärpa penningpolitiken . bedöms styrräntan i vara och i euroområdet . allt tydligare försteg i konjunkturåterhämtningen har inneburit att den trendmässiga dollarförsvagning mot euron som pågått brutits . En förstärkning av euron bedöms inträffa först när återhämtningen i euroområdet blir tydligare. Den svenska kronan har stärkts från 146 till ca 130 i termer av det handelsviktade TCW-indexet. Även som årsgenomsnitt har förstärkningen varit betydande, vilket sannolikt bidrar till att dämpa den svenska exporttillväxten 2003 och 2004. förväntas ingen påtaglig förändring av kronkursen i förhållande till värderingen . TCW-index förutses ligga på 129. väntas kronan stärkas något så att TCW-index ligger på 127 . Ingen ytterligare förstärkning förväntas därefter. Den svenska penningpolitiken vägleds av ett inflationsmål. Inflationen mätt som förändringen i konsumentprisindex (KPI) över skall uppgå till med ett toleransintervall på +/ . har förtydligat att det är utvecklingen av UND1X som styr utformningen av penningpolitiken. UND1X är mått på underliggande inflation där de direkta effekterna av förändrade räntor, indirekta skatter och subventioner har exkluderats från KPI. förutsätts anpassa penningpolitiken så att inflationen utvecklas i linje med inflationsmålet. Den underliggande inflationen, mätt med UND1X, bedöms uppgå till . Exkluderas effekterna av elprisutvecklingen uppgår UND1X-inflationen endast till . Elpriserna förväntas vara höga eftersom nivåerna i vattenmagasinen är mycket låga efter den torra sommaren, vilket lett till stigande terminspriser på elbörsen. Det svaga inflationstrycket hänger samman med att prisutvecklingen för både importerade varor och inhemskt producerade varor och tjänster har dämpats markant /02. Bakomliggande förklaringar är, som tidigare berörts, en starkare krona, lägre löneökningar, en god produktivitetstillväxt och ett lågt resursutnyttjande. Under loppet av 2004 ökar det underliggande inflationstrycket i takt med att ekonomins resurser tas i anspråk. UND1X-inflationen beräknas ligga . KPI-infla- tionen uppskattas till drygt 2003/04:1 BILAGA 2 2,(se tabell 1.2). Skillnaden mellan inflationsmåtten beror främst på att prognosen för de korta räntorna innebär ett omslag i räntekostnaderna för egna hem motsvarande ett bidrag till KPI på . Den gröna skatteväxlingen som föreslås i denna budgetproposition beräknas dessutom bidra till att höja KPI-inflationen med 2004. Mot bakgrund av det låga inflationstrycket antas sänka den s.k. reporäntan till . förväntas höja reporäntan så att den uppgår till . Penningpolitiken är då fortfarande expansiv, men i mindre utsträckning än . Den svenska varuexporten har uppvisat en betydande ryckighet . utvecklades varuexporten väl, vilket i hög grad hängde samman med tillfälliga exportframgångar för teleproduktindustrin. Efter en försvagning av varuexporten ökade återigen varuexporten i god takt . Uppgången omfattade fler branscher än uppgången . Även förefaller återhämtningen i exportindustrin stanna av . barometer för visar på en svag utveckling av exportorderingången. Orderstocken bedöms av företagen vara liten. Företagen uttrycker vidare missnöje med konkurrenssituationen. uppgifter rörande orderingång och inköpschefernas index tyder på en något bättre utveckling, men helhetsintrycket är likväl att exportindustrin står inför ett svagt andra halvår. Innevarande år bedöms varuexporten öka . Förutsättningarna för att varuexporten skall växa sig starkare 2004 är goda. Den internationella återhämtningen innebär att efterfrågan på svenska exportvaror ökar. Till viss del väntas den internationella uppgången vara investeringsledd, vilket gynnar eftersom investeringsvaror väger tungt i den svenska exporten. Årsgenomsnittet för varuexporttillväxten 2004 hålls tillbaka av att varuexporten förväntas vara dämpad och av att den internationella investeringskonjunkturen sannolikt är relativt svag under inledningen 2003/04:1 BILAGA 2 Som årsgenomsnitt förutses varuexporten öka 2004. Under loppet av 2004 ökar varuexporten med 7,. av nedgång steg varuimporten jämfört med . bedöms varuimporten öka , vilket är en stark utveckling i förhållande till efterfrågekomponenternas tillväxt. En viktig delförklaring till detta är att importpriserna för bearbetade varor har fallit till följd av en starkare krona. När importerade varor blir relativt sett billigare i förhållande till inhemskt producerade varor ökar importefterfrågan från hushåll och företag. stärks importtillväxten ytterligare och uppgår till . En tilltagande export av bearbetade varor och ökande investeringar, särskilt maskininvesteringar, bidrar till ett stigande importbehov. Analysen av tjänstehandeln påverkas av att statistiken avseende utrikeshandeln med tjänster har lagts om. Jämförelser försvåras därmed. Det är dock rimligt att utgå ifrån att tjänsteexporten följer samma mönster som varuexporten och stärks . Tjänsteimporten påverkas i positiv riktning av att utlandsresandet förefaller ha stabiliserats och bedöms öka . Sammantaget förväntas tjänstenettot ge ett positivt tillväxtbidrag 2003 motsvarande och ett positivt tillväxtbidrag 2004 på . Det svårbedömda statistiska underlaget innebär att prognoserna över tjänstehandeln är osedvanligt osäkra. Investeringarna väntas fortsätta att minska . Investeringsnedgången är bred och omfattar såväl varusom tjänstebranscherna. Bostadsinvesteringarna förutses efter med höga tillväxttal falla tillbaka och även de kommunala investeringarna visar en negativ utveckling. Ett undantag är de statliga investeringarna, som ökar till följd av satsningar på infrastruktur. Totalt sett sjunker investeringarna 2003 med (se tabell 1.3). De senaste årens anpassning av kapitalbeståndet väntas medföra att investeringarna ökar för att produktionskapaciteten skall vara tillräcklig för att möta den stigande efterfrågan. Investeringskonjunkturen är fortfarande så pass svag att en uppgång i investeringsaktiviteten blir tydlig först en bit in på 2004. Högre efterfrågan från omvärlden, ett lågt ränteläge och det faktum att kapacitetsutnyttjandet tillbaka har ökat i ett antal branscher är faktorer som bidrar till att investeringarna bedöms öka med . Investeringarna inom industrin föll och . väntas de falla med ytterligare . Totalt sett innebär det att investeringsnivån 2003 är lägre än . Nedgången är ett resultat av att nivån tidigare var mycket hög och av att det då till viss del handlade om en för snabb expansion till följd av alltför optimistiska framtidsförväntningar. Industrin bedöms nu i stort ha anpassat investeringsvolymerna till rådande produktionsbehov. För att möta den stigande efterfrågan ökar industriinvesteringarna med . Investeringsutvecklingen i tjänstesektorn har, liksom i industrin, varit svag . föll investeringarna i tjänstesektorn med . Bilden av investeringsutvecklingen i tjänstesektorn är splittrad. Inom handel, finansiell verksamhet och hushållstjänsteverksamhet bedöms investeringarna öka något . I branscherna företagstjänster, hotell och restaurang samt fastighetsverksamhet fortsätter däremot investeringarna att falla. Ingen återhämtning väntas vare sig eller vad gäller byggandet av kommersiella lokaler. Totalt sett förutses investeringarna inom tjänstesektorn minska . Högre aktivitet i ekonomin leder till att de ökar . Bostadsinvesteringarna förutses falla efter en uppgång . Försämringen förklaras framför allt av att byggandet av flerbostadshus har minskat. Detta kan sannolikt förklaras av att lönsamheten i att bygga bostadsrätter i storstadsregionerna har sjunkit, vilket både beror på en dämpad efterfrågan och stigande produktionskostnader. Bostadsbrist och ett lågt ränteläge bedöms resultera i att flerbostadsbyggandet återigen ökar . Det nya investeringsstödet riktat till viss produktion av hyresrätter, motsvarande en momssänkning från till , bedöms också stimulera byggandet och åren därefter. Sammantaget förutses bostadsinvesteringarna 2004 öka . bidrog, enligt nationalräkenskaperna, lagerinvesteringar till BNP-tillväxten. I kvartalsbarometer rapporterar såväl industrin som handeln ett stigande missnöje med alltför stora lager. En lageranpassning förutses äga rum , varför bidraget till BNP-tillväxten begränsas till 0,2 2003/04:1 BILAGA 2 2Exklusive effekten av att överfördes från kommunsektorn till hushållssektorn i nationalräkenskaperna. Inklusive denna effekt är utvecklingstalen för för hushållens konsumtion , för offentlig konsumtion och för konsumtion . 3Förändring uttryckt i procent av BNP föregående år. Källor: och . I samband med att industrin ökar sin produktion växer lagren ytterligare och bidrar till BNP-tillväxten. Trots en svag konjunkturutveckling steg de reala disponibla inkomsterna med sammanlagt . Av denna ökning förklaras av ekonomiska reformer, främst skattesänkningar. Kraftigt fallande börskurser försämrade hushållens finansiella förmögenhetssituation och bidrog till att hushållen upplevde en stor osäkerhet. Hushållen reagerade med att öka sitt sparande. Un- der 2001 och 2002 steg därför hushållens konsumtionsutgifter sammantaget . Förutsättningarna har förändrats och är i ett antal avseenden de omvända jämfört 2001 och 2002. Stigande börskurser har stärkt hushållens finansiella förmögenhetsställning och en kraftig nedväxling har skett i ökningstakten för hushållens inkomster. Hushållens reala disponibla inkomster beräknas öka med och med . Hushållens konsumtion bedöms öka med både och . Hushållen väntas följaktligen minska sitt sparande något. Det låga ränteläget, den stabila reala förmögenhetsutvecklingen och en stigande tillförsikt är faktorer som stödjer den, i förhållande till konjunkturläget i övrigt, starka Nationalräkenskaperna för och detaljhandelsstatistik t.o.m. juli förmedlar också bilden av en god konsumtionsutveckling. Ett utmärkande inslag i de senaste årens konsumtionsmönster är att uppgången till allra största del förklaras av ökad konsumtion av varor. Tjänstekonsumtionen ligger däremot i stort sett kvar på samma nivå som . En sannolik delförklaring till detta mönster är att priserna för många varugrupper har ökat i mycket långsam takt eller t.o.m. fallit. nedgång steg de statliga konsumtionsutgifterna i fasta priser . tyder på en något svagare ökningstakt bl.a. på grund av utgiftsbegränsningar inom försvaret. Totalt bedöms de statliga konsumtionsutgifterna stiga . väntas den statliga konsumtionen vara oförändrad. Expansionen av de kommunala konsumtionsutgifterna har dämpats och . De kommunala konsumtionsutgifterna minskade enligt nationalräkenskaperna jämfört med . Kommunalarbetarnas strejk bidrog till ett visst produktionsbortfall i de kommunala verksamheterna. Rensat från effekten av strejken ökade den kommunala konsum- 2003/04:1 BILAGA 2 En viss återtagning av produktionsbortfallet väntas och konsumtionen för beräknas öka . avtar inkomstökningen trots en förutsedd höjning av kommunalskatterna. Vidare väntas vidtagna besparingar få effekt, vilket beräknas medföra att konsumtionsökningen begränsas till även . Tillväxtens och sparandets sammansättning BNP-tillväxten förutses öka från till . Tillväxtförstärkningen förklaras av att tillväxtbidraget från investeringarna ökar från 2003 till +0,2004. Under de s.k. medelfriståren bidrar investeringarna till tillväxten. Tillväxtbidraget från hushållens konsumtionsutgifter väntas ligga stabilt kring . Exporten utvecklades svagt 2002, men tillväxtbidraget från utrikeshandeln dominerades helt av att importen utvecklades ännu svagare. Utrikeshandelns bidrag minskar från 2003 för att sedan ligga kvar . Bi- draget från offentliga konsumtionsutgifter minskar från år (se tabell 1.4). Tabell 1.4 Bidrag till BNP-tillväxt Källor: och . Det totala sparandet i ekonomin, bruttosparandet, väntas stiga från av BNP 2003 till av BNP 2006. Uppgången beror framför allt på att den prognoserade investeringstillväxten resulterar i ett ökat realt sparande. Den gradvisa förbättringen av de offentliga finanserna bi- drar till att höja ekonomins samlade finansiella sparande och därmed också bruttosparandet (se tabell 1.5). Tabell 1.5 Sparandets sammansättning Löpande priser, procent av BNP 1 Enligt definition. Källor: , och . Enligt arbetskraftsundersökningen () var sysselsättningsnivån i stort sett oförändrad i jämförelse med . Utvecklingen av nyanmälda lediga platser, varsel och KI:s kvartalsbarometer visar entydigt att arbetskraftsefterfrågan är låg. Mot bakgrund av arbetsmarknadsindikatorerna och konjunkturläget i stort kan sysselsättningen förväntas minska något och . Produktionen i näringslivet bedöms stärkas gradvis under loppet av 2004. Det dröjer dock innan ökad produktion leder till en högre efterfrågan på arbetskraft. Sammantaget förutses sysselsättningen minska och öka . Under loppet av 2004 ökar dock sysselsättningen . är det framför allt kommunsektorn som har haft en positiv sysselsättningstillväxt. Även och förutses den kommunala sysselsättningen stiga, om än i betydligt långsammare takt . Som tidigare nämnts är det ekonomiska läget emellertid ansträngt i många kommuner och landsting, vilket bl.a. har resulterat i att antalet nyanmälda lediga platser i offentlig verksamhet nu minskar och att varslen ökar. bedöms antalet arbetade timmar ha minskat med sammanlagt trots att sysselsättningen i antalet personer är oförändrad. Anpassningen till en lägre arbetskraftsefterfrågan har således skett genom att medelar- betstiden har fallit kraftigt. En förklaring till den fallande medelarbetstiden är att frånvaron har ökat, vilket bl.a. beror på ökad sjukfrånvaro. Minskningen av medelarbetstiden är också ett resultat av att antalet arbetsdagar är lägre till följd av kalendereffekter. Kalendereffekten vänds i motsatt riktning eftersom 2004 omfattar fyra fler vardagar än 2003. Antalet arbetade timmar blir därför högre. Totalt sett väntas ökningen bli . Eftersom ökningen i antalet timmar inte väntas leda till att produktionen ökar i motsvarande grad, så påverkas även produktivitetstillväxten negativt. Nedtrappningen av och ett mindre antal deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program har bidragit till en relativt kraftig uppgång i arbetsutbudet. Ar- betsutbudet förväntas stiga , vilket tillsammans med den förutsedda sysselsättningsminskningen innebär att den öppna arbetslösheten ökar från till . prognoseras en uppgång i arbetsutbudet . Därmed ligger den öppna arbetslösheten kvar på . Den offentliga sektorns finansiella sparande har minskat från av BNP 2001 till av BNP 2002. En svag utveckling av inkomsterna och ökade utgifter medför att överskottet minskar till av BNP . Den väntade uppgången i ekonomin bidar till att överskottet stiger till av BNP 2004. Kalkylen innebär att utgifterna minskar som andel av BNP, och sparandet ökar därmed till respektive av BNP. har beslutat att övergå till att redovisa den offentliga sektorns finanser med periodiserade skatter. De periodiserade sparandet beräknas bli något högre jämfört med SCB:s nuvarande redovisning (se tabell 1.6 och avsnitt 11.1). Jämfört med vårpropositionen har sparandet reviderats ned huvudsakligen till följd av lägre skatteinkomster. beräknas sparandet bli lägre. Det finansiella sparandet fördelas 2003 mellan den offentliga sektorns tre delar så att staten får ett underskott på av BNP medan ålderspensionssystemet visar ett överskott på av BNP. Det statliga underskottet beräknas minska som 2003/04:1 BILAGA 2 pensionssystemets överskott är i stort sett oförändrat. Den kommunala sektorns finansiella sparande väntas visa underskott 20042006 efter ett överskott 2003. Underskotten bedöms vara förenliga med ett positivt resultat som det definieras i balanskravet för kommuner och landsting. Det höga finansiella sparandet medförde att nettoskulden vändes till en positiv finansiell förmögenhet 2001. Kraftiga värdeminskningar på den offentliga sektorns innehav av aktier medförde åter en nettoskuld, trots ett fortsatt positivt sparande. I prognosen görs inget antagande om framtida värdeförändringar med undantag av effekten på statsskulden av valutakursens utveckling. Det innebär att nettoskulden utvecklas i takt med det finansiella sparandet. Det positiva sparandet medför att nettoskulden minskar . Tabell 1.6 De offentliga finanserna 1 Inklusive skatter till EU. Källor: och . Den finansiella nettoskulden vid utgången av 2002 var enligt preliminära finansräkenskaper , eller av BNP, högre än vad som beräknades i vårpropositionen. Den högre utgångsnivån och ett lägre sparande medför att en positiv finansiell ställning nås först , i stället , vilket var bedömningen i vårpropositionen. Fördelningen av det finansiella sparandet mellan staten och ålderspensionssystemet medför att förbättringen av den finansiella ställningen sker genom ökade tillgångar i pensionssystemet. Underskottet i statens finansiella sparande innebär att skuldsidan i den offentliga sektorns balansräkning ökar . Skuldökningen är dock inte större än att statsskulden och den konsoliderade bruttoskulden fortsätter att minska som andel av BNP. 2003/04:1 BILAGA 2 Dagarnas inverkan på BNP Bruttonationalprodukten (BNP) mäts , oftast ett kalenderår eller ett kvartal. ifrån produktionssidan kan BNP beräknas som produkten av det totala antalet arbetade timmar i ekonomin och den genomsnittliga produktionen , dvs. Det totala antalet arbetade timmar i ekonomin kan förmodas variera med kalendern, exempelvis genom längden (antalet dagar) eller genom fördelningen av dagar mellan vardagar och helgdagar. skiljer sig kalendern påtagligt ifrån innevarande år. Dels är det skottår, vilket innebär mer än . Dels infaller fler helgdagar än , vilket gör att antalet vardagar blir större. Totalt sett består 2004 av fyra fler vardagar än . Dessutom har 2004 två färre vanliga vilket verkar i motsatt riktning dvs. minskar antalet arbetade timmar. Hur mycket dessa kalendariska förändringar kommer att påverka det faktiska antalet arbetade timmar är inte självklart. Enbart ökningen med motsvarar en ökning av antalet arbetade timmar . Om hänsyn också tas till två färre kan effekten uppskattas till 1,1 %.1 innehåller också sex färre klämdagar, vilket talar för en ännu större kalendereffekt. En förutsättning för att den slutliga effekten på antalet arbetade timmar skall bli så hög är dock att fördelningen av arbetstimmar mellan vardagar, och helgdagar består mellan åren. Det är rimligt att anta att stora kalendariska förändringar i viss mån kan kompenseras genom mer eller mindre helgarbete. I slutändan väntas därför effekten inte bli så markant. bedömning är att den totala kalendereffekten på antalet arbetade timmar är . Vidare är det rimligt att anta att antalet sysselsatta inte påverkas av kalendern. Detta gör i sin tur att medelarbetstiden påverkas i samma utsträckning som det totala antalet timmar, dvs. Det större antalet arbetade timmar väntas inte slå igenom fullt ut på produktionen. BNP- tillväxten bedöms alltså inte bli 0,6 procent- 1 I räkneexemplet har antagits att det sker mindre produktion än på vardagarna (måndagfredag). Antalet arbetade timmar har antagits vara hälften så många som de på vardagar. enheter högre till följd av fler arbetade timmar. Anledningen är att även den genomsnittliga produktiviteten antas förändras.2 Enkelt uttryckt förväntas företagen kunna justera produktionen så att ett mindre antal arbetsdagar i viss mån kompenseras med högre produktivitet. På motsvarande sätt leder fler arbetsdagar till lägre produktivitet. En grov uppskattning, som vilar på beräkningar från (), är att den samlade kalendereffekten på BNP-tillväxten är för 2004.3 bedöms den faktiska BNP-tillväxten uppgå till medan den kalenderkorrigerade endast uppgår till . Historiskt sett är kalendereffekten påtaglig. Enligt KI:s estimerade kalendereffekter får man gå tillbaka till för att finna effekter av samma storlek. gör vanligen en kalenderkorrigerad prognos för att underlätta vid bedömningen av den underliggande ekonomiska utvecklingen. Eftersom departementets prognoser över den ekonomiska utvecklingen används som beräkningsunderlag för statsbudgeten är dock även en uppskattning av den faktiska utvecklingen av stor vikt.