prop · GS031d10 · 2004-09-20 00:00:00 — I Justitiekanslerns utlåtande, som överlämnades , rekommenderades regeringen att ex , till var och en av de nu levande talidomidskadade i , utbetala ett engångsbelopp om . Justitiekanslern förordade även att ersättningen skall vara fri från skatt och inte påverka övriga sociala förmåner. Regeringen kommer att lägga förslag avseende ersättning till de talidomidskadade. kommer en promemoria i frågan att remissbehandlas. Regeringen avser att lägga fram en proposition till med förslag till hur ersättningen skall kunna undantas vid beräkning av inkomstbaserade sociala förmåner m.m. Anslaget skall täcka kostnaderna för den engångsersättning som regeringen anser bör utbetalas till talidomidskadade med mera. Ett hundratal personer beräknas komma att omfattas av regeringens förslag om ersättning. Anslaget skall även täcka kostnader för hanteringen av utbetalning av ersättningen. har beredning av frågan om ersättning till de talidomidskadade pågått inom , vilket innebär att det inte har skett några utbetalningar från anslaget under 2 EG-fördragets artiklar 49 och 50 om frihet att tillhandahålla tjänster. 3 Anslaget byter namn till 13:9 Ersättning till talidomidskadade i vissa fall m.m. I avvaktan på regeringens förslag om hantering av frågan föreslås tillföras anslaget . Finansiering sker genom en motsvarande neddragning av anslaget 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård. Tabell 3.27 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 13:9 Ersättning till talidomidskadade i vissa fall m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 13:9 Ersättning till talidomidskadade i vissa fall m.m. . 3.9.1013:10 Bidrag till psykiatri och social psykiatri Tabell 3.28 Anslagsutveckling 13:10 Bidrag till psykiatri och social psykiatri Anslaget är nytt. Utöver den satsning som sker inom psykiatrins områden via fortsättningen på den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvård (prop. 1999/2000:149, bet. 2000/01:SoU5, rskr. 2000/01:53) avsätts 2005 och 2006 för satsningar på psykiatri och insatser inom område. Regeringens målsättning är att denna satsning skall följa intentionerna i psykiatrisamordnarens förslag till förbättringar inom området. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen föreslår att avsätts och 2006 för att förbättra tillgängligheten till, och stödja och stimulera verksamhetsutveckling inom, vård och socialt stöd för personer med psykisk sjukdom och/eller psykiskt funktionshinder. Den aktuella satsningen utgörs av två delar. Den första delen avser och 2006 för satsningar på vård, sysselsättning och boende. Den andra delen utgörs av en särskild satsning på verksamhetsutveckling, exempelvis när det gäller samverkan, rehabilitering, sysselsättning, kvalitet och arbetssätt, om sammanlagt . Regeringen kommer att i ett särskilt beslut närmare reglera hur medlen skall användas och fördelas. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 13:10 Bidrag till psykiatri och social psykiatri . beräknas anslaget till . skall bidra till att uppfylla målet för politikområdet genom att tillse att läkemedel är effektiva, säkra och av god kvalitet, samt genom att verka för att läkemedel används på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt. Verket skall främja säkerheten och kvaliteten för läkemedelsnära produkter. skall också ansvara för kontroll och tillsyn av medicintekniska produkter. Ett av mål är att medverka till att läkemedelsförsörjningen utvecklas och blir mer kostnadseffektiv. skall i detta arbete dels utgöra en kontrollerande myndighet, dels arbeta för rationell utveckling och användning av nya och äldre läkemedel. uppvisar i årsredovisningen ett rörelseunderskott uppgående till . Verksamhetens intäkter var . I budgetunderlaget har angivit en beräknad kostnadsbudget om . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ackumulerade överskott vid utgången av 2003 var . Detta var en minskning från föregående år med . Det balanserade resultatet uppgick vid början av 2004 till av omsättningen. har därför i enlighet med kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188) redovisat till regeringen sitt förslag om hur överskottet bör disponeras. har inkommit med en skrivelse till regeringen med förslag om ändrade avgifter eftersom dessa inte förändrats . Beredningen av en förändring av avgifterna pågår i . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.29 Offentligrättslig verksamhet I har antalet godkända produkter ökat från cirka 3 000 till 7 000 , vilket har medfört utökade arbetsuppgifter för . behåller sin position som en av de mest anlitade och efterfrågade myndigheterna inom EU när det gäller centralt godkännande av läkemedel. Totalt har erhållit av de tilldelade utredningarna att för agera som rapportör/medrapportör i den så kallade centrala proceduren. När agerar rapportör/medrapportör medför det ansvar även för ändringsärenden. Antalet produkter som är rapportör eller medrapportör för blir ständigt fler och antalet ändringsärenden ökar stadigt. Vad gäller ändringsärenden avslutades totalt 189 ärenden i vilka agerade som rapportör i 81 stycken och medrapportör i 18 stycken. För ansökningar riktade till i den ömsesidiga proceduren för godkännande av läkemedel, dvs. när ett läkemedel först godkänns i ett EU-land och sedan med samma dokumentation i övriga medlemsländer, skedde en exceptionell tillströmning . fortsätter satsningen på att avsluta fler ansökningar om godkännanden för så kallade frilistade naturmedel, dvs. medel som har tillfälligt försäljningstillstånd som naturläkemedel i avvaktan på en slutgiltig bedömning. finns det 85 så kallade frilistade naturläkemedel som skall utredas. Verket beräknar att de återstående ansökningarna avslutas . Ett nytt direktiv för traditionella växtbaserade läkemedel skall implementeras vilket kommer att få konsekvenser för den nuvarande kontrollen av naturläkemedel. nya vetenskapliga kommitté för växtbaserade läkemedel kommer att ha betydande inflytande över vilka produkter som kommer att få försäljas på den svenska marknaden, vilket medför att behöver intensifiera sitt arbete på EU-nivå i dessa frågor. Marknadstillsynen på det medicintekniska området bygger till stor del på olycks- och tillbudsrapporter från tillverkare, myndigheter i andra EES-länder och från svensk hälso- och sjukvård. Antalet rapporter om olyckor och tillbud med medicintekniska produkter ökade och . Ett nytt direktiv rörande in vitrodiagnostiska produkter trädde i kraft , vilket innebär utökade arbetsuppgifter för . För att underlätta kommunikationen mellan myndigheterna inom EU har ett datasystem, EUDAMED, utvecklats. Det togs i drift /2004 och alla nationella myndigheter skall rapportera in bland annat olyckor och tillbud med medicintekniska produkter. En revision genomförs av det europeiska direktivet, Device Directive, som styr huvuddelen av verksamheten inom det medicintekniska området. Ärendemängden på det medicintekniska området ökade . ersattes produktsäkerhetslagen (1988:1604) med en ny lag med samma namn (2004:451). Genom lagstiftningen införlivas ett nytt produktsäkerhetsdirektiv. Den nya lagen syftar till att komplettera och fylla ut speciallagstiftningen på produktsäkerhetsområdet. Konsekvenserna av regeringens förordning är att får ett utvidgat tillsynsansvar inom området medicintekniska produkter för konsumenter. Detta ansvar kommer exempelvis att omfatta reparatörer, importörer och distributörer. I och med att produktområdet omfattar produktgrupper som bandagematerial, preventivmedel och graviditetstester kommer antalet tillsynsobjekt att mångfaldigas. Efter förslag i propositionen De nya läkemedelsförmånerna (prop. 2001/02:63) gavs ett uppdrag att utreda miljöpåverkan från läkemedel samt kosmetiska och hygieniska produkter. överlämnade sin rapport från läkemedel samt kosmetiska och hygieniska produkter till regeringen. Verket konstaterar bland annat att läkemedel samt kosmetiska och hygieniska produkter kan utgöra en miljöfara, men att kunskapen om eventuell miljöpåverkan måste öka. Påvisade skadeverkningar är mycket få. Åtgärder för att minska läkemedels potentiella påverkan på miljön måste grundas på kunskap om framför allt långsiktiga effekter. En förbättrad kunskap i läkemedelsbehandling där klara indikationer tillämpas och behandlingen följs upp är grundläggande för att minska miljöbelastningen av läkemedel. Rapporten kommer att ligga till grund för fortsatt diskussion i olika sammanhang inom och inom EU-arbetet. har flyttat sin verksamhet till nya, mer ändamålsenliga lokaler i . Trots att flytten innebar störningar i verksamheten har myndigheten kunnat hålla produktiviteten uppe . /2004 hade 380 tillsvidareanställda och 37 visstidsanställda medarbetare, varav drygt två tredjedelar var kvinnor. Detta beror till stor del på att rekryteringsunderlaget inom vissa yrkeskategorier, exempelvis laboratorieassistenter, sekreterare och receptarier, nästan uteslutande utgörs av kvinnor. På chefsnivå har myndigheten dock uppnått en jämn könsfördelning. sjukfrånvaro är lägre än i staten i övrigt, . Verket arbetar aktivt med rehabilitering och förebyggande hälsoarbete. har också arbetat aktivt med kompetensförsörjning, bland annat med delpensionspolicy och alternativa karriärvägar, samt definierat mål för kompetensförsörjningen 20042007 gällande till exempel interna processkartläggningar, kompetensutvecklingsplaner och ledarutvecklingsprogram. påbörjade en framtidsanalys i projektet 03, mot bakgrund av EU-utvidgningen och revisionen av den europeiska lagstiftningen. Genom detta arbete har 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 verket kommit fram till att det finns behov av att utveckla handlingsplaner inför den kommande inom ett antal områden. Exempel på detta är det nationella samarbetet mellan myndigheter inom hälso- och sjukvårdsområdet, samverkan mellan myndigheterna och sjukvården, säkerhetsarbetet, information om läkemedel och läkemedelsanvändning, övergång till elektronisk behandling av dokumentation, samt service till industrin och allmänheten inom ramen för 24-timmarsmyndigheten. Regeringen anser att genomfört sitt arbete så att de fastlagda målen i huvudsak har uppfyllts. Regeringen anser att den nuvarande inriktningen av verksamhet i stort bör kvarstå. är ett av staten helägt bolag. En beskrivning och bedömning av verksamheten återfinns i regeringens årliga skrivelse till Företag med statligt ägande 2004 (Skr. 2003/04:120). är det företag som enligt 4 § lagen (1996:1152) om handel med läkemedel har ensamrätt att sälja läkemedel till allmänheten. huvudsakliga verksamhet är försäljning av läkemedel till allmänheten via de cirka 900 öppenvårdsapoteken. skall tillhandahålla samtliga läkemedel som godkänts för den svenska marknaden över hela landet till enhetliga priser. Bolaget har därutöver till uppgift att bidra till en säker och rationell läkemedelsanvändning bl.a. genom att ge producentobunden information till enskilda konsumenter och till hälso- och sjukvården. Förutom försäljning till allmänheten har samtliga sjukvårdshuvudmän valt som leverantör för upphandling och försörjning av läkemedel till sjukvården. Bolagets intäkter uppgick till (2002). Ökningen är framför allt hänförlig till en positiv utveckling inom tjänste- och egenvårdsområdet. För den dominerande försäljningen av receptbelagda läkemedel är utvecklingen svag till följd av låg volymtillväxt och lägre medelspriser vilket till stor del är resultat av de reformer på läkemedelsområdet som infördes . Resultatet efter skatt uppgick till (2002). Soliditeten förbättrades från till . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 uppnått samtliga i ägardirektiv formulerade finansiella målsättningar och lämnade en utdelning på . hade cirka 90 miljoner kundbesök och expedierade fler än 60 miljoner receptorderrader. andel av läkemedelskronan uppgick till , vilket är lågt i en jämförelse med andra europeiska apo- Kundernas värdering av verksamhet ligger kvar på en hög nivå och kom i Temos Corporate Image-undersökning på tredje plats av de fyrtio deltagande företagen. spelar en viktig roll för att säkerställa en god läkemedelsförsörjning i hela landet och bidrar till en säker och rationell läkemedelsanvändning. Tabell 3.30 Ekonomisk översikt för Resultat efter finansiella poster Räntabilitet på eget kapital, % 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Politikområdet omfattar insatser som syftar till att främja hälsa och förebygga sjukdom. antog propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03: SoU7, rskr. 2002/03:145) som lanserade folkhälsopolitiken som ett sektorsövergripande politikområde. antog ett övergripande nationellt folkhälsomål att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Eftersom många av de faktorer som bestämmer folkhälsan påverkas av insatser inom andra politikområden skall folkhälsoperspektivet genomsyra alla dessa politikområden. De politikområden som regeringen har identifierat som centrala ur folkhälsosynpunkt har i propositionen samlats i elva målområden. Dessa bidrar tillsammans till politikområdet Folkhälsa: 1.Delaktighet och inflytande i samhället 2.Ekonomisk och social trygghet 3.Trygga och goda uppväxtvillkor 4.Ökad hälsa i arbetslivet 5.Sunda och säkra miljöer och produkter 6.En mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård 7.Gott skydd mot smittspridning 8.Trygg och säker sexualitet och en god reproduktiv hälsa 10.Goda matvanor och säkra livsmedel 11.Minskat bruk av tobak och alkohol, ett samhälle fritt från narkotika och dopning samt minskade skadeverkningar av överdrivet spelande. Politikområdets sektorsövergripande karaktär innebär att ansvaret för de statliga insatserna på folkhälsoområdet är fördelat mellan departementen i . En viktig uppgift inom politikområdet är därför att övergripande och strategiskt driva på och samordna processer i syfte att integrera folkhälsoperspektivet inom , hos myndigheterna och i olika samhällssektorer. Inom politikområdet Folkhälsa finns ett särskilt ansvar för insatser som syftar till att skapa goda förutsättningar för hälsofrämjande levnadsvanor i befolkningen (dvs. insatser inom målområdena 711, se ovan). Hit hör exempelvis insatser för att förhindra alkoholskador, narkotikamissbruk och tobaksbruk, dopning och spelberoende samt insatser för att främja fysisk aktivitet, sunda kostvanor samt sexuell och reproduktiv hälsa. Även smittskydd och hälsoskydd ingår i politikområdet. Det huvudsakliga folkhälsoarbetet bedrivs på regional och lokal nivå, dvs. inom landsting och kommuner samt av frivilligorganisationer. Landstingens folkhälsoansvar grundar sig bl.a. på hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och smittskyddslagen (1988:1472). Kommunernas folkhälsoarbete grundar sig på lagar som rör ett flertal kommunala verksamheter, t.ex. alkohollagen (1994:1738), tobakslagen (1993:581), , socialtjänstlagen (2001:453), livsmedelslagen (1971:511) och (1987:10). På nationell nivå bedrivs folkhälsoarbete av statliga myndigheter samt frivilligorganisationer. Näringslivet är en annan central aktör i folkhälsoarbetet. Regeringen ger ekonomiskt stöd till myndigheter som , , och . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Dessa myndigheter utgör kunskapscentra och har viktiga uppgifter att fylla dels i form av tillsyn och epidemiologisk bevakning, dels i form av nationell uppföljning och utvärdering av såväl folkhälsan som folkhälsoarbetet. Andra myndigheter som har centrala roller i folkhälsoarbetet är t.ex. , länsstyrelserna, , , samt . för arbetsliv och socialvetenskap och finansierar viktig folkhälsoforskning. Inom politikområdet ger regeringen även bidrag till förebyggande insatser mot hiv/aids, folkhälsopolitiska åtgärder bestående av framför allt bidrag till frivilligorganisationer samt till alkohol- och narkotikapolitiska insatser, främst till genomförandet av de nationella handlingsplanerna mot alkoholskador och mot narkotika. Inom politikområdet ingår även medlemsavgift till () samt bidrag till för folkhälsovetenskap, som är en del av Nordiska ministerrådets organisation. Även ingår i politikområdet. Nämnden inrättades som ett led i de krav som Europeiska unionen (EU) ställde i samband med inträde i EU. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 14:1 Insatser mot aids 14:2 Bidrag till WHO 14:3 Bidrag till för folkhälso- 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder Totalt för politikområde Folkhälsa 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Regeringens förslag: Regeringen föreslår att målet för politikområdet, att folkhälsan skall förbättras för de grupper i samhället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt, upphör att gälla och att det av antagna övergripande nationella folkhälsomålet, att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen, antas som mål för politikområdet. Målet för politikområdet har sedan politikområdets tillkomst 2000 varit att folkhälsan skall förbättras för de grupper i samhället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt. antog ett övergripande nationellt folkhälsomål (prop. 2002/03:35). Det övergripande målet förtydligar samhällets ansvar för människors hälsa genom att det visar på sambandet mellan samhälleliga förutsättningar som kan påverkas genom politiska beslut och hälsoutvecklingen i befolkningen. Barns, ungdomars, äldres och invandrares förutsättningar att på lika villkor utveckla och bibehålla en så god hälsa som möjligt bör särskilt uppmärksammas. Regeringen anser att det nationella folkhälsomålet också skall vara målet för det sektorsövergripande politikområdet Folkhälsa. Jämlikhet och jämställdhet är viktiga utgångspunkter för folkhälsoarbetet. Detta innebär att människor skall ges samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor oavsett klasstillhörighet, etnisk eller kulturell bakgrund, sexuell läggning, funktionsnedsättning, ålder eller kön. Redovisningen i denna budgetproposition av politikområdet Folkhälsa begränsar sig till regeringens insatser inom målområdena 711 samt insatser inom hälsoskyddsområdet inom målområde 5. Insatser inom övriga målområden redovisas inom sina respektive politikområden. Folkhälsopolitiken kommer att redovisas i sin helhet i en skrivelse till med början 2006. Bedömningen av måluppfyllelsen som redovisas i årets budgetproposition avser det nuvarande målet för politikområdet, dvs. att folkhälsan skall förbättras för de grupper i samhället som är mest eftersatta ur hälsosynpunkt. Med folkhälsa menas det allmänna hälsotillståndet i befolkningen samt hälsans utveckling och fördelning i befolkningen. Målet är formulerat så att 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 fokus ligger på att minska ojämlikheter i hälsa. Detta utesluter emellertid inte att folkhälsan skall förbättras för hela befolkningen. Eftersatta grupper skall här förstås som grupper i befolkningen vars livsvillkor och levnadsvanor ger sämre förutsättningar för en god hälsa. De mått som används är förväntad medellivslängd, dödlighet, sjuklighet samt självupplevd hälsa. Flera studier visar att personer som har invandrat till har sämre hälsa än genomsnittsbefolkningen i . Det gäller för både nyanlända och för de som vistats en lägre tid i . Regeringen anser därför att arbetet för att förbättra hälsotillståndet för personer med utländsk bakgrund måste intensifieras. tillsattes en interdepartemental arbetsgrupp med uppgift att se över hur genomförandet och uppföljningen av integrationspolitiken kan förbättras. Gruppen har i uppdrag att utarbeta uppföljningsbara mål för ett antal politikområden varav folkhälsa är ett som skall vara styrande för myndigheternas verksamhet 2005. Inriktningen på folkhälsopolitiken framöver framgår av propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35). I korthet handlar det om att verka för att folkhälsoaspekter beaktas i politiska beslut i syfte att förbättra folkhälsan och minska skillnaderna i hälsa mellan olika grupper i befolkningen. Oavsett kön, ålder, klass, etnisk bakgrund eller funktionshinder skall människor ges samma förutsättningar till en god hälsa. Folkhälsoarbetet skall inriktas på hälsans bestämningsfaktorer, dvs. de faktorer i samhällsorganisationen och människors livsvillkor samt levnadsvanor som bidrar till hälsa och ohälsa, snarare än på enskilda sjukdomar. Genom att åtgärda orsaker till ohälsa eller utveckla friskfaktorer tydliggörs folkhälsoarbetets politiska karaktär. Det blir ett gemensamt samhällsansvar. Insatser som riktar sig mot de faktorer som leder till de vanligaste folksjukdomarna och hälsoproblemen bör prioriteras. För att nå det övergripande folkhälsomålet krävs ett långsiktigt, målinriktat och sektorsövergripande arbete inom samtliga sektorer som har avgörande inflytande över folkhälsans utveckling. För att möjliggöra detta krävs en god samordning på samtliga samhällsnivåer. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det politiska sakansvaret för de samhälleliga faktorer, som har betydelse för folkhälsan, är fördelat mellan i stort sett alla politikområden. Inom politikområdet Folkhälsa finns ett särskilt sakansvar för frågor som rör alkohol, tobak, narkotika, dopning, smittskydd och hälsoskydd, förebyggande av hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar, matvanor, fysisk aktivitet och spelberoende. Nedan följer en beskrivning av den politiska inriktningen när det gäller dessa specifika områden. Alkoholkonsumtionen har ökat markant i befolkningen och utvecklingen ser inte ut att vända. Konsumtionsökningen riskerar att leda till att även alkoholskadorna ökar . Målet för samhällets alkoholpolitik är att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar detta slog fast 2001 i en femårig nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20, bet. 2000/01:SoU8, rskr. 2000/01:144). Strategin för regeringens alkoholpolitik är att sänka den totala alkoholkonsumtionen och förhindra att människor blir storkonsumenter genom att påverka dryckesbeteenden samt verka för att alkohol inte förekommer i vissa miljöer eller skeden i livet, t.ex. i trafiken och under graviditeten. Huvudinriktningen är att stimulera utvecklingen av målinriktade och samordnade förebyggande insatser på nivå. Förstärkta åtgärder behövs i form av särskilda stödinsatser för riskgrupper och individer med riskbeteende, vård- och behandlingsinsatser, opinionsbildning och information, begränsning av tillgängligheten och marknadsföringen av alkoholdrycker, kompetensutveckling, uppföljning av konsumtions- och skadeutvecklingen samt alkoholforskning. Förstärkta åtgärder behövs också för att utveckla samarbetet på europeisk och internationell nivå. Detta kommer regeringen att fortsätta verka för genom en ny handlingsplan som skall presenteras . Narkotikaanvändningen bland ungdomar har minskat efter att successivt ha ökat som det tunga missbruket ökar. Detta visar att ett intensivt arbete mot narkotika är nödvändigt. Det finns en bred folklig och politisk uppslutning kring en restriktiv narkotikapolitik. De narkotikapolitiska insatserna har fokuserat på att begränsa både tillgången och efterfrågan på narkotika. Detta kommer att vara riktmärket för den nya handlingsplan som skall tas fram . har tobakspolitiken skärpts, med en minskande andel rökare i befolkningen som följd. Regeringen fortsätter arbetet för att minska tobaksbruket, främst genom skärpt lagstiftning. beslutade i enlighet med regeringens förslag om rökfria serveringsmiljöer att restauranger och andra serveringsmiljöer skall vara rökfria fr.o.m. (prop. 2003/04:65, 2003/04:SOU08, rskr 2003/04:216). Spelmarknaden expanderar och har en omsättning på . Nya spelformer etableras med Internet som bas. I takt med utvecklingen på spelmarknaden ökar också antalet personer som riskerar att utveckla ett spelberoende. Regeringen avsätter därför mer medel för åtgärder mot spelberoende.