prop · GS031 · 2004-09-20 00:00:00 — Till följd av den s.k. kalendereffekten ökar dock kommunsektorns konsumtionsutgifter 2004 (se bilaga 2, Svensk ekonomi). I löpande priser på- verkas de kommunala konsumtionsutgifterna endast marginellt av kalendereffekten. Kommu- nalskatten höjdes med i genomsnitt till 2004, vil- ket motsvarar i ökade in- komster för kommuner och landsting. Kommunsektorns inkomster utgörs huvud- sakligen av skatter och statsbidrag, varav skatter svarar för . väntas skattein- komsterna öka , varav utgörs av ökat skatteunderlag och beror på skattehöjningar. Statsbidragen justerade för regeländringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget, ökar något mindre än skatteinkomsterna. Den totala inkomstökningen 2004 beräknas till . Trots besparingsprogram och skattehöjningar väntas kommunsektorn uppvisa ett negativt re- sultat även . föreslogs ekonomiska vår- proposition ökade statsbidrag till kommunsek- torn i form av satsningar på förskolan, syssel- sättningsstöd samt ett investeringsbidrag till miljöinvesteringar m.m. Den nu föreslagna höj- ningen av det tillfälliga sysselsättningsstödet med ytterligare samt andra föreslagna satsningar innebär att statsbidragen justerade för regeländringar ökar med . Sammantaget ökar statsbidrag och skatte- inkomster . Med anledning av den starka inkomstutvecklingen väntas kommunsektorns konsumtionsvolym öka med 2005 som det finansiella sparandet och resultatet stärks kraftigt. föreslogs i den ekonomiska vårpro- positionen en höjning av de generella bidragen till kommunsektorn med . I denna proposition föreslås att det tillfälliga sysselsättningsstödet skall utgå även 2006 med . Statsbidragen ökar med medan skatteunderlaget ökar med , vilket får till följd att skat- ter och statsbidrag sammantaget ökar 2006. Konsumtionen bedöms öka i volym 2006, medan det finan- siella sparandet och resultatet minskar. beräknas statsbidragen vara i stort sett oförändrade. Sammantaget beräknas skatter och statsbidrag öka . Konsum- tionsvolymen antas öka , vilket är i takt med den demografiska efterfrågan på kommunsektorns tjänster. Kommunsektorn väntas uppvisa ett positivt resultat även 2007. Tabell 4.19 Kommunsektorns finanser Anm.: Statsbidragen och skatterna redovisas tillsammans eftersom effekten av reformer som påverkar skatteunderlaget neutraliseras genom justeringar av statsbidragen. Källor: och . Ålderspensionssystemet består av en fördel- ningsdel och en premiereservdel. Under upp- byggnadsfasen av det reformerade pensionssy- stemet är inkomsterna större än utbetalda pensioner. Därigenom uppstår ett sparande i så- väl fördelnings- som i premiereservdelen av pensionssystemet. AP-fonderna som en buffert. Vid sidan av AP- fonderna sker en förmögenhetsupp- byggnad inom premiepensionssystemet. Dessa medel motsvarar intjänad premiepensionsrätt och placeras först i (). Under den tillfälliga förvaltningen i RGK ingår avsättningarna i statens sparande och reducerar därmed statsskulden. överförs medel motsvarande premiepensionsrätten till Pre- miepensionsmyndigheten (PPM) andra året ef- ter inkomståret och placeras hos den fondförvaltare som den enskilde själv väljer. Räntor, utdelningar m.m. 1 Med AP-fonderna avses fördelningsdelen av ålderspensionssystemet. Källor: och . Anm.: Utgifterna för ålderspensionssystemet enligt nationalräkenskapernas redovisning avviker något från de utgifter som ingår under utgiftstaket. EU: s statistikorgan har fattat ett principbeslut att fonderade pensionssystem inte skall klassificeras till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. Hur detta principbeslut påverkar klassificeringen av premiepensionssy- stemet är föremål för diskussion mellan och . beslutade att hela det reformerade svenska pensions- systemet skall hänföras till den offentliga sektorn. Beslutet motiverades bl.a. med att del- tagandet är obligatoriskt och att staten kontrol- lerar regelverket för både avgifter och förmåner. Redovisningen av pensionssystemet och de offentliga finanserna i denna proposition utgår från att detta beslut gäller även fortsättningsvis. uppgick det finansiella sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonderna och PPM, till eller av BNP. Därtill ökade placeringstillgångarna i pensions- systemet till följd av värdeökningar på aktier, som svarar för större delen av tillgångarna både i AP-fonderna och i de fonder som förvaltas av PPM. Värdeförändringar påverkar inte det fi- nansiella sparandet. Där inräknas endast direkt- avkastningen i form av räntor och utdelningar. Sparandet förutses ligga kvar på en nivå kring av BNP . fördelas sparandet ungefär lika mellan fördelnings- och premiepensions- systemet. ökar sparandet i premiepensionssystemet medan det minskar i fördelningssystemet. 4.7Den offentliga sektorns finanser uppgick den offentliga sektorns finansiella sparande till eller av BNP. Som andel av BNP uppgick skatter och avgifter till och de totala inkomsterna till medan utgifterna motsvarade av BNP. beräknas sparandet öka till eller av BNP. Sparandet minskar 2005 och 2006 för att sedan öka till av BNP 2007. Under hela prognosperioden minskar såväl inkomsterna som utgifterna som andel av BNP. Det finansiella sparandet fördelas 2004 mellan den offentliga sektorns tre delar så att staten får ett underskott på medan ålderspensionssystemet visar ett överskott på , och den kommunala sek- torn väntas få ett mindre överskott. motverkas ett ökat underskott i staten av ett ökat överskott i pensionssystemet och i den kommunala sektorn. Ökningen av den offentliga sektorns finansiella sparande 2007 sker genom en förbättring av statens finanser. Tabell 4.21 Den offentliga sektorns finanser Källor: och . Kapacitetsutnyttjandet i ekonomin ökar så att det så kallade BNP-gapet sluts . Därigenom minskar skillnaden successivt mellan det redovisade och det struk- turella sparandet, se kapitel 4.1.3. Nettoskulden vändes till en positiv finansiell ställning till följd av värdeökningar på aktier. Det positiva sparandet medför att den finansiella ställningen förstärks under prognos- perioden. Fördelningen av det finansiella spa- randet mellan staten och ålderspensionssystemet medför att förbättringen av den finansiella ställningen sker genom ökade tillgångar i pen- sionssystemet. Underskottet i statens finansiella sparande innebär att skuldsidan i den offentliga sektorns balansräkning ökar under prognospe- rioden. Statsskulden ökar även som andel av BNP 2004 för att sedan minska. Den konsoliderade bruttoskulden minskar som andel av BNP under hela prognosperioden. Jämfört med beräkningar ekonomiska vårproposition har skatteinkomst- erna reviderats upp för hela prognosperioden trots de nu föreslagna skattesänkningarna, se kapitel 5. Även de offentliga utgifterna exklusive räntor har reviderats upp medan ränteutgifterna väntas bli lägre än vad som beräknades i vår- propositionen. Sammantaget har det finansiella sparandet reviderats upp med 2004 och med 2005. har sparandet reviderats ned med . Den offentliga sektorns finansiella nettoskuld har reviderats ned av sedan vårpropositionen och en positiv finansiell förmögenhet redovisas nu vid utgången av 2003. Under 19982000 var tillväxten i svensk eko- nomi hög. Både antalet arbetade timmar och den privata konsumtionen ökade. Detta tillsammans med höga timlöneökningar medförde att skatte- intäkterna, trots genomförda skattesänkningar, i genomsnitt ökade . Den underliggande utvecklingen, dvs. exklusive ändringar i skattelagstiftningen, var ca 1 procent- enhet högre. Åren 20012003 var tillväxten i ekonomin betydligt lägre. Antalet arbetade timmar mins- kade och den privata konsumtionen visade en svag ökningstakt. Även hushållens kapitalvinster minskade som kapitalförlusterna ökade. För att motverka konjunkturnedgången genomförde regeringen skattesänkningar både 2001 och 2002. ökade skatte- intäkterna i genomsnitt medan den underliggande utvecklingen var . Tillväxten beräknas åter öka 20042007. Antalet arbetade timmar fortsätter visserligen att minska 2004 men antas därefter öka. Den privata konsumtionen antas dock öka starkare. beräknas både de faktiska och underliggande skatteintäkterna i genomsnitt öka . Skatt på arbete och konsumtion beräknas i genomsnitt öka medan skatt på kapital beräknas öka . Skattekvoten, dvs. skatteintäkterna som andel av BNP, beräknas minska och uppgå till 2007. Nedgången beror framför allt på att löneandelen i BNP minskar, vilket bland annat förklaras av en ökad produktivitet. Tabell 5.1 Totala skatteintäkter, offentliga sektorns inkomster och statsbudgetens inkomster 20022007 Miljarder kronor och procent Exkl. transfereringar, % Offentliga sektorns ink. Finansiellt sparande*, % -0,3 Övriga inkomster utv. -3,7 -7,7 Övriga inkomster utv. -25,1 -2,8 -2,0 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . * Beräknat på Nationalräkenskapernas utfall avseende skatter . Se vidare tabell 5.2. Regeringen föreslår i denna proposition en fort- sättning av den gröna skatteväxling som inleddes . Bland annat föreslås sänkta inkomstskatter för låg- och medelinkomsttagare och höjda driv- medels- och fordonsskatter. Inom kapitalskatte- området föreslås en höjning av fribeloppet för sambeskattade i förmögenhetsskatten och aviseras ett avskaffande av arvs- och gåvoskatten samt att periodiseringsfonderna räntebeläggs. För en fullständig redovisning av de skatteför- slag som föreslås hänvisas till kapitel 8. beräknas skatteintäkterna öka . Skatt på arbete och konsumtion beräknas öka medan skatt på kapital beräknas öka med . beräknas intäkterna öka . Den underliggande utveck- lingen är dock högre, , och förklaras till stor del av en förbättrad arbetsmarknad och därigenom en starkare ökning av antalet arbetade timmar, framför allt inom privat sektor. I tabell 5.2 redovisas offentliga sektorns skatter redovisade enligt nationalräkenskapernas (NR) principer. Direkta skatter beräknas öka med i genomsnitt . Indirekta skatter och socialförsäkringsavgifter, utvecklas ungefär lika , med . I offentliga sektorns in- komster ingår även övriga inkomster, vilka redovisas i tabell 5.1. Tabell 5.2 Offentliga sektorns skatter redovisade enligt nationalräkenskapernas principer Anm.: SCB kommer att revidera utfallen . Som redovisades ekonomiska vår- proposition kommer SCB att revidera utfallen för 20002002. Utfallet är preliminärt och baseras delvis på prog- noser över taxeringsutfallet . I vårpropo- sitionen bedömde regeringen att det definitiva utfallet kommer att bli lägre än det av SCB redovisade utfallet. Nuvarande bedömningen är att utfallet kommer att bli lägre. Ett av regeringens budgetpolitiska mål är att den offentliga sektorns finanser över en kon- junkturcykel skall redovisa ett överskott (finan- siellt sparande) om av BNP. beräknas överskottet uppgå till medan det 2007 beräknas uppgå till . Som redovisas i tabell 5.1 beräknas statsbud- getens skatteinkomster öka med . Det innebär en genomsnittlig ökning . Övriga inkomster på statsbudgeten beräknas öka med . Uppgången förklaras av att inkomster av försåld egendom budgeteras med 2007. Kommunernas skatteintäkter beräknas öka med i genomsnitt . Den underliggande utvecklingen, exkl. regeländringar och kommunala utdebiteringsför- ändringar, uppgår till . En mer detaljerad redovisning av kommunernas skatte- intäkter finns i avsnitt 5.3.1. Tabell 5.3 Totala skatter och statsbudgetens inkomster differenser jämfört med ekonomiska vårproposition -0,1 -0,1 -1,2 -0,2 -0,8 -0,3 -7,4 -28,1 -23,3 -30,7 -25,3 -14,1 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . För beräkningen av differensen mot vårpropositionen, se avsnitt 5.2. Jämfört med ekonomiska vårpropo- sition har prognosen över skatteintäkterna reviderats upp samtliga år. I tabell 5.3 framgår förändringarna jämfört med vårpropositionen fördelade på skatteslag och sektorer. I prognosen har hänsyn tagits dels till nya makroekonomiska förutsättningar, dels till de regeländringar regeringen föreslår i denna pro- position. Av den skatteväxling som regeringen föreslår för perioden 20042006 återstår . Eftersom profilen på den återstående växlingen ännu inte är beslutad har den inte beaktats i prognoserna av de en- skilda skatteslagen. ekonomiska vårproposition var skatteväxlingen inlagd schablonmässigt. Detta belopp har inte medtagits vid beräkningen av skillnaden gentemot den redovisade prog- nosen i vårpropositionen. Prognosen över skatteintäkterna baseras på de makroekonomiska förutsättningar som finns redovisade i bilaga 2, Svensk ekonomi. Tabell 5.4 återger de antaganden som har störst inverkan på skatterna samt förändringar i förhållande till vår- propositionen. Jämfört med vårpropositionen är lönesumme- ökningen uppjusterad både 2005 och 2006 . Framför allt är det de arbetade timmarna som bedöms öka snabbare . Utvecklingen av prisbasbeloppet och skikt- gränserna styrs av inflationsutvecklingen mätt som förändringen av KPI-nivån junijuni. In- flationen bedöms bli något högre jämfört med vårpropositionen, vilket har medfört en upp- justering av prisbasbeloppet och skiktgränserna. I tabellen redovisas skiktgränserna med hänsyn tagen till den föreslagna egenavgiftskompen- sationen . Tabell 5.4 Antaganden och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Arbetade timmar, utbetald lönesumma, hushållens konsumtionsutgifter i löpande priser och KPI : årlig procentuell förändring. medelutdebitering och statslåneränta: procent. Prisbasbelopp, inkomstbasbelopp och skiktgränser: kronor -0,9 -0,0 -0,2 5.2.2Sammanfattning av ändrade skatteregler 19992005 Utvecklingen för de olika skatteslagen beror dels på de underliggande skattebasernas förändring, dels på beslutade eller föreslagna regeländringar. För en sammanställning av bruttoeffekterna av de viktigaste regeländringarna 19992005, se tabell 5.5. Beloppen i tabell 5.5 visar den årligt tillkom- mande intäktsförändringen till följd av ändrade skatteregler. Det är viktigt att understryka att de redovisade beloppen avser periodiserade brutto- effekter, dvs. storleken på den initiala skatte- ändringen. Nettoeffekter beaktar även indirekta effekter på offentliga utgifter och andra skatte- baser via förändringar i löner, priser och bolags- vinster. Effekterna på de kassamässiga inkoms- terna är i regel mindre införandeåret eftersom bl.a. uppbördsförskjutningar och jämkningar då måste beaktas. 5.2.3Osäkerhetskällor som påverkar skatteprognoserna Skatteprognosernas osäkerhet kan hänföras till två faktorer; dels bedömningen av den under- liggande skattebasens storlek, dels bedömningen av dess utvecklingstakt. Till följd av avdrag, gränsvärden, etc. skiljer sig skattebaser ofta från det i ekonomisk mening relevanta underlaget. Förmögenhetsskattepliktiga tillgångar tas exem- pelvis upp till olika andelar av marknadsvärdet. Skatternas utvecklingstakt skall bl.a. bedömas i förhållande till den ekonomiska utvecklingen. Således kommer tillförlitligheten i skatteprog- nosen att påverkas både av noggrannheten i ut- gångsläget och av möjligheten att bedöma skat- ternas samvariation med makroekonomin. På kort sikt ligger osäkerheten i prognosen främst i bedömningen av bolagsskatter och av hushållens skatt på kapitalvinster. På är det främst prognosen avseende skatt på arbete som svarar för osäkerheten, vilket förklaras av dess stora andel av de totala skatterna. När det gäller prognosen för skatt på arbete är det utvecklingen av antalet arbetade timmar och tim lönen som är stora osäkerhetskällor. En ökning av lönesumman ökar skatte- underlaget med ca och skat- terna på arbete (inkomstskatt och arbetsgivar- avgifter) med . För konsumtionsbaserade skatter gäller som tum- regel att om hushållens konsumtionsutgifter förändras leder det till förändrade momsintäkter med ca . Därutöver påverkas skatteintäkterna av kon- sumtionens sammansättning eftersom uttaget av indirekta skatter på konsumtion skiljer sig åt för olika varugrupper. I tabell 5.7 redovisas de totala skatteintäkterna för perioden 19992007. Skatteintäkterna har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och makroekonomiska förutsättningar i form av timlön, sysselsättning, inflation m.m. Skatte- intäkterna i offentlig sektor är något lägre än de totala skatterna. Detta förklaras av att den del av mervärdesskatten och tullinkomsterna som ingår i avgiften till EU definitionsmässigt är skatter som tillhör EU. De s.k. EU-skatterna ingår inte som en del av offentliga sektorns skatter, men påverkar däremot skattekvoten. Tabell 5.5 Regeländringar 19992005, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -8,7 -11,4 -15,7 -21,9 -9,3 -0,7 -2,4 -1,7 -0,1 -1,4 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift -2,0 -1,8 -7,3 -3,7 -0,3 -0,1 -0,2 -0,2 -5,7 -0,8 -2,4 -1,3 Sänkt skatt från på inkomster upp till övre skiktgräns -4,2 -1,3 -0,8 -1,9 -1,1 -0,4 -0,2 -0,2 -0,1 -0,1 Höjt tak för allmän pensionsavgift från 7,5 till 8,06 prisbasbelopp Höjd allmän pensionsavgift från 6,95 till -3,2 -15,8 -16,9 -22,4 -2,0 -8,0 Skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare () -3,2 -0,3 -1,6 Skattereduktion för allmän pensionsavgift -15,8 -16,6 -17,3 -9,4 Skattereduktion för fackföreningsavgift, (2004) -3,5 -0,6 Skattereduktion 200 kronan, skatteväxling -1,4 -0,3 -1,2 -1,1 -1,5 -1,2 Sänkta socialavgifter från 33,06 till 32,92 till 32,82 och till -1,2 -0,9 -1,2 Nedsättning stödområde A (2002) reducerad nedsättning (2005) -0,4 -0,2 -1,1 -4,5 -7,1 -1,8 -0,4 -1,4 -2,2 -2,5 -3,1 -0,8 fond från 5 till (1999), avsättning (2001) -2,5 -2,5 Återföring från per. fond (2000, 2001), räntebeläggning (2005) Återföring från skatteutjämningsreserv upphör -2,1 Skattereduktion för reparation och ombyggnad, -0,8 Återköp aktier, sänkt skatt investmentbolag, ändrade 3:12-regler -0,5 -2,0 -0,6 -3,3 -0,4 -0,3 Sänkt skattesats för hyreshus, bostadsdel 1989/90 från 1,2 till -0,2 Återinförd omräkning för hyreshus, bostadsdel och småhus Hyreshus, bostadsdel, skattesats från 1,5 till 1,3 till 1,2 till -0,8 -0,4 -4,0 Småhus, sänkt skattesats från 1,5 till -5,8 Begränsningsregel fastighetsskatt, nytt taxeringsförfarande -0,2 -0,4 -0,3 Sänkt skattesats, markvärde för vattenkraft från 2,21 till -1,2 Övriga skatter på kapital -0,7 -1,8 -0,3 -3,7 Höjd kapitalvinstskatt för privatbostäder från Höjda fribelopp för förmögenhetsskatt -2,2 -1,8 -1,1 Slopad arvsskatt mellan makar (2004), slopad arvs- och gåvoskatt (2005) -0,3 -2,6 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,1 -0,7 -1,0 Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror -1,1 -1,9 -1,2 Sänkt skatt på vissa byggtjänster -0,1 -1,2 Sänkt mervärdesskattesats för personbefordran från -1,0 Sänkt mervärdesskattesats på böcker och tidskrifter från -1,3 Skatt på vägtrafik, m.m. -0,1 -0,1 Tobaksskatt, höjd skatt på lågpriscigaretter Sänkt skatt på vin -0,6 -13,2 -7,2 -20,7 -23,8 -7,7 -13,2 -7,2 -20,7 -23,8 -7,7 Skatt på arbete utgör av de totala skatteintäkterna 2004 och beräknas minska till 2007. beräknas intäkterna öka med i genomsnitt . Tabell 5.6 Skatt på arbete 20022007 Miljarder kronor och procentuell utvecklingstakt -59,4 -56,9 -60,8 -70,8 -72,9 -75,5 -8,1 -8,4 -8,6 -8,4 -8,6 -8,8 -0,1 -5,7 -3,8 -0,7 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . svenska hushållens samtliga ersättningar. Arbets- givaravgifter tas dessutom ut på lön till anställda i statlig och sektor. Bruttoredo- visningen syftar till att skapa neutralitet mellan privat och offentlig produktion, som den innebär en ökad transparens vid jämförelser av lönekostnader mellan olika sektorer. Förändringar av lönesumman påverkar finan- siellt sparande olika beroende på om föränd- ringen sker av timlönen eller av antalet arbetade timmar. Vid en analys av t.ex. det finansiella sparandet är det således viktigt att veta den specifika orsaken till varför skattebasen förän- dras. Diagram 5.1 Löner i den privata och den offentliga sektorn Jämfört med vårpropositionen har intäkterna reviderats upp med mellan 1,4 respektive , se tabell 5.6. beräknas skatterna bli något lägre, men har påföljande år justerats upp med . Underlag för skatt på arbete Skattskyldigheten skiljer sig åt mellan olika skatter, varför skatt på arbete delas upp i direkta och indirekta skatter. Löner och andra ersättningar för arbete är skattebas både för direkta och indirekta skatter medan transfereringsinkomster, som sjuk- och föräldraersättning, arbetslöshetsersättning och pensioner endast är underlag för direkt beskatt- ning. För de direkta skatterna finns en ytterligare skillnad. Det är endast pensionsgrundande inkomster som utgör skatteunderlag för allmän pensionsavgift, vilket innebär att allmän pen- sionsavgift inte tas ut på pensioner. Till skillnad från vad som är fallet i många andra länder inkomstbeskattas i stort sett de I diagram 5.1 visas den årliga utvecklingen av utbetalda löner i offentlig och privat sektor. Utvecklingstakten i den privata sektorn uppgick till mellan för att 2002 och 2003 minska till mellan . har utvecklingstakten för löneutbetal- ningarna i offentlig sektor visat en uppåtgående trend. Andelen löneersättningar från privat sek- tor var som högst 2001 då den uppgick till . I det preliminära utfallet har andelen minskat till . En strikt tolkning av diagram 5.1 är dock svår att göra eftersom verksamheter kan flyttas mellan privat och offentlig sektor. Allt annat lika innebär en ökning av andelen i privat sektor med en pro- centenhet att de offentliga finanserna stärks med . Utvecklingen av de direkta skatterna är även beroende av hur skattepliktiga transfereringar förändras mellan åren. Diagram 5.2 visar hur löner, sjukpenning, arbetslöshetsersättningar och pensioner har utvecklats 19932003. Tabell 5.7 Totala skatteintäkter 19992007 -4,0 -18,9 -36,4 -59,4 -56,9 -60,8 -70,8 -72,9 -75,5 -6,0 -5,9 -6,3 -8,1 -8,4 -8,6 -8,4 -8,6 -8,8 Skatt på avkastning och vinster Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övrig skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -3,1 -5,0 -5,2 -7,3 -5,9 -6,1 -6,4 -6,6 -6,9 Diagram 5.2 Utveckling av löner och andra ersättningar Åren 19942001 var utvecklingstakten högre för löner, jämfört med pensioner och övriga trans- fereringar. Inkomståren 2002 och 2003 ökar lönerna långsammare än övriga transfereringar vilket är en kombinerad effekt av låga löne- ökningar samt stigande arbetslöshet och sjuk- frånvaro. Den kraftiga ökningen av pensioner 2003 förklaras huvudsakligen av att det särskilda grundavdraget slopades som pen- sionerna höjdes. Diagram 5.3 Sjukpenning och arbetslöshetsersättning Diagram 5.3 visar utvecklingen av sjukpenning och arbetslöshetsersättning. Uppgångar i sjuk- penningen motsvaras i regel av nedgångar i arbetslöshetsersättningen och omvänt. Utveck- lingen av sjukpenning återspeglar även effekter av de regeländringar som skett . Till de större förändringarna hör sänkt ersätt- ningsnivå och arbetsgivarinträde 1997, återgång till tvåveckorsinträde 1998 och införandet av treveckorsinträde 2003. Direkt skatt på arbete utgör av de totala skatterna. Åren 20032007 beräknas de direkta skatterna öka med i genomsnitt . Tabell 5.8 Hushållens inkomster 20022007 Miljarder kronor och procent Andel av totala ink. I tabell 5.8 redovisas hur hushållens inkomster fördelar sig . Andelarna är relativt stabila även om viss variation förekommer mellan åren. Under prog- nosåren minskar andelen transfereringar sam- tidigt som löneandelen ökar, vilket främst för- av högre sysselsättning. Jämfört med vårpropositionen har intäkterna från direkt skatt på arbete reviderats upp något . Inkomståren 2005 och 2006 har prognosen reviderats ned med 5,7 respektive . Justeringen förklaras till stor del av den föreslagna egenavgiftskompen- sationen och höjningen av grundavdraget . beräknas de kommunala skatteintäkterna öka med i genomsnitt . I tabell 5.9 redovisas utvecklingen av kommunernas skatteunderlag för inkomst- åren 20022007. Tabell 5.9 Förändring av kommunernas skatteunderlag 20022007 och 2005 beräknas det kom- munala skatteunderlaget öka .