prop · GR03100 · 2004-04-15 00:00:00 — Det beror främst på tidigare- läggningar av EU-avgiften och arealersättningen och beslut om att en del av EU-avgiften skulle betalas först . Statsbudgetens totala inkomster består av skatter och övriga inkomster. Skatterna utgör av statsbudgetens inkomster. De övriga inkomsterna består främst av inkomster av stat- ens verksamhet, inkomster av försåld egendom, kalkylmässiga inkomster och bidrag från EU. Statsbudgetens totala skatteinkomster är kassamässiga, vilket innebär att de redovisas det år de betalas. I den kassamässiga redovisningen finns därmed inslag av skatteinbetalningar som är hänförliga till tidigare inkomstår. Skatteinkomsterna beräknas öka med ca . Som andel av BNP beräknas statens skatte- inkomster uppgå till . Övriga inkomster beräknas öka med ca , främst till följd av budgeterade försäljningsinkomster på 20042006. Jämfört med beräkningen i budgetproposi- tionen har statsbudgetens inkomster reviderats ned perioden 20032006. Prognoserna för fysiska personers inkomstskatt och socialav- gifter har reviderats ned på grund av lägre prognostiserad lönesumma. Fysiska personers inkomstskatt har också reviderats ned till följd av att ökningen av skatterna i samband med att det särskilda grundavdraget slopades som garantipensionen höjdes överskattades i budget- propositionen. Juridiska personers inkomstskatt har reviderats ned till följd av lägre bolagsvinster än beräknat. Övriga inkomster har reviderats upp 20042006 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen, dels till följd av högre förväntade aktieut- delningar, dels till följd av högre inleveranser av överskott från AB än tidigare beräknat. Dessutom beräknas bidragen från EU bli högre 2004 och 2005, bland annat till följd av förseningar inom strukturfondsprogrammen. En utförlig redovisning av statsbudgetens och den offentliga sektorns inkomster presenteras i kapitel 5. Tabell 4.11 Statsbudgetens inkomster 20032006 Miljarder kronor och procent av BNP Differens mot budgetpropositionen i miljarder kronor Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Statsbudgetens utgiftssida indelas i 27 utgifts- områden, minskning av anslagsbehållningar12, myndigheters m.fl. in- och utlåning i Riksgälds- kontoret samt kassamässig korrigering (inklusive överföring från AP-fonden). Statsbudgeten utgifter exklusive statsskulds- räntor beräknas öka med ca . I relation till BNP minskar dessa s.k. primära utgifter med . 12 Skillnaden mellan förbrukade medel och anvisade medel återspeglas i det budgeterade beloppet för posten Minskning av anslagsbehållningar. Tabell 4.12 Statsbudgetens utgifter 20032006 Miljarder kronor och procent av BNP Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Statsbudgetens utgifter (exklusive statsskuldsräntor) och Ålderspensions- systemet vid sidan av statsbudgeten. Utgifterna för statsskuldsräntor beräknas variera kraftigt , vilket till större delen beror på kursvinster och kursför- luster vid byten av obligationer samt valutakurs- vinster och valutakursförluster. De underlig- gande ränteutgifterna beräknas emellertid öka som en följd av att såväl statsskulden som räntenivåerna väntas stiga. De totala utgifterna för statsbudgetens samt- liga 27 utgiftsområden beräknas öka med . I re- lation till BNP beräknas statsbudgetens utgifter minska från 2006. De takbegränsade utgifterna består dels av stats- budgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor, dels av utgifter för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I tabell 4.12 redovisas de takbegränsade utgifterna för perioden 2006. Ålderspensionssystemets utgifter beräknas öka med ca till följd av ett ökat antal individer med inkomstgrundad pension samt högre inkomstindex och medelersättning. Tillsammans med ökningen av statsbudgetens primära utgifter () beräknas de takbegränsade utgifterna därmed öka med 20032006. I relation till BNP beräknas de takbe- gränsade utgifterna minska med 0,5 procent- enheter . Den årliga ökningen av de takbegränsade utgifterna uppgår till 37 mil- jarder kronor 2004, 2005 och 2006. I tabell 4.13 redovisas en uppskattning av de huvudsakliga faktorerna bakom utvecklingen av de takbegränsade utgifterna under beräknings- perioden. Pris- och löneomräkning av anslag för förvalt- nings- och investeringsändamål ökar utgifterna med . Övriga makroekonomiska förändringar utgörs av makroekonomiska effekter på statsbudgetens utgifter, såsom effekter av högre prisbasbelopp, inkomstindex, timlön och bruttonational- inkomst. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med i genomsnitt knappt 11 miljarder kro- nor 20032006 till följd av makroekono- miska förändringar. En stor del av denna ökning förklaras av att pensionerna är indexerade. De inkomstgrundade pensionerna följer inkomst- index, som i huvudsak följer den genomsnittliga löneutvecklingen. Garantipensionerna följer konsumentprisindex genom prisbasbeloppet. Den relativt stora effekten av makro- ekonomiska faktorer på utgifterna förklaras bland annat av stigande arbetslöshet och fler personer i arbetsmarknadspolitiska program. Såväl den öppna arbetslösheten som antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program antas minska efter 2004 när ekonomin går in i en återhämtningsfas, vilket minskar de beräknade utgifterna och 2006. Beslutade och aviserade reformer beräknas öka utgifterna med ca . I detta belopp ingår även effekten av ökad bruttoredovisning av stödet till kommu- nerna fr.o.m. 2005.13 Beslutade och aviserade besparingar samt utfasningar av tidsbegränsade program beräknas bidra till en minskning av utgifterna med ca . De enskilda re- formernas och besparingarnas budgeteffekter redovisas i avsnitt 4.3. För att förhindra ett överskridande av utgifts- taket har en del utgifter tidigarelagts till 2002 medan andra utgifter har skjutits till 2004. Detta medför att utgifterna blev lägre än normalt, vilket förklarar en stor del av den totala 13 Redovisningsförändringen innebär att förstärkningen av kommunernas och landstingens ekonomi i form av bland annat sysselsättningsstöd överförs från statsbudgetens inkomstsida till statsbudgetens utgiftssida (se avsnitt 4.1.1, 4.3 och 6.3 i budgetpropositionen ). Tidigare- läggningar (främst arealstöd och EU-avgift) och senareläggningar (bl.a. EU-avgift) förklarar ca av utgiftsökningen i förhållande till 2003. Tidigareläggningarna till 2002 och senareläggningarna till 2004 medför således en utgiftsminskning på 11 miljarder kro- nor 2003 och en utgiftsökning på 2004. Övriga utgiftsförändringar förklaras till stor del av prognostiserade volymförändringar inom olika transfereringssystem och av olika stor be- räknad förbrukning av anslagsbehållningar för förvaltningsanslag. En stor del av utgiftsförändringarna till följd av volymer beror på att antalet sjukpenningdagar beräknas minska som antalet pensionärer och personer med sjukersätt- ning beräknas öka. Dessutom beräknas stigande utgifter för tandvård, läkemedel och assistansersättning till följd av ökade volymer. Posten Övrigt i tabell 4.13 är särskilt stor 2005, vilket bland annat förklaras av en högre förbrukning av anslagsbehållningar jämfört med . De aviserade utgiftsbegränsningarna på innebär att förbrukningen av anslagsbehållningar beräknas öka med ca (se avsnitt 4.3). Vidare innebär slut- regleringen av omläggningen av kommunkonto- systemet en engångsvis nedjustering av det generella statsbidraget 2004, vilket innebär högre utgifter jämfört med . Det generella statsbidraget beräknas också bli högre 2005 jämfört med till följd av slutregleringen av pensionsomläggningen (se avsnitt 7.1.21). Tabell 4.13 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Besparingar och utfasningar av program Övrigt (volymer, förändring av anslagsbehållningar m.m.) Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Skillnaden jämfört med summa utgiftsreformer i tabell 4.9 förklaras av att tabell 4.9 inkluderar lånefinansierade utgifter. 2Inklusive effekten en redovisningsförändring av stödet till kommunerna . Redovisningsförändringen innebär att förstärkningen av kommunernas och landstingens ekonomi i form av bland annat sysselsättningsstöd överförs från statsbudgetens inkomstsida till statsbudgetens utgiftssida (se avsnitt 4.1.1, 4.3 och 6.3 i budgetpropositionen ). 4.4.5Statsbudgetens saldo, statens finansiella sparande och statsskulden Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statsbudgetens saldo mot- svarar statens lånebehov med omvänt tecken. Statsbudgeten visade ett underskott på 2003. beräknas stats- budgetens saldo visa ett underskott på ca (se vidare avsnitt 4.4.1). beräknas lånebehovet uppgå till ca 36 respektive . Jämfört med beräkningarna i budgetpropo- sitionen har budgetsaldot försämrats med ca 2004 och med ca 2005. För att statsbudgetens saldo skall överens- stämma med statens lånebehov redovisas även nettoutlåning och en kassamässig korrigering på statsbudgeten. () nettoutlåning ut- görs av förändringen av kontorets ut- och in- låning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största del- posterna utgörs av förändringar av myndig- heternas räntekontobehållningar, in- och ut- betalningar av premiepensionsmedel samt Centrala () netto- upplåning för finansiering av studielån. har medel för premiepensionen tillfälligt placerats i RGK. beräknas de årliga inbetalningarna successivt öka . Inbetalningarna inklusive ränta överförs till () med fördröjning. RGK:s nettoutlåning till CSN beräknas uppgå till . Finansiering av infrastruktursatsningar kommer under 20042006 att innebära en ökad utlåning med ca 2004, ca 2005 och ca 2006 till framför allt , och . Kassamässig korrigering och överföring från AP- fonden En kassamässig korrigering kan dels uppstå om betalningen respektive anslagsavräkningen sker olika budgetår, dels kan det förekomma transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar eller vice versa. Ett exempel på det senare är de överföringar från AP-fonden till statsbudgeten som gjordes 19992001 som en följd av pensionsreformen. Pensionsreformen, som är en överenskommelse mellan , , , och , har inneburit att statsfinanserna har försvagats med ca . För att delvis motverka denna försvagning överfördes från AP- fonden till statsbudgeten . ägde ytterligare en över- föring rum bestående av stats- och bostads- obligationer till ett marknadsvärde av . Den del av överföringen som utgjordes av bostadsobligationer påverkar lånebehovet under hela beräkningsperioden, dels genom att de olika obligationslånen genererar ränteavkastning, dels genom att obligationerna förfaller till betalning vid olika tillfällen. Av tabell 4.14 framgår att budgetsaldot för- stärks med ca 2004 och ca 2005 till följd av överfö- ringen av bostadsobligationer. Enligt pensionsöverenskommelsen skall det slutliga överföringsbeloppet fastställas vid en kontrollstation 2004 och en slutlig överföring äga rum . tidigarelades ca av EU-avgiften , vilket medförde en positiv kassamässig korrigering 2003. beslutades att en del av EU-avgiften skulle betalas först . Eftersom det fanns medel på Kommissionens konto i kunde medel betalas ut till EU. Anslagsavräkning skedde först vilket ledde till en positiv kassamässig korrigering på ca 2003 och en lika stor negativ kassamässig korrigering 2004. Tabell 4.14 Statsbudgetens saldo och statsskulden In-/utlåning från myndigheter (räntekonto)3 Inbetalning av premiepensionsmedel inkl. ränta Senareläggning/tidigareläggning av EU-avgift Eliminering av statliga myndigheters innehav av statspapper7 Statsskuld vid årets slut8 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 2Avser hela utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Normalt görs inga prognoser på in-/utlåning från myndigheter (räntekonto) utan här redovisas endast utfallet. 4Varav individuellt kompetenssparande -2,2003. 5Utgörs normalt av orealiserade värdeförändringar på valutaskulden. 6I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. 7Posten Eliminering av statliga myndigheters innehav av statspapper ökade kraftigt till följd av att vissa myndigheter (, och Kärnavfallsfonden) givits möjlighet att aktivt placera i statspapper. 8Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknas bort. 9Avser statsskuldsförändring beräknad på den konsoliderade statsskulden. Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande Statsbudgetens saldo omfattar alla transaktio- ner som påverkar statens lånebehov. Till skill- nad från statsbudgetens saldo definieras det finansiella sparandet av ett internationellt regelverk för nationalräkenskaper och utgörs av nettot av transaktioner som påverkar en sektors finansiella förmögenhet. Den principi- ella skillnaden för svenska förhållanden mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande är att statsbudgetens saldo endast avspeglar lånebehovet, medan det finansiella sparandet tar hänsyn till förändringar av både finansiella tillgångar och skulder. Det innebär att förändringar av statsbudgetens saldo inte nödvändigtvis leder till en motsvarande för- ändring av statens finansiella sparande. Ett ex- empel på en transaktion som påverkar stats- budgetens saldo, men inte statens finansiella sparande, är försäljning av statligt aktieinne- hav. En sådan försäljning förbättrar statsbud- getens saldo, medan statens finansiella spa- rande förblir oförändrat eftersom statens för- mögenhet inte förändras av att en typ av finan- siell tillgång (värdepapper) byts mot en annan (likvida medel). I tabell 4.15 redovisas de viktigaste skillna- derna mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande. En permanent skillnad mellan statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande utgörs av den årliga netto- utlåning som förmedlar till studerande via CSN. Denna utlåning belastar statsbudgetens saldo med ca 10 miljarder kro- nor medan statens finansiella sparande inte påverkas eftersom varje nytt lån motsvaras av en lika stor fordran. Ytterligare en faktor som påverkar statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande olika, är skillnader i periodisering av räntor på statsskulden och skatter. Som framgår av tabell 4.15 kan denna skillnad uppgå till stora belopp. Tabell 4.15 Statsbudgetens saldo och statens finansiella sparande -46,3 -62,2 -35,9 -33,4 Effekt av överföring från -13,7 -3,9 -1,9 -2,5 -2,4 -2,4 -2,3 Försäljning av aktiebolag m.m. -15,0 -15,0 -15,0 -7,8 -4,1 -1,7 Finansiellt sparande i staten -33,6 -41,9 -47,3 -29,0 -1,4 -1,7 -1,8 -1,1 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Överföringen som skedde 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden . Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet , vilket framgår av tabellen. Av tabell 4.15 framgår att statens finansiella sparande 2004 och 2005 förväntas uppvisa ett underskott på ca 42 respektive . minskar underskottet i sta- tens finansiella sparande till 29 miljarder kro- nor. Överskottet i de offentliga finanserna uppkommer i stället främst i ålderspensionssy- stemet vid sidan av statsbudgeten (se tabell 4.19). Detta är en konsekvens av att ålderspen- sionsreformen omfördelar det offentliga spa- randet från staten till ålderspensionssystemet. Statsbudgetens saldo justerat för större engångseffekter Av tabell 4.16 framgår att det för större extra- ordinära inkomster och utgifter justerade budgetsaldot visade ett underskott på ca . beräknas det justerade budgetsaldot försvagas ytterligare för att därefter förbättras . Större engångseffekter som påverkar statsbudgetens saldo uppgår sammantaget till ca . Tabell 4.16 Statsbudgetens saldo samt justering för större engångseffekter -46,3 -62,2 -35,9 -64,1 -81,1 -52,8 -48,4 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Överföringen som skedde 2001 bestod av stats- och bostadsobligationer. Statsobligationerna skrevs av mot statsskulden . Bostadsobligationerna påverkar däremot lånebehovet , vilket framgår av tabellen. Statsskulden14 uppkommer genom statens upplåning för att täcka underskott i den löpande verksamheten eller för att finansiera investeringar och kreditgivning. Statsskuldens utveckling bestäms framför allt av stats- budgetens saldo. Skulden påverkas emellertid också av valutakursförändringar eftersom ca en tredjedel av skulden, inklusive skuldskötsel- åtgärder (derivatinstrument och swappar), är upptagen i utländsk valuta. Denna del av skulden värderas till aktuella valutakurser. Även andra faktorer kan påverka statsskulden utan att påverka lånebehovet. Exempel på sådana är extra- ordinära utdelning samt överföringen från AP-fonden . Dessa minskade statsskulden med sammanlagt utan att påverka lånebehovet eftersom överföringarna skedde i form av stats- obligationer som skrevs av direkt mot statsskulden. Diagram 4.2 Statsskuld i miljarder kronor och som andel av BNP Som framgår av diagram 4.2 ökade statsskulden kraftigt då statsskulden steg från ca 600 till eller till av BNP. var utfallet för statsbudgeten oavbrutet negativt. växte budgetunderskottet kraftigt , då det uppgick till . stabiliserades skulden som andel av BNP (skuldkvoten) på . Konsolideringsprogrammet och den eko- nomiska återhämtningen innebar att under- skotten reducerades markant . Därefter har även skuldkvoten minskat. Statsskulden uppgick vid utgången av 2003 till eller av BNP. Vid utgången av 2004 beräknas stats- skulden till , vilket är en ökning med jämfört med statsskulden vid utgången av 2003. Ökningen beror på att statens lånebehov beräknas uppgå till som oreali- serade värdeförändringar påverkar statsskulden i motsatt riktning. Statsskulden beräknas öka till ca 2006. Ökningen av stats- skulden på ca 131 mil- jarder kronor beror främst på att stats- budgetens saldo är negativt under beräk- ningsperioden. Som andel av BNP ökar stats- skulden något för att därefter minska något till 2006 (se tabell 4.14). 14 I redovisningen av statsskulden används begreppet konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknas bort eller konsolideras. och början av 2000- talet bidrog sysselsättningstillväxten i ekono- min till att skatteinkomsterna för kommuner och landsting ökade. höjdes statsbi- dragen bland annat till följd av att ett antal reformer genomfördes inom det kommunala området. I takt med den starka inkomst- utvecklingen växte de kommunala verksam- heterna relativt kraftigt. Trots stora inkomstökningar uppvisade sektorn ett resultat före extra- ordinära poster på 2002. Trenden med snabbt ökande utgifter bröts då konsumtionstillväxten dämpades till . Den genomsnittliga kommu- nala skattesatsen höjdes med 0,65 procenten- heter . Trots detta uppvisade sek- torn som helhet fortfarande underskott. För att varaktigt vända underskotten till överskott inleddes besparings- program i många kommuner och landsting. Besparingarna väntas få fullt genomslag 2004. Fler arbetsdagar leder till att den faktiska konsumtionsvolymen beräknas öka , men den underliggande ökningen är lägre. I löpande priser på- verkas de kommunala konsumtionsutgifterna endast marginellt av kalendereffekter. kronor i ökade inkomster för kommuner och landsting. I budgetpropositionen gjordes en preliminär reglering av det generella statsbi- draget till kommuner och landsting med an- ledning av att garantipensionen blev skatte- pliktig, höjda grundavdrag m.m. Beräkningar visar att ytterligare en del återstår att reglera gentemot kommunsektorn, varför en slutre- glering nu görs. Slutregleringen innebär att de generella statsbidragen minskas med . Re- gleringen uppgår till och avser även 2003. Kommunsektorns finansiella sparande vän- tas stärkas något , medan sektorns resultat före extraordinära poster försämras jämfört med . I huvudsak förklaras skillnaden av att ökningen av pensionsskulden påverkar re- sultatet men inte finansiellt sparande. I denna proposition aviseras ett tillskott till kommunsektorn på som bland annat avser en satsning på personalförstärkningar inom förskolan. Ytterligare tillskott som aviseras är ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommun- sektorn 2005 på samt en skattestimulans för miljöinvesteringar i offentliga lokaler som skall träda i kraft och gälla . tillförs kommunsektorn ytterligare genom höjda statsbidrag. Tabell 4.17 Kommunsektorns finanser Anm.: Statsbidragen och skatterna redovisas tillsammans eftersom effekten av reformer som påverkar skatteunderlaget neutraliseras genom justeringar av statsbidragen. Källor: och . Beräkningen av utgiftsutvecklingen och 2006 bygger på beslutade och aviserade för- ändringar av statsbidragen samt oförändrad utdebitering. Balanskravet antas uppfyllas 2006 av flertalet kommuner och landsting. Mot bakgrund av den spridning i ekonomiskt resultat som kan observeras, be- döms ett resultatmässigt överskott i sektorn som helhet nödvändigt. En konsolidering av de kommunala finanserna innebär att behovet av skattehöjningar eller utgiftsnedskärningar i en kommande lågkonjunktur blir mindre. Utrymmet för utgiftsökningar bedöms uppgå till ca och verksamhetsvolymen kan sam- mantaget öka . Fördelningen av utgiftsökningen är osäker. Det kan inte uteslutas att utgifts- utrymmet i högre grad tas i anspråk än vad som redovisas i tabell 4.17. I så fall blir utrymmet för utgifts- ökningar i motsvarande grad mindre med de förutsättningar som gäller för bedömningen. Pensionsreformen bygger på en överenskom- melse mellan Socialdemokraterna, , , och . En genomförandegrupp bestående av representanter från de fem partierna tillsattes 1994 för att genomföra reformen. Det refor- merade ålderspensionssystemet består av en fördelningsdel och en premiereservdel. Under uppbyggnadsfasen av det reformerade pen- sionssystemet är inkomsterna större än utbe- talda pensioner. Därigenom uppstår ett spa- rande i såväl fördelnings- som i premiereserv- delen av pensionssystemet. I fördelningsdelen fungerar AP-fonderna som en buffert. Vid si- dan av AP-fonderna sker en förmögenhets- uppbyggnad inom premiepensionssystemet. De medel som avsätts motsvarar intjänad premiepensionsrätt och placeras först i (). Under den tillfäl- liga förvaltningen i RGK ingår avsättningarna i statens sparande och reducerar därmed stats- skulden. överförs medel motsva- rande premiepensionsrätten till Premiepen- sionsmyndigheten (PPM) andra året efter in- komståret och placeras hos den fondförvaltare som den enskilde själv väljer. Räntor, utdelningar m.m. Anm.: Utgifterna för ålderspensionssystemet enligt nationalräkenskapernas redovisning avviker något från de utgifter som ingår under utgiftstaket. 1 Med AP-fonderna avses fördelningsdelen av ålderspensionssystemet. Källor: och . EU: s statistikorgan har fattat ett principbeslut att vissa typer av fonderade pensionssystem inte skall klassificeras till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. Hur detta principbeslut påverkar klassifice- ringen av premiepensionssystemet är föremål för diskussion mellan och . beslutade att hela det reformerade svenska pensionssystemet skall klassificeras till den offentliga sektorn. Beslutet motiverades bland annat med att deltagandet är obligatoriskt och att staten kontrollerar regelverket för både avgifter och förmåner. Redovisningen av pensionssystemet och de offentliga finanserna i denna proposi- tion utgår från att detta beslut gäller även fort- sättningsvis. uppgick det finansiella sparandet i pensionssystemet, dvs. AP-fonderna och PPM, till eller av BNP.