prop · GS035 · 2004-09-24 00:00:00 — avser också att, med Försvarsmaktens operativa förmågebehov som grund, utveckla ledningen och styrningen av exportstödet och låta myndigheterna hantera mer av genomförandet av exportstödet. Uthyrning eller försäljning av försvarsmateriel, som på kortare eller inte behövs för Försvarsmaktens operativa förmåga, blir allt vanligare till exportkunder. En uthyrning kan också vara ett sätt att inleda ett mer omfattande köp av utrustning. regeringen att materiel som inte långsiktigt behövdes för maktens operativa förmåga skulle kunna säljas eller hyras ut i export- Prop. 2004/05:5 stödjande syfte. ställde sig i betänkande 2001/02:FöU2 bakom detta förslag. Regeringen menar att de skäl som togs upp i denna proposition är giltiga, men att omfattningen av försäljning och uthyrning kan komma att öka på grund av en minskande insats- organisation. Regeringen bedömer att till exempel ett antal och stridsvagnar också skulle kunna bli aktuella. Försvarsmaktens behov av flygplan JAS 39 i insats- och grundorganisationen är enligt regeringens bedömning ca 143 stycken. Därmed bör något fler flygplan kunna användas i exportstödjande eller säkerhetsfrämjande syfte än regeringen angav i prop. 2001/02:10. Försvarsmakten bör också ha möjlighet att kunna upplåta materiel till andra nationer i syfte att etablera eller underlätta internationella samarbeten. Regeringen menar vidare att leasing och försäljning av kvalificerad materiel som inte behövs för den operativa förmågan även bör kunna ske till i verksam industri i exportstödjande syfte. Enligt regeringens mening bör försäljning eftersträvas före leasing oavsett om köparen är ett annat land eller i verksam försvarsindustri. Exportstödet bör enligt regeringens mening främst koncentreras mot valda nischområden. Militära och civila synergimöjligheter Försvarsberedningen har i sin rapport för en ny tid (Ds 2004:30) pekat på betydelsen av att bredda samarbetet mellan försvarsinriktad och civil forskning och utveckling samt att möjligheterna till att initiera nationella samarbetsprojekt mellan stat och industri bör undersökas. Regeringen gav därför i uppdrag att i samverkan med bland andra Försvarsmakten och utreda nuvarande och potentiella synergieffekter mellan civila och mili- tära ändamål inom materielförsörjningsområdet. Mot bakgrund av från är det regeringens uppfattning att det bör finnas områden där myndigheter inom försvarssektorn och civila myndigheter (inkl. universitet och högskolor), forskningsinstitut och industrin har gemensamma intressen. Regeringen menar att möjligheter till innova- tionsspridning och synergieffekter genom samverkan mellan dessa olika aktörer bör kunna utökas, bland annat genom att ytterligare utveckla forsknings- och tekniknätverk. Dessa nätverk blir även en viktig resurs i det internationella forsknings- och utvecklingssamarbetet. Ökad sam- verkan bör kunna bidra till att stärka den nationella genom att dra nytta av att den forskning och teknikutveckling som bedrivs inom totalförsvaret huvudsakligen är av behovsinriktad och tillämpad karak- tär. Förmågan till innovationsspridning och duala tillämpningar bör således ses i ett nationellt tillväxtperspektiv. Exempel på sådana områden och forskningsmiljöer kan vara hantering och presentation av informa- tion, modellering och simulering, flygteknik, NBC samt logistik. Regeringen menar att bl.a. inriktningen mot ett nätverksbaserat försvar 8 skrivelse Analys och förslag avseende utvecklingen av materielförsörjningen till det militära försvaret, GD 21 800:69883/03. kan skapa möjligheter till synergieffekter i utvecklingen och möjligheter till ökad samordning mellan militära och civila myndigheter. därför skapas en handlingsfrihet inom Försvarsmaktens forskning och teknikutveckling som medger nya möjligheter till samverkan med civila aktörer eller genom internationella projekt. Regeringen vill betona att statligt finansierad forskning som beställs vid industrin är betydelsefull för utvecklingen av dess konkurrenskraft. En betydande del av denna statligt finansierade forskning är knuten till behovet av försvarsmateriel. Utnyttjande av synergieffekter bör bl.a. sökas inom de områden som valts som nationella nischer. Inom forskningen och teknikutvecklingen på försvarsområdet finns ett omfattande samverkansnät såväl nationellt som internationellt med forskningsaktörer utanför försvarssektorn. som industrin finns således utvecklade former för att samverka med Denna samverkan har stärkt försvarsforskningens attraktivitet och industrins konkurrenskraft. forskningsprogrammet (NFFP) är ett exempel på en ledningsform för samverkan mellan industrin och staten där industri, universitet, högskolor och forskningsinstitut nära samarbetar. Fokus för forskningssamverkan i NFFP har främst varit nationell och bl.a. inneburit att den kompetens som byggts upp genom omfattande satsningar från staten utanför programmet har nyttiggjorts, t.ex. avseende forskning och teknikutveck- Syftet är att NFFP, som del av den flygtekniska forskningen inom landet bl.a. skall bidra till att stärka den svenska flygindustrins konkurrensförmåga och landets förmåga att aktivt delta i, och dra nytta av, internationellt forsknings- och teknologisamarbete. omfattar således forskning som är av både civilt och militärt intresse och där goda möjligheter till synergieffekter finns. programmet bör fortsätta , inte minst mot bakgrund av vad regeringen anfört avseende nationella nischer. avses även behandlas i kommande forskningspolitiska proposition. Materiel som inte svarar mot de operativa kraven eller de långsiktiga behoven av kompetenser bör avvecklas, såvida inte materielen behövs för en rationell drift av förband i insatsorganisationen. överskottsförnödenheter har i första hand utnyttjats inom de frivilliga försvarsorganisationerna, för humanitära insatser, för museala ändamål, för militärt och civilt säkerhetsfrämjande materielsamarbete och för att stärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred. har överskottsförnödenheter erbjudits till försäljning till civila företag där det bedömts finnas en tydlig efterfrågan på marknaden. som inte har varit efterfrågade för bistånd och humanitära åtgärder, säkerhetsfrämjande åtgärder eller för försäljning har återvunnits eller Detta gäller även de förnödenheter som av profil-, sekretess-, miljö- eller systemsäkerhetsskäl inte bör exponeras på marknaden. hänsyn till Försvarsmaktens kostnader för förrådshållning har även förnödenheter, som inte bedömts kunna överlåtas tillräckligt skyndsamt, återvunnits eller förstörts. Det kommer även i fortsättningen att finnas ett behov av att avveckla materiel. uppfattning om att avvecklingen blivit mer kostsam än beräknat varför Prop. 2004/05:5 vissa ändringar av nuvarande inriktning är nödvändiga för att minska har inriktningen varit att övertalig materiel skall avvecklas skyndsamt. bör avvecklingen ske på ett mer flexibelt sätt. I vissa fall kan det vara befogat att avveckla skyndsamt medan det i andra fall kan vara mer lönsamt att låta avvecklingen ta . Alla påverkande faktorer, exempelvis personalkostnader för avveckling och lagerkostnader för fortsatt förrådshållande, skall vägas in vid beslut om avveckling. Detta bör genomföras så att den mest ekonomiskt fördel- aktiga avvecklingstakten för olika typer av materiel eller för ett specifikt materielsystem kan avgöras. Detta kan innebära att viss materiel avvecklas under en förhållandevis , medan annan avveckling kan sträcka sig . Försvarsberedningen har i rapporten för en ny tid (Ds 2004:30) konstaterat att avvecklingen av materiel måste ägnas fortsatt stor uppmärksamhet . Bland annat föreslår beredningen att Försvarsmakten bör pröva alternativa sätt, som utkontraktering av verksamheten. I likhet med Försvarsberedningen anser regeringen att det är viktigt att pröva alter- nativ till verksamheten, så att Försvarsmakten arbetar på det sätt som medför största möjliga kostnadseffektivitet för staten. Det är därför viktigt att pröva möjligheterna att utnyttja en separat organisation för avveckling. En sådan organisation kan på ett professionellt och systematiskt sätt ägna sig åt avveckling av materiel, som den ordinarie verksamheten vid myndigheten inte behöver fokusera på detta. Det är dock fortfarande Försvarsmakten själv som måste definiera vad som skall avvecklas utifrån de krav som riksdag och regering ställer på myndigheten. Regeringens förslag: Beslut om Försvarsmaktens grundorganisation skall inte fattas av . Regeringens bedömning: Försvarsmaktens grundorganisation bör ges följande utformning för att Försvarsmaktens förmåga och insats- organisation m.m. skall kunna få den inriktning som redovisas och föreslås tidigare i detta kapitel. 1) Följande organisationsenheter bör läggas ned - (I 5) - (K 4) - (P 10) - (P 18) - Andra ytstridsflottiljen (2. ysflj) - (Amf 4) - Sydkustens marinbas () - Ostkustens marinbas () - flygflottilj (F 4) militärdistriktsstab (MDG) Försvarsmaktens Halmstadskolor (FMHS) Örlogsskolorna (ÖS) Amfibiestridsskolan (AmfSS) - Arméns tekniska skola (ATS) (MHS Ö) - Flygvapnets Uppsalaskolor () 2) Följande andra enheter bör läggas ned -trängbataljon vid I 5 i -luftvärnsbataljon vid I 19 i -signalbataljon vid I 19 i -artilleribataljon vid I 19, varvid verksamheten inordnas i A 9 i Inriktningen är att organisationsenheterna och de andra enheterna skall läggas ned samt att förekommande verksamhetsförändringar skall vara avslutade . 3) Följande organisationsenheter bör inrättas - Försvarsmaktens tekniska skola (FMTS) Sjöstridsskolan (SSS) Luftstridsskolan (LSS) Inriktningen är att organisationsenheterna 4) Följande organisationsenheter bör omlokaliseras -Artilleriregementet (A 9) från till -Första utbåtsflottiljen (1. ubflj) från /till -(Amf 1) från till / -Försvarsmaktens logistik (FMLOG) från till -Försvarsmaktens sjukvårdscentrum (FSC) från till -Försvarsmusikcentrum (FöMusC) i till Upplands- Inriktningen är att omlokaliseringarna skall inledas och vara avslutade . 5) Följande organisationsenhet bör omorganiseras -Redovisningsavdelning Bergslagen till Försvarsmaktens telenät- och markteleförband (FMTM) i Inriktningen är att omorganiseringen skall inledas och vara genomförd . 6) Följande verksamheter bör flyttas -Marinbasverksamheten från /till / -Verksamheten inom Fjärde minkrigsflottiljen från /till / -Helikopterverksamheten från /till / -Motorskolan från till Inriktningen är att flyttningen av verksamheterna skall inledas och vara avslutad . 7) Övriga förändringar inom vissa enheter -Militärdistriktsgruppen Gotlandsgruppen bör samlokaliseras med F 17:s enhet i -Den kvalificerade sjukvårdsutbildningen bör samlas till Försvars- maktens sjukvårdscentrum (FSC) i Inriktningen är att förändringarna skall inledas och vara avslutade . Skälen för regeringens förslag och bedömning beslutade om omfattande förändringar i 1999/2000:30, 1999/2000:FöU2, 1999/2000:168). Beslutet innebar bl.a. att ett stort antal organisa- tionsenheter i grundorganisationen skulle läggas ned. ledningsstrukturen förändras och en militärdistriktsorganisation införas. juni beslutade om ytterligare förändringar i grundorganisationen (prop. 1999/2000:97, bet. 1999/2000:FöU7 och bet. 1999/2000:FöU8, rskr. 1999/2000:250 och rskr. 1999/2000:251). delar i det beslutet gällde Försvarsmaktens underhållstjänst samt skolor Genom ändringar av regleringsbrevet för Försvarsmakten 2000 uppdrog regeringen åt Försvarsmakten att lägga ned organisationsenheterna, dock skulle några organisationsenheter läggas ned . uppdrog regeringen vidare åt Försvarsmakten att inrätta Försvarsmakten har i sin årsredovisning redovisat arbetsläget när det gäller förändringarna i grundorganisationen. väsentligt har Försvarsmakten kunnat genomföra förändringarna inom den tidsram regeringen bestämt. Efter dessa förändringar har reformeringen av Försvarsmakten fortsatt, med bl.a. beslut om försvarsbeslut 2004 (prop. 2001/02:10, bet. 2001/02:FöU2, rskr. 2001/02:91). Regeringen har tidigare fattat olika beslut som direkt eller indirekt har betydelse för arbetet med grundorganisationens utformning. beslutade regeringen om differentierad beredskap för Försvarsmakten. beslutade regeringen om planeringsanvisningar för Försvarsmaktens budgetunderlag inför denna proposition enligt Regeringens beslut innebar bl.a. att Försvarsmakten i de fyra ekonomiska nivåerna skulle redovisa förslag till en från militära utgångs- punkter optimal grundorganisationsstruktur. Strukturen i de olika nivåer- na skulle utgå från de krav insatsorganisationen och andra militärt styrande faktorer ställde, bl.a. skolor och utbildning, bemanning av skolor m.m, behov av kompetens, internationell verksamhet samt export- Redovisningen skulle också innehålla principiella grundorganisa- toriska strukturer och avse myndighetens samtliga delar och nivåer samt behandla även de organisatoriska konsekvenserna på central, regional och lokal nivå. Redovisningen skulle däremot inte behandla enskilda organisationsenheter eller lokalisering av dessa. Försvarsmakten redovisa förslag till en förbättrad planerings-, besluts- och uppföljningsprocess för förändringar i grundorganisationen. beslutade regeringen att ett underlag års försvarsbeslut om förändringar i Försvarsmaktens grundorganisation av en arbetsgrupp inom (Försvars- Vidare bestämdes att skulle biträda Prop. arbetsgruppen samt bemyndigades chefen för att besluta om arbetsgruppen, dess arbete samt de ytterligare anvisningar När det gällde gruppens arbetssätt beslutade chefen för departementet att arbetsgruppen nära skulle följa Försvarsmaktens arbete med att utarbeta budgetunderlaget . fortlöpande beakta Försvarsmaktens arbete när det gällde uppdraget i planeringsanvisningarna om att redovisa förslag till en förbättrad planerings-, besluts- och uppföljningsprocess för förändringar i grund- Vidare skulle gruppen pröva de grundorganisatoriska delarna av Försvarsmaktens redovisning i budgetunderlaget samt de andra redovisningar rörande grundorganisationen som myndig- heten skulle lämna inför försvarsbeslutet. I sitt beslut bestämde regeringen även om riktlinjer för arbetsgruppens arbete och anförde att arbetsgruppens förslag bl.a. skulle omfatta hela Försvarsmakten, vara sammanhållet och innehålla en helhetslösning, vara spårbart, vara motiverat så att skälen för varje förslag kan utläsas samt vara kostnadsberäknat så att förändringar som genomförs kan följas upp. Gruppen skulle också väga in ett antal försvarspolitiska, ekonomiska, regionalpolitiska, arbetsmiljömässiga och miljöpolitiska aspekter i sitt arbete. När det gällde de försvarspolitiska aspekterna angavs bl.a. följande. Gruppens förslag skulle skapa rationella produktionsförutsättningar och en långsiktigt hållbar organisationsstruktur som kan svara mot de krav som den nya strukturen med bl.a. insatsförband ställer. reduceringar skulle i första hand innebära att organisationsenheter avvecklas eller integreras med andra organisationsenheter. organisatoriska resurser som bibehålls skulle så långt möjligt inrymma även eventuellt tillkommande verksamhet från avvecklade eller För att svara mot de krav som den framtida Försvarsmaktens organisation ställer avseende bl.a. rationella utbildningsvolymer skulle grundorganisationen omfatta främst större och Gruppen skulle så långt möjligt und- vika att lämna förslag som innebar att det blir endast begränsad verksamhet på en ort. Med undantag för dimensionerande övnings- och skjutfält skulle särskild infrastruktur för anpassning inte ligga till grund för utformningen av grundorganisationen. na för Försvarsmaktens logistik skulle belysas särskilt. samverkan mellan Försvarsmakten och annan statlig verksamhet på en ort för att åstadkomma en för staten sammantaget rationell verksamhet Vidare skulle förslaget till grundorganisation utformas så att nödvändiga kompetenser kan vidmakthållas och utvecklas. organisationen skulle vidare medge förutsättningar för den egna perso- nalens utveckling och kompetensuppbyggnad. maktens förmåga att kunna hantera specialfunktioner beaktas. I fråga om ekonomiska aspekter skulle det samlade grundorganisa- toriska förslaget rymmas inom de anslagsnivåer som angavs i rege- ringens beslut med planeringsanvisningar för Försvars- Grundprincipen skulle vara att förändringarna skall leda till lägre driftskostnader. Kostnader för nyinvesteringar och omlokalise- ringar skulle minimeras. I fråga om regionalpolitiska aspekter angav Prop. 2004/05:5 regeringen att de berörda lokala arbetsmarknadsregionernas sårbarhet ur regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska synvinklar skulle beaktas, liksom att särskild hänsyn skulle tas till försvarsmaktsberoendet, dvs. andelen sysselsatta i Försvarsmakten i förhållande till det totala antalet sysselsatta. För arbetsmiljöaspekter angavs att frågor om skydd mot olycksfall och ohälsa för anställda och totalförsvarspliktiga som verkar inom Försvarsmakten samt frågor om en god arbetsmiljö i övrigt skulle beaktas. Slutligen angavs i riktlinjer avseende miljöpolitiska aspekter att grundorganisationen skulle utformas så att Försvarsmakten svarar mot sitt ansvar som sektormyndighet för ekologisk hållbarhet. Regeringen angav i sina riktlinjer bl.a. också att gruppen i sin redovis- ning skulle ange när förändringen av grundorganisationen bör inledas och när den bedöms kunna vara avslutad. Förbättrad planerings-, besluts- och uppföljningsprocess Av regeringens planeringsanvisningar till Försvarsmakten framgick att Försvarsmakten skulle redovisa ett förslag till förbättrad planerings-, besluts- och uppföljningsprocess för förändringar i grund- Försvarsmakten redovisade uppdraget . förde att redovisningen inom den utvecklade processen skall göras genom ett antal grundläggande termer som visar på utveckling per ort Exempel på sådana grundläggande termer är anslags- förbrukning, personal, totalförsvarspliktiga och avvecklingskostnader. Försvarsmakten har börjat ta fram ett förslag till modell för budget- och redovisningsdokumentation i väsentliga termer. modell och process för framtagning av rapporter avseende budget och Processen för planering, beslut och uppföljning skall inarbetas i de ordinarie processerna inom myndigheten. har utarbetats för att möjliggöra att kostnads- och personårsutvecklingen skall kunna redovisas konsekvent och spårbart , liksom att redovisningen skall kunna göras inklusive respektive exklusive kostnader för avveckling/omstrukturering. Efter redovisningen har Försvarsmakten vidareutvecklat dessa interna anvisningar för att ytterligare tydliggöra hela processen och dess delar med delansvar. Regeringen bedömer att denna nya process för planering, beslut och uppföljning tillsammans med andra redovisningsmodeller som Försvarsmakten har redovisat i sin årsredovisning kommer att lägga grund för betydligt förbättrade möjligheter att följa upp grund- organisatoriska förändringar i Försvarsmakten. Varje förändring som gäller Försvarsmaktens grundorganisation berör ett mindre eller större antal personer, både inom och utom Försvarsmakten. Vid större förändringar berörs även kommuner och regioner. därför viktigt att regeringens bedömning om grundorganisationen är Prop. spårbar och förståelig för dem som berörs, även om de inte delar regeringens uppfattningar och slutsatser. En annan sida av denna sak är att det är viktigt att alla berörda får möjlighet att redovisa sina förslag För att tillgodose dessa utgångspunkter valde den av regeringen tillsatta arbetsgruppen följande arbetsmetod. 2004 besökte arbetsgruppen det absoluta flertalet av Försvarsmaktens Vid varje sådant besök erbjöds aktuell enhet möj- lighet att redovisa förhållandena vid enheten samt utvecklingsmöjligheter m.m. Vid de flesta av dessa besök deltog även representanter för kommunen och i några fall t.ex. och lokal högskola. detta gavs cheferna för respektive enhet möjlighet att vid särskilda möten med arbetsgruppen på Försvarsmaktens högkvarter redovisa sin enhets syn, antingen individuellt eller inom ramen för en gemensam På detta sätt har Försvarsmaktens förband, skolor och centrum givits möjlighet att redovisa sina uppfattningar direkt till arbetsgruppen, som gruppen på plats har kunnat bedöma bl.a. Vid sidan om detta har kommuner och länsstyrelser och i fått möjlighet att till försvarsministern, med deltagande ur arbetsgruppen, framföra sina synpunkter. En viktig del i arbetsgruppens arbete, vilket regeringen också framhöll i sina riktlinjer, har varit att löpande hålla de berörda centrala arbets- tagarorganisationerna informerade om gruppens arbete och ge dem till- fälle att framföra synpunkter. Arbetsgruppen har därför återkommande redovisat arbetsläget m.m. för arbetstagarorganisationerna under perio- dessa tillfällen lämnat värdefulla synpunkter och varit ett gott stöd för gruppen i dess arbete. Utöver detta har skriftliga synpunkter och uppfattningar redovisats från ett stort antal myndigheter, organisationer och enskilda. m.m. finns i Försvarsdepartementets akt (Fö2003/2621/MIL, m.fl. diarie- Bl.a. följande skrivelser har kommit in. har i en skrivelse om försvarets verksamhet och närvaro i framhållit bl.a. geografiska läge, materiel- försörjningen vid samt de goda övningsbetingelserna. Bodens kommun har överlämnat information om garnisonens betydelse för kommunen och för . visar översiktligt det man anser vara de stora fördelarna med kommunen Det gäller bl.a. den integrerade garnisonen, den positiva personalrekryteringen, garnisonens och övningsfältens klimatologiska läge samt de totalförsvarspliktigas positiva omdömen. I en skrivelse i om förutsättningarna för samarbete på utbildningsområdet påpekar att det redan finns ett välutvecklat samarbete mellan kommunen, högskolan och garnisonen. framhåller att stora steg redan har tagits i syfte att binda samman gymnasieskolor och vuxenutbildning med högskolans program och kurser respektive i . i har i en gemensam skrivelse redovisat förhållanden om garnison och garnisonens betydelse för kommunen och regionen samt om garnisonens utvecklingsmöjligheter. 2004/05:5 De två instanserna pekar särskilt på den internationella betydelse som verksamheten vid Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (SWEDEC) och Ingenjörregementet har. De framhåller att fältarbets- utbildningen på många sätt är unik och att garnisonen har unika utbild- ningsmöjligheter bl.a. inom området ammunitions- och minröjnings- verksamhet. kommun har i en skrivelse om förutsättningarna för militär verksamhet i särskilt pekat på de ekonomiska fördelarna av en fortsatt omfattande militär verksamhet i regionen, samverkan med , goda arbetsmöjligheter för officersfamiljens medflyttande och karriärväxling samt regionens utbyggda infrastruktur. Försvarsmakten redovisade i budgetunderlaget i stort det under- lag som regeringen hade begärt i planeringsanvisningarna. Regeringen vill understryka vikten av att inriktningen till ny grundorganisation för Försvarsmakten kan hänföras till bl.a. insatsorganisationen. Det förslag till principiell organisation som Försvarsmakten redovisade i budget- underlaget hade utarbetats i enlighet med en metod som skulle tillförsäkra denna eftersträvade spårbarhet. Denna planeringsprocess har följande steg: 2) Säkerhetspolitiska mål 3) Inriktning av försvarspolitik och ekonomiska förutsättningar 4) Krav på operativ förmåga 5) Stridskrafternas utformning 7) Dimensionerande faktorer 8) Grundorganisationshypotes med produktionsutlägg 9) Beräkning av personal- och hyreskostnader 10) Beräkning av den totala kostnaden för verksamheten vid grund- organisationen. Med omvärldsutvecklingen, säkerhetspolitiska mål samt inriktning av försvarspolitiken inklusive ekonomiska förutsättningar som grund har krav på operativ förmåga identifierats. Därefter har stridskrafternas olika delar utformats och detta har resulterat i en detaljerad insatsorganisation.