prop · GR031d2 · 2004-01-01 00:00:00 — Anslagsbelastningen beror till största del på vilka val som hålls . användes ca av anslaget för förberedelser och genomförandet av val. Under 2000-2003 har anslaget även använts för utvecklingsarbetet Tid för demokrati. användes ca till detta ändamål. användes till riksdagspartiernas information till invandrare inför valet och en uppföljning av informationen samt ca till politiska partier för EU-information. Av anslagssparande om har dragits in. An- slagssparandet beror till stor del på lägre kostnader för poströstningen än beräknat. Regeringen föreslår att anslaget 2004 skall uppgå till . Det året genomförs val till . tillförs anslaget för genomförandet av val till . Av dessa avsätts för en ny demokratisatsning, i vilken ingår bl.a. insatser för att öka valdeltagandet i Europaparlamentsvalet . 2 benämning på anslaget var Allmänna val. riksdagspartiernas information inför Europaparlamentsvalet. av dessa medel tillförs anslaget genom en motsvarande minskning av anslaget 90:6 Stöd till politiska partier. görs en permanent överföring från anslaget om . Dessa medel förs till anslaget 46:5 . beräknas anslaget uppgå till respektive . genomförs allmänna val. Tabell 4.3 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 46:1 Allmänna val och demokrati Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1 Motsvarar 18 174 tkr prisnivå. Justitiekanslern är regeringens högste ombudsman. Justitiekanslerns främsta uppgifter är att utöva tillsyn över den offentliga förvaltningen, att bevaka statens rätt i rättegångar, att svara för statens skadereglering, att vara regeringens juridiske rådgivare samt att fullgöra åklagaruppgifter på tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden. Justitiekanslern utövar dessutom tillsyn över advokatväsendet och har vissa uppgifter enligt lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning. har Justitiekanslern tillförts en ny uppgift som företrädare för svenska staten i den Internationella oljeskadefonden. Justitiekanslerns övergripande mål är att värna integriteten, yttrandefriheten och rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. lern skall se till att den enskilde kommer till sin rätt utan att det allmänna intresset sätts åt sidan på skaderegleringens område samt bidra till en effektiv och rättssäker rättstillämpning och lagföring på tryckfrihetens och yttrandefrihetens områden. bereds inom förslag som kan innebära att Justitiekanslern tillförs fler uppgifter. Kommittén om tillsynen över polis och åklagare har i betänkandet Förstärkt granskning av polis och åklagare föreslagit att Justitiekanslern skall ta över Riksåklagarens ansvar när det gäller brott i samband med arbetet av åklagare. Vidare har i en rapport föreslagit att Justitiekanslern skall ta över rätt att överklaga vissa rättshjälpsärenden. En departementspromemoria som behandlar förslaget upprättas . Avsikten är att promemorian skall remitteras . Antalet inkomna ärenden har minskat marginellt . Minskningen hänför sig till datalagsärenden och kameraövervakningsärenden, inflödet av andra ärendeslag har varit oförändrat eller ökat något. Även under detta år har Justitiekanslern prioriterat att avgöra äldre ärenden. Antalet avgjorda ärenden har minskat och antalet ärenden i balans har ökat markant . Vid ingången av 2002 fanns 748 ärenden i balans och vid utgången av året fanns 969 ärenden, en ökning med . En stor del av ökningen är hänförlig till gruppen skadeståndsärenden. Målet att minska ärendebalanserna har således inte kunnat uppnås. Den största anledningen till detta är att en ambitionshöjning har gjorts beträffande främst tillsynen över myndigheterna och advokatväsendet. Den genomsnittliga handläggningstiden för de ärendegrupper som får anses ha särskild betydelse för den enskilde, tillsyn och skadestånd, uppgår till knappt tre respektive cirka fyra och en halv månader. Tyngdpunkten i Justitiekanslerns verksamhet ligger inom tillsyn, tryck- och yttrandefrihet inklusive rättegångar samt skadestånd inklusive rättegångar. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Av det totala antalet inkommande ärenden svarade tillsynsärendena för . Kritik har uttalats i 9 ärenden, dvs. cirka en procent av de avgjorda ärendena vilket är en minskning jämfört med föregående år. Justitiekanslern har intensifierat sin inspektionsverksamhet. Två inspektioner utfördes och kritik framfördes vid båda inspektionerna. Justitiekanslern avser att bibehålla den nuvarande nivån på inspektionsverksamheten. Antalet inkommande tryck- och yttrandefrihetsärenden har ökat något . av dessa avsåg brottet hets mot folkgrupp. inleddes 13 förundersökningar varav sju avsåg brottet hets mot folkgrupp. Det stora flertalet anmälningar om hets mot folkgrupp föranleder inte någon åtgärd från Justitiekanslerns sida, främst för att de anmälda yttrandena inte bedömts vara brottsliga eller för att Justitiekanslern inte varit behörig åklagare. Samtliga fem åtal som har väckts gäller hets mot folkgrupp. Skadeståndsärendena utgör den dominerande ärendegruppen och motsvarar av inkomna ärenden. Drygt hälften av de inkomna ärendena avsåg begäran om ersättning från personer som varit frihetsberövade. Ersättningsanspråket medgavs helt eller delvis i av ärendena. Det hör till undantagen att den som fått sitt ärende prövat av Justitiekanslern driver frågan vidare till domstol vilket talar för en hög acceptans av Justitiekanslerns beslut. Här bör nämnas att Justitiekanslerns prövning av skadeståndsanspråk som grundas på påståenden om fel eller försummelse i statlig verksamhet också innefattar ett mått av tillsyn. Ett beslut om att ersättning skall utgå i ett sådant ärende innebär vanligtvis, direkt eller indirekt, att berörda myndigheter kritiseras. Justitiekanslern redovisade en risk- och sårbarhetsanalys för myndigheten enligt 3 § förordningen (2002:472) om åtgärder för fredstida krishantering och höjd beredskap. kom myndigheten in med en redovisning om hur miljöledningsarbetet fortskred . Av rapporten framgår att myndigheten har vidtagit ytterligare åtgärder i arbetet med miljöledning. /2003 var 18 personer fast anställda hos Justitiekanslern, dessutom tjänstgjorde en notarie på myndigheten. Justitiekanslern har en jämn könsfördelning på alla nivåer i verksamheten. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Justitiekanslern är regeringens ombudsman och har till uppgift att värna grundläggande demokratiska värden och rättigheter för den enskilde. Justitiekanslern har därför en central och speciell roll inom statsförvaltningen och fyller viktiga funktioner inom ett brett juridiskt spektrum. Inom myndigheten finns en gedigen juridisk kompetens och bl.a. genom sin tillsynsverksamhet får Justitiekanslern en god överblick över myndigheternas verksamhet. Verksamheten är i allt väsentligt författningsreglerad och styrs i stor utsträckning av de anmälningar m.m. som inkommer från enskilda, polis- och åklagarmyndigheter. Myndigheten har således svårt att själv påverka arbetsbördan och det är svårt att i förväg säga var i verksamheten tyngdpunkten kommer att ligga. har Justitiekanslern i huvudsak uppfyllt de verksamhetsmål som regeringen har satt upp för verksamheten. Målet att minska antalet ärenden i balans har inte kunnat uppnås, resultatet har försämrats sedan föregående år. Den största anledningen är att en ambitionshöjning har gjorts beträffande främst tillsynen över den offentliga förvaltningen och advokatväsendet. Regeringens bedömning är att en avarbetning av balanserna måste prioriteras . Målet att ärenden som avser klagomål eller anspråk från enskilda och som inte förs till rättegång bör vara avslutade har uppfyllts så när som på ett ärende. Resultatet är en stor förbättring jämfört med föregående årsskifte då tio ärenden som var äldre än fanns i balans. Sammantaget gör regeringen den bedömningen att Justitiekanslern har visat ett bra resultat . Det är angeläget att ingripanden på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området kan prioriteras, exempelvis när det gäller brottet hets mot folkgrupp. Dessa ärenden kräver inte sällan omedelbara och resurskrävande insatser. Beträffande Justitiekanslerns skadereglerande verksamhet så är det en stor fördel, för den som anser sig ha blivit felbehandlad i statlig verksamhet, att vid sidan av domstolarna ha tillgång till en ordning som på ett förhållandevis enkelt och billigt sätt möjliggör en kvalificerad och effektiv prövning av ersättningsanspråk. får Justitiekanslern genom denna verksamhet kunskap om förhållanden inom förvaltningen som väl kompletterar Justitiekanslerns tillsynsfunktion. har Justitiekanslerns anslag justerats upp med . Justitiekanslern har fått behålla ett anslagssparande om som beräknas förbrukas . För uppdraget att representera i den internationella oljeskadefonden får Justitiekanslern ersättning efter rekvisition med . Ut- över det ökas anslaget med med anledning av att Justitiekanslern får hyreshöjningar. Anslaget 4:3 motsvarande belopp. För arkivkostnader överförs till sjuttonde utgiftsområdets anslag 28:21 Som kompensaion för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader räknas anslaget upp med . Re- geringen föreslår därmed att Justitiekanslerns anslag fastställs till . beräknas anslaget uppgå till 18 605 000 respektive . Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 46:2 Justitiekanslern Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Kompensation för avgifter till , se utgiftsområde 1 avsnitt 3.2. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 31 076 tkr prisnivå. 3Motsvarar 31 076 tkr prisnivå. Datainspektionen är central förvaltningsmyndighet med uppgift att verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter och för att god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Av anslagssparandet har i enlighet med regeringens beslut dragits in. Datainspektionens verksamhet var indelad i tre verksamhetsgrenar -Tillsyn över behandlingen av personuppgifter (datalagen och personuppgiftslagen) -Tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamheten (kreditupplysnings- och inkassolagen) -Tillsyn över personregister inom polis- och tullsamarbetet (Europol-, Schengen- och ) Tillsyn över behandlingen av personuppgifter har 250 inspektioner inletts vilket är en fördubbling jämfört med 2001.Vid de temainspektioner som genomförts har brister bl.a. konstaterats när det gäller behandlingen av personuppgifter i och hos rekryteringsföretag. När det gäller anmälan av särskilt integritetskänsliga behandlingar inom genforskningen visade uppföljande inspektioner att många forskare inte rättat sig efter inspektionens synpunkter. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Det har kommit in 406 klagomål som gäller personuppgiftslagen jämfört med 272 enligt personuppgiftslagen och 69 enligt datalagen året innan. Klagomålen har till en stor del rört direktadresserad reklam och publicering av personuppgifter på Internet. Informationsverksamheten har i första hand koncentrerats på utbildning av personuppgiftsombud. Efterfrågan på utbildning och information från inspektionen är stor. Genomförda konferenser och seminarier har utvärderats. av deltagarna anser att utbildningen uppfyllt deras förväntningar. Inspektionens webbplats och call-center används för att föra ut information och besvara frågor, en verksamhet som ökat i omfattning. har 888 nya anmälningar gjorts av personuppgiftsombud. hade nästan 5000 personuppgiftsansvariga anmält ombud. Systemet med personuppgiftsombud har enligt inspektionen fungerat väl. Utvecklingen när det gäller branschöverenskommelser går däremot långsammare. Det finns 2002 två branschöverenskommelser, en om direktreklam och en om marknadsundersökningar. Vidare är ytterligare tre branschöverenskommelser under beredning. Tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamheten har 39 tillsynsärenden inom kreditupplysning inletts. Allmänhetens klagomål handlar, liksom tidigare, i första hand om missvisande uppgifter i kreditupplysningsregistren och personupplysningar som beställts utan att det finns något legitimt behov. I de flesta fall har kreditupplysningsföretagen rättat till felen utan några vidare åtgärder, men i två fall har inspektionen meddelat nya villkor. Datainspektionen har också inriktat sig på att komma tillrätta med felaktigheter vid bankers och kreditmarknadsbolags rapportering av missbrukade krediter till Upplysningscentralen (UC). Som ett resultat har UC och kreditinstituten kommit överens om nya standardiserade rutiner, varefter klagomålen har minskat. Kreditupplysningsverksamheten har granskats av Datainspektionen och i ett gemensamt projekt. Datainspektionen har påbörjat en uppföljning av åtgärdskraven i den gemensamma rapporten och skall därvid särskilt granska rättelserutinerna vid 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 kronofogdemyndigheterna och de myndigheter som lämnar uppgifter till och kronofogdemyndigheternas utsökningsregister. Inspektionen skall också utvärdera effekterna av den ändring som gjorts i sekretesslagen i syfte att minska konsekvenserna av enstaka betalningsförsummelser. Sex tillståndsansökningar kom in och femton företag har rätt att bedriva kreditupplysningsverksamhet i . förekommer att personuppgifter lämnas ut till abonnent med direktuppkoppling till kreditupplysningsregister utan att denne har legitimt behov av upplysningen. Det finns därför skäl att se till att kreditupplysningsföretagen på ett mer aktivt och tydligt sätt informerar sina kunder om gällande regelverk. har inspektionen särskilt bevakat vilka effekter de nya reglerna i yttrandefrihetsgrundlagen får för kreditupplysningsverksamheten bl.a. vad gäller frågan om legitimt behov. Inom inkassoområdet har tillsynsärenden inletts, varav 35 fältinspektioner, avseende både inkassobolag och s.k. egeninkasso bedriven av bl.a. större bolag och kommuner. Kritik har framförts i ungefär hälften av ärendena gällande främst bristfällig information till gäldenären och mellan uppdragsgivare och inkassoombud, otillräcklig grund för fordran samt otillbörliga krav mot underåriga. har slagit fast hur en preskriberad skuld kan återupplivas, vilket tidigare vållat problem i inkassotillsynen. pågår granskning av domens effekt hos inkassobolagen liksom rutinerna för kontroll av gäldenärers ålder och grunden för fordran. Tillsyn över personregister inom polis- och tullsamarbetet Inspektioner av hur det nationella Schengen-re- gistret används har skett vid , , i Gö- teborg samt flygplats och inspektioner kommer att göras fortlöpande . Den inledda inspektionen av den nationella Europol-enheten vid har avslutats utan någon anmärkning. In- spektionen kommer fortlöpande att granska den personuppgiftsbehandling som utförs nationellt med anledning av . Det informationsregister som regleras i konventio- nen har emellertid ännu inte inrättats. Först när konventionen tillämpas fullt ut kan effekterna av tillsynen bedömas. Datainspektionen har redovisat resultaten i enlighet med de återrapporteringskrav som angetts. Redovisningen ger främst en bild av omfattning och inriktning av verksamheten. Någon grund för att konstatera att angivna mål inte skulle ha uppnåtts föreligger inte. Mål och återrapporteringskrav utvecklas successivt så att ökad tonvikt läggs vid analyser och bedömningar av de samlade effekterna av verksamheten. De nuvarande allmänna målen behöver också kompletteras med uppföljningsbara produktionsmål som tydligare anger vilka insatser som bör prioriteras under det aktuella budgetåret. Regeringen har i regleringsbrev uppdragit åt Datainspektionen att utarbeta en samlad strategi för sin tillsyns- och informationsverksamhet och utforma ett ändamålsenligt system för verksamhetsplanering och uppföljning. Inspektionen skall särskilt överväga hur arbetet med omvärldsanalyser, utveckling av tillsynsmetoderna och kompetensförsörjningen kan förstärkas. En redovisning av genomförda åtgärder skall lämnas i årsredovisningen . I enlighet med regeringens uppdrag i regleringsbrev har Datainspektionen utrett och lämnat förslag till utformningen av ett avgiftssystem för inspektionens tillståndsgivning och tillsyn inom kreditupplysnings- och inkassoverksamheten. Förslaget kräver en ytterligare beredning innan ett slutligt ställningstagande kan göras. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till 31 819 000 respektive . Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 46:3 Datainspektionen Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3 Kompensation för avgifter till , se utgiftsområde 1 avsnitt 3.2. 1 Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . Från anslaget betalas bl.a. den kostnadsfria tilldelningen av svensk författningssamling (SFS) till kommuner, landsting och kommunbibliotek som regleras i 7 § författningssamlingsförordningen (1976:725), den s.k. frilistan. Avtalet för tryckning, försäljning och distribution av SFS löpte ut vid utgången av . gjordes därför en ny upphandling av tjänsten. Kostnaderna bedöms ligga på ungefär samma nivå som . Mot den bakgrunden sänktes anslaget 2003 från till . har regeringen beslutat att anslagssparandet på skall dras in. Regeringen föreslår att anslaget fastställs till . beräknas anslaget uppgå till respektive . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 13 570 tkr prisnivå. 3Motsvarar 13 570 tkr prisnivå. Under anslaget anvisas medel för arbetsuppgifter som central förvaltningsmyndighet för frågor om val och folkomröstning. Av anslagssparande om har dragits in. Regeringen föreslår att anslaget 2004 skall uppgå till . tillförs anslaget från anslaget 46:1 Allmänna val och demokrati. Överföringen innebär att vissa personalkostnader framöver kommer att belasta förvaltningsanslaget istället för sakanslaget. beräknas anslaget uppgå till respektive . Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 46:5 Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3 Kompensation för avgifter till , se utgiftsområde 1 avsnitt 3.2 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Politikområdet mediepolitik omfattar dagspress, radio och television samt skydd av barn och ungdom från skadligt innehåll i massmedierna. Politikområdet är delat mellan utgiftsområdena 1 och 17. I texten till det senare utgiftsområdet återfinns en mer utförlig beskrivning och analys av politikområdet. 1 Motsvarar 6 234 tkr prisnivå. huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till dagspressen. uppgift är att fördela det statliga stödet till radio- och kassettidningar. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . Tabell 5.2 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 27:1 och Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Kompensation för avgifter till , se utgiftsområde 1 avsnitt 3.2. Från anslaget ges bidrag till dagspressen i enlighet med bestämmelserna i presstödsförordningen (1990:524), förordningen (2001:898) om särskilt distributionsstöd och förordningen (2002:739) om tillfälligt utvecklingsstöd. Pressstöd enligt presstödsförordningen lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Utgifterna för presstödet styrs bl.a. av antalet stödberättigade tidningar och storleken på dessa tidningars upplagor. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen föreslår att anslaget anvisas . har anslaget tillfälligt minskats med för omprioriteringar inom medieområdet. Dessa medel beräknas återföras till anslaget . Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 27:2 Presstöd Förändring till följd av: Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 11 572 tkr prisnivå. Radio- och skall besluta i frågor om tillstånd, avgifter och registrering som rör ljudradio- och TV-sändningar riktade till allmänheten i de fall uppgifterna inte ligger på regeringen eller någon annan särskilt angiven myndighet. 5.2.327:3 Stöd till radio- och kassettidningar Från anslaget ges bidrag i enlighet med bestämmelserna i förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar. Regeringen föreslår att anslaget anvisas . har beslutat lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation m.m. (prop. 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228). En följd av beslutet är att Radio- och fr.o.m. ensamt skall utöva tillsyn över efterlevnaden av lagen (1998:31) om standarder för sändning av radio- och TV-signaler. Det innebär att inte längre har ansvar i detta avseende. Radio- och skall vidare följa utvecklingen av elektroniska programguider och tilllämpningsprogram samt uppmuntra övergången till en gemensam standard för tillämpningsprogram i samband med digitala TV-sändningar. Myndigheten behöver dessutom se över sina föreskrifter med anledning av ändringar i regelverket. För dessa nya arbetsuppgifter föreslår regeringen att anslaget höjs med . Finansiering föreslås ske genom att det under utgiftsområde 22 uppförda anslaget 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. minskas med och att det under utgiftsområde 24 uppförda anslaget 40:2 minskas med . På tilläggsbudget i denna proposition föreslås Radio- och dessutom tilldelas för de nya arbetsuppgifterna. tilldelades Radio- och inom området icke-kommersiell lokal-TV. Medlen skall användas för ett tvåårigt regeringsuppdrag till 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 För att uppdraget skall kunna slutföras föreslår regeringen att anslaget anvisas för denna verksamhet. Finansiering sker genom omprioriteringar på medieområdet. , då uppdraget är slutfört, beräknas anslaget minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att Radio- och anvisas . Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 27:4 Radio- och Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföringar till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3 Innefattar kompensation för avgifter till , se utgiftsområde 1 1Motsvarar 9 569 tkr prisnivå. 2Motsvarar 9 567 tkr prisnivå.