prop · GS031d3 · 2004-09-20 00:00:00 — nationalisering och integreras de nationella marknaderna i EU allt mer. Nya produkter utvecklas och i har reformeringen av pensionssystemet gett fler människor en roll på finansmarknaden. Därmed får utvecklingen av aktiekurser och räntor ett större genomslag . Inom EU har det nu bedrivits ett intensivt arbete med att skapa regler för en integrerad finansmarknad. Reglerna ställer bl.a. större krav på tillsynsmyndigheterna genom att ansvaret fördjupas och breddas till fler områden. Inom bankområdet har en genomgripande reform genomförts av rörelseregler och tillsyn. Syftet med reformen har varit att öka stabiliteten och förbättra riskhanteringen i bankverksamheten, samt att öppna för mer konkurrens och mångfald. Reglerna för hur banker med svårigheter skall hanteras från statens sida bör utvecklas. Ett arbete pågår därför inom med att ta fram förslag som bygger på slutbetänkande Offentlig administration av banker i kris (SOU 2000:66). Regelverket inom den stabilitetsinriktade tillsynen som rör risker och kapital i de finansiella företagen genomgår stora förändringar. Nya regler för kapitalkrav för banker och värdepappersbolag skall genomföras under och utarbetas inom EU. Enligt det av Europeiska kommissionen föreslagna regelverket kommer företagen, efter medgivande från , att kunna använda mer avancerade metoder för att beräkna kapitalkravet för kreditrisk samt det nytillkomna kapitalkravet för operativ risk. Tillsynen måste därmed också utvecklas för att passa de nya kraven. Regeringen har föreslagit skärpta regler mot penningtvätt (prop. 2003/04:156). Förslagen innebär att skyldigheten att granska och rapportera misstänkta fall av penningtvätt utvidgas till företag som driver fondverksamhet och till vissa icke finansiella företag. Detta gäller verksamhet som bl.a. drivs av oberoende jurister, godkända och auktoriserade revisorer, skatterådgivare och fastighetsmäklare. Regeringen har också aktivt följt hur svenska banker agerat i praktiken avseende betalnings- överföringar inom och EES området. har haft flera uppdrag att rapportera om detta till regeringen. I ett uppdrag som har skall de bl.a. granska svenska bankers uttag av avgifter/kostnader till kund i samband med automatuttag (Fi2004/5986). Regeringen lägger stor vikt vid en korrekt tillämpning av bestämmelserna. Förslag förbereds också om hur tillsynen av så kallade finansiella konglomerat skall genomföras i syfte att förbättra tillsynen över företagsgrupper som bedriver flera olika typer av finansiell verksamhet. Förslaget kommer också att innehålla bestämmelser om utvidgad samordning och utökat informationsutbyte mellan tillsynsmyndigheterna inom EU. Inom försäkringsområdet har regeringen tagit flera initiativ till att minska risken för intressekonflikter och förstärka försäkringstagarnas ställning i livbolagen. infördes nya regler inom området (prop. 2003/04:109). Därutöver har ett förslag till lagstadgad flytträtt till skäliga avgifter för traditionell livförsäkring, fondförsäkring och individuellt pensionssparande (IPS) utarbetats inom . Förslaget remissbehandlas (PM Fi2004/2598). En genomgripande översyn pågår av de associationsrättsliga reglerna för försäkringsföretag (dir. 2003:125). Syftet är att ta fram förslag till en modern, tydlig och enhetlig reglering för de olika associationsformerna som finns . Utredningen skall bl.a. analysera och överväga frågor som rör ägarstyrning, försäkringstagarnas inflytande och gränsdragningen mellan försäkringstagarnas och aktieägarnas intressen. Förslagen skall överlämnas senast . Förslag till nya bestämmelser för försäkringsförmedling har utarbetats (Ds 2004:10). Förslagen innebär bl.a. att försäkringsförmedling bara får bedrivas efter tillstånd och registrering. En försäkringsförmedlare skall uppfylla särskilda krav på kunskap, kompetens och lämplighet, samt omfattas av en ansvarsförsäkring. Förslagen planeras att genomföras . Arbete pågår vidare med att utarbeta förslag till moderniserade solvensregler för försäkrings- bolag utifrån förslag om detta i utredningens slutbetänkande (SOU 2003:84). Syftet är att ge bättre skydd för försäkringstagarna genom att förbättra insynen och jämförbarheten och för att ge försäkringsbolagen större incitament att identifiera, mäta och hantera risker. Inom värdepappersområdet har flera förändringar initierats. En utredning (dir. 2004:90) är tillsatt med uppgift att se över frågor som rör värdepappersinstitut, börser och auktoriserade marknadsplatser. Utredningen skall också se över sanktionsmöjligheterna som har att tillgå vid överträdelser av reglerna på området och överväga behovet av samordning med sanktionerna inom på bankområdet. Utredningen skall redovisa sina förslag . Ett betänkande från har överlämnats (SOU 2004:69). Utredningen behandlar frågor om insiderhandel, obehörigt röjande av insiderinformation och otillbörlig marknadspåverkan. Förslagen innebär bl.a. att det straffbara området utvidgas samt att möjligheterna att upptäcka och beivra marknadsmissbruk förbättras. Utredningen föreslår också att ansvar inom området ökas. Frågan bereds inom . Regeringen planerar att lämna förslag till nya bestämmelser i en proposition . En utredning ser över frågor som rör värdepappersprospekt (dir. 2004:41). Arbetet avser de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel på en börs eller marknadsplats. Utredningen är ett led i arbetet med att införa en integrerad marknad för finansiella tjänster och för att främja tillgången på riskkapital inom EU. Uppdraget skall redovisas . har en ny fondlagstiftning trätt i kraft om investeringsfonder (värdepappersfonder och specialfonder). Reglerna syftar till att säkerställa ett gott konsumentskydd för fondspararna som de skall möjliggöra ett bredare utbud av fondprodukter. Förslagen har sin grund i det EG-direktiv som reglerar fondverksamhet, det s.k. UCITS-direktivet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 I övrigt har nya regler införts som skärper kraven på finansiell rådgivning till konsumenterna. Rådgivare är nu t.ex. skyldiga att avråda konsumenten från olämpliga placeringar och de råd som ges skall dokumenteras skriftligt. I slutbetänkande Näringslivet och förtroendet (SOU 2004:47) föreslås att ges huvudansvaret för konsumentfrågorna inom det finansiella området. är ansvaret delat mellan och . Vidare föreslås en förstärkning av och Konsumenternas bank- och . Kommissionen föreslår också att BFN och tillsammans skall bilda en ny myndighet, som utöver nuvarande uppgifter även skall ansvara för tillsynen av redovisning i börsnoterade bolag. Förslagen från kommissionen remissbehandlas . I betänkandet Framtida finansiella tillsyn (SOU 2003:22) behandlas frågan om tillsynsansvaret för redovisningen i noterade bolag. I utredningen föreslås att tillsynsansvaret skall läggas på BFN. Enligt IAS-förordningen (och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder) samt EG-direktivet om öppenhet för noterade bolag är EU:s medlemsländer skyldiga att införa ett system för tillsyn av redovisningen i börsnoterade bolag. Bestämmelserna börjar gälla . skall bidra till stabiliteten i det finansiella systemet genom tillsyn av finansiella företag och marknader samt regel- och tillståndsgivning. skall vidare bidra till konsumentskyddet inom området. Inspektionen leds av en styrelse med fullt ansvar. skall vara statens expertorgan på redovisningsområdet och verka för god redovisningssed. Verksamheten skall också bidra till att förbättra standarden i mindre och medelstora företags redovisning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Stabilitetssituationen för bankerna är betryggande och bankerna har överlag uppvisat goda resultat med stigande räntenetton och låga kreditförluster. Försäkringssektorn uppvisade även en ansträngd situation. Huvudsakligen till följd av den fleråriga börsnedgången vilken försvagade deras finanser. Situationen har till viss del förbättrats men läget inom livbolagen är fortfarande ansträngt och ytterligare åtgärder genomförs för att bolagen skall komma i bättre balans. I takt med de växande svårigheterna har problem med bristfällig konsumentinformation och olika slag av intressekonflikter blivit tydliga. resursförbrukning uppgick till ca . har beviljats ökade resurser. Tabell 13.1 Procentuell fördelning av kostnader per verksamhetsgren i löpande priser 1 Verksamhetsgrenen upphörde och verksamhet bestående av internationella arbetsgrupper, remisser, information och utbildning är fördelade på resp. område. I förhållande till närmast föregående år har resursförbrukningen inom tillsynen minskat som andel av de totala resurserna och uppgick . Detta kan förklaras av en satsning som gjordes på organisationsförändringar inom och det breda deltagandet av personalen i detta arbete. Även det faktum att övriga verksamheter ökat sin andel förklarar att tillsynen minskat. Inom delas tillsynen numera upp tydligare i två olika områden, stabilitetstillsyn som tar sikte på stabilitetsaspekterna och marknadstillsyn som tar sikte på effektivitetsaspekterna och konsumentskydd. Den stabilitetsinriktade tillsynen är en central del av ansvar och sammanhänger med risker som avser hela det finansiella Riskerna är inte jämt fördelade i den finansiella sektorn. Företag av olika storlek och typer uppvisar skillnader i exponering och känslighet för störningar som kan inträffa. har därför utvecklat en tillsynsmodell som har gjort det möjligt att få en årlig samlad bedömning av riskerna i det finansiella systemet. presenterar också sin bedömning till regeringen om finanssektorns stabilitet (Fi2003/5433). har utvecklat en tillsynsstrategi där riskbedömningen görs i två steg. Det första steget innebär att kategorisera de finansiella företagen efter den betydelse de har på den finansiella marknaden, såsom systempåverkan, stabilitetspåverkan, förtroendepåverkan och konsumentpåverkan. Det andra steget är att bedöma sannolikheten för att störningar skall inträffa i de olika företagen. En kategorisering av företagen görs sedan i fyra olika riskklasser. Indelningen anger intensiteten i tillsynen. I fokus för tillsyn finns de 13 systemviktiga företagen riskklass I. Övriga företag omfattas av riskklasserna II IV. Tabell 13.2 Antal avslutade tillsynsärenden i riskklasserna Riskklass II - IV Tabell 13.3 Totalt nedlagd tid i timmar på tillsynsaktiviteter i riskklasserna Riskklass II - IV skall verka för välordnade värdepappersmarknader. Den marknadsinriktade tillsynen har också fått en allt större betydelse. och berör en allt större del av befolkningen. Då fler blivit aktiva i sina val av sparformer har värdepappersmarknaden kommit att spela en större roll för privata aktörer. Nya regler inom området ställer därtill krav på en utvecklad tillsyn såsom förbättrat konsument- och investerarskydd, som bl.a. säkerställer att konsumenterna ges korrekt information och godtagbara avtalsvillor. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Insatserna för att uppnå målen inom området utgörs bl.a. av att övervaka handeln och marknadens aktörer, att identifiera och utreda misstänkta oegentligheter samt att sprida information genom det offentliga insynsregistret. Till detta kommer också inspektionens tillsyn på börs- och clearingområdet. Inom det sistnämnda området har träffat en överenskommelse med om samarbete och utbyte av information. Antalet insiderärenden som överlämnades till åklagare har ökat. En förklaring till detta är att utredningsresurserna inom området har stärkts. Det är fortfarande främst primära insiders (styrelseledamöter, med direkt tillgång till insiderinformation) som misstänks för brott. tillsyn visar att företagen fortfarande alltför ofta hanterar sådan information på ett icke professionellt sätt. Tabell 13.4 Antalet ärenden som anmäldes till Den som har insynsställning i ett företag skall anmäla sitt och närstående fysiska och juridiska personers innehav av aktier och andra finansiella instrument i bolaget till . Vid försenad anmälan beslutar inspektionen om en avgift. Tabell 13.5 Avgifter enligt 20 § lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument, tkr handläggning av ärenden för tillstånd och anmälningar skall vara snabb, kostnadseffektiv och hålla en hög kvalitet. Handläggningstiderna inom inspektionen har minskat i förhållande innan. De har dock ökat för vissa ärendeslag, såsom t.ex. oktrojer och ägarprövning. har satsat resurser för att höja effektiviteten i tillståndsgivningen för att därmed kunna erbjuda en bättre service. Inspektionen har också under innevarande år formulerat ett serviceåtagande där det ges besked om hur företaget kan förvänta sig att det tar att behandla en viss typ av ansökan. Tabell 13.6 Genomsnittlig handläggningstid för tillstånds- och anmälningsärenden Antal dagar/ärende deltar på olika sätt i det internationella arbetet, såväl inom EU som globalt. Arbetet inom EU har dock högre prioritet. Det internationella arbetets andel av den totala arbetstiden uppgick till . skall prioritera arbetet med att förbättra effektivitet, kvalitetssäkring och metodutveckling. Inspektionen har därför bedrivit ett aktivt arbete med utveckling av den egna organisationen, tillsynen och inrapporteringen till myndigheten. har i enlighet med ett uppdrag redovisat en plan för hur enklare regler kan genomföras inom myndigheten (Fi2004:2337). Tabell 13.7 regelgivning, föreskrifter/allmänna råd har också med stöd av informationstekniken förbättrat sin service och tillgänglighet. , har en särskild roll inom det civila försvaret och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred, inom samverkansområdet Ekonomisk säkerhet. genomförde flera scenario- och krisledningsövningar med de större företagen för att kartlägga den finansiella sektorns motståndskraft av samhällshotande art. Den finansiella sektorn är dock starkt beroende av att andra samhällsfunktioner, såsom el och telekommunikationer, fungerar. har bedömt att samhällets förmåga inom samverkansområdet Ekonomisk säkerhet 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred inte är godtagbar men att det civila försvarets förmåga är godtagbar. Bristerna rör främst de samhällsviktiga transfereringssystemen för såväl företag, privatpersoner och offentliga myndigheter. skall genomföra en attitydundersökning riktad till ett antal företag under tillsyn. Omdömet i undersökningen pekar 2003 på samma resultat som 2002, dvs. 3,33 på skalan 15, men är en tillbakagång i förhållande till 2001 Undersökningen riktar sig till ett brett urval av omkring 400 företag under tillsyn. Enligt finns det dock en klar förbättring av omdömet i flertalet kategorier. Störst är denna bland bankerna. Att resultatet ändå hålls tillbaka beror på en viss tillbakagång i gruppen försäkringsmäklarna som i kraft av att de är många starkt påverkat resultatet enligt inspektionen. De systemviktiga företagen är, , kritiska till bland annat kompetens, möjlighet att få svar på frågor och personella resurser. Bland fondbolagen finns en omfattande kritik av de personella resurserna, effektivitet och handläggningstider. Dessa områden har generellt sett i samtliga tidigare mätningar betraktats som några av de största problemen. Bortsett från handläggningstiderna är omdömena om tillståndsgivningen i huvudsak positiva. Mest positiva är försäkringsbolagen. har utfärdat kompletterande normgivning. Nämnden biträder också i redovisningsfrågor samt deltar i utredningar inom kommitté- väsendet. Nämnden avger också yttrande till domstolar om vad god redovisningssed innebär i olika frågor. utfärdade 14 allmänna råd samt avgav 25 remissyttranden till , domstolar m.m. Inom redovisningsområdet förutsätts kompletterande normgivning då lagstiftningen är en s.k. ramlagstiftning. arbete är av stor betydelse när det gäller att fylla ut de områden som inte regleras i lag. De redovisningsnormer som meddelas bidrar till att förbättra kvaliteten på företagens bokföring och bokslut vilket i sin tur har stor betydelse för bl.a. skatteförvaltningens verksamhet. De ger också förutsättningar för att kunna jämföra och analysera olika företags ekonomiska ställning bättre. 13.5.2 Analys och slutsatser skall i sitt arbete med tillsynen och regelgivningen av det finansiella systemet formulera regler och praxis, granska efterlevnaden av dessa och övriga regler på området, utreda överträdelser och vid behov fastställa sanktioner. Tillsynen och regelgivningen är och skall således vara en central del av verksamhet. Även regelutvecklingsarbetet inom EU ställer krav på insatser. Kraven på tillsynen och regelgivningen har ökat och kommer att öka än mer . Nya uppgifter tillkommer framför allt som en följd av att nya EG-regler måste genomföras för att målet om en gemensam finansmarknad skall kunna förverkligas. En viktig roll för är att visa framförhållning för att identifiera nya risker. Aktivt förebyggande arbete skall förhindra ett överdrivet risktagande och en utveckling mot finansiell instabilitet som ytterst drabbar konsumenterna och samhällsekonomin. Krav ställs således även framgent på en förbättrad och utvecklad tillsyn. har i stort levt upp till ställda mål. Ett undantag är dock handläggning av vissa slag av ansökningsärenden. Det är därför viktigt att fortsätter arbetet med att förbättra dessa rutiner. har fått ökade resurser som kraven på har ökat. Kraven kommer också att öka . föreslås en tillfällig förstärkning av resurserna. Regeringen avser också att noga följa utvecklingen och resurssituationen inom . krävs att det pågående effektiviseringsarbetet inom myndigheten måste fortsätta och fokus måste riktas tydligt på de centrala verksamhetsdelarna. En välfungerande finansiell sektor spelar en central roll i ekonomin och är en förutsättning för en god tillväxt. Den finansiella sektorn är också viktig i sig för både tillväxten och sysselsättningen i . Sektorn motsvarar av BNP och sysselsätter närmare 80 000 personer. Staten är betydelsefull för den finansiella sektorn genom reglering, tillsyn, förvaltning av pensionskapital och statsskuld. För den samlade ekonomin och tillväxten är det viktigt att denna verksamhet fungerar väl. Ett viktigt led i detta är att utveckla kunskapsutbytet mellan akademi, näringsliv och offentlig sektor. Ett forum för en diskussion kring finansmarknadsfrågor mellan regeringen, myndigheter, marknadsaktörer och forskare utgör en viktig del av kunskapsutbytet inom området. Motsvarigheter finns på det ekonomiska området () och skatteekonomiska området (Nordiskt skattevetenskapligt forskningsråd). Ett Finansmarknadsråd (FMR) bör utifrån både samhällets grundläggande skyddsbehov av stabilitet och konsumentskydd, samt behovet av en konkurrenskraftig och tillväxtskapande finansiell sektor, identifiera utvecklingstendenser och kritiska faktorer av betydelse för den finansiella sektorns funktion och utveckling, 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 analysera och utvärdera den nationella och internationella politiken på finansmarknadsområdet, samt ge råd åt regeringen och andra myndigheter, särskilt kring långsiktiga strategiska frågor. FMR bör lämna en rapport som kartlägger utvecklingstendenser och kritiska faktorer, analyserar och utvärderar nationell och internationell förd politik samt, i förekommande fall, föreslå en strategisk färdriktning för framtida politik på finansmarknadsområdet. Rådet bör också kunna knyta till sig externa skribenter, samt arrangera möten, seminarier och konferenser. FMR bör bestå av ett antal ledamöter som aktivt skall stödja det löpande arbetet och några adjungerade medlemmar från relevanta myndigheter. Till rådet bör knytas också ett sekretariat. Ledamöterna bör utses av regeringen. De adjungerande medlemmarna bör utses av respektive myndighet. Andra offentliga instanser som har intresse av den verksamhet som FMR skall bedriva bör ges möjlighet att på olika sätt bistå verksamheten genom stöd till den externt inriktade verksamheten. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 omfattar den verksamhet som bedriver för upplåning och förvaltning av statsskulden. skulden 20042006 skall, liksom tidigare, vara . Statsskuldspolitikens inriktning och närmare utformning för kommande budgetperiod (2005 2007) sker i riktlinjebeslutet . Målet för verksamhetsområdet anges i lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning. Målet är att statens skuld skall förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Därtill skall förvaltningen ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Processen för att utforma och följa upp statsskuldsförvaltningen regleras i lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning och hanteras i huvudsak utanför budgetprocessen. Regeringen fattar de viktigaste besluten som rör statsskuldens sammansättning och löptid. Inriktningen i statsskuldspolitiken är att långsiktigt minska valutaskuldens andel av statsskulden och öka andelen inhemsk upplåning. Skulden i utländsk valuta skall därför amorteras med 20042006. I riktlinjerna för statsskuldens förvaltning anges även att andelen reallån i statsskulden långsiktigt skall öka. Riktmärket för den genomsnittliga durationen för den nominella kron- och valuta- Statspapper för alla, auktionsförsäljning av statspapper till privatpersoner och andra mindre investerare via internet, introducerades . Inledningsvis omfattades enbart nominella statsobligationer, men fortsatte satsningen då även auktionerna av statsskuldväxlar gjordes allmänt tillgängliga. Statspapper för alla skiljer sig från produkter som Premieobligationer och RiksgäldsSpar, och är främst tänkt som en brygga mellan institutionsmarknaden och upplåning direkt riktad till mindre placerare. Syftet med Statspapper för alla är att på lång sikt bredda investerarbasen och därigenom öka likviditeten och sänka upplåningskostnaderna. Regeringen har i skrivelsen Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 1999 2003 (skr. 2003/04:104) redovisat sin bedömning av statsskuldsförvaltningen. Regeringens riktlinjebeslut tillsammans med upplåning och aktiva skuldförvaltning bedöms ha inneburit lägre räntekostnader för 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 statsskulden utan att risken ökat nämnvärt. Därmed har statsskuldsförvaltningen bedrivits i enlighet med det övergripande målet om att kostnaden för statsskulden långsiktigt skall minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Utvärderingen visar att operativa förvaltning varit framgångsrik, med stora besparingar i realupplåningen, i förvaltningen av valutaskulden och i upplåningen från mindre placerare. 14.5.2 Analys och slutsatser Det är positivt att den aktiva förvaltningen av valutaskulden, dvs. positionering i utländska räntor och valutor, genererade en vinst motsvarande nästan . Även sett över en femårig utvärderingsperiod har den aktiva förvaltningen av valutaskulden genererat ett positivt resultat. Det finns goda förutsättningar för att denna positiva utveckling skall fortsätta då tidigare års negativa utfall successivt faller ur den rullande femåriga utvärderingsperioden. har, helt i linje med regeringen riktlinjer, tagit positioner på penning- och obligationsmarknaden när de bedömt att räntor eller växelkurser avvikit från vad som kan betecknas som långsiktigt hållbara nivåer. Exempelvis ökades andelen skuld i amerikanska dollar på bekostnad av skuld i euro när kontoret bedömde att dollarn var kraftigt övervärderad. Denna tillfälliga valutaposition, som avslutades , gav en kostnadsbesparing på . Den reala upplåningen har varit billigare än motsvarande nominella upplåning i svenska kronor. uppgick resultatet till och sedan realobligationsmarknaden startade har staten sparat på att låna i realobligationer. Regeringen bedömer att marknaden för realobligationer kommer att fortsätta utvecklas, och att det därför finns skäl att utgå från att likviditetsriskpremien i realobligationer kommer att gå ner.