prop · GR031d7 · 2004-01-01 00:00:00 — Målen för verksamheten Internationellt arbete är att bidra till att minska lidande och skadeverkningar av olyckor och katastrofer i andra länder, medverka i uppbyggnad och beredskap för internationell krishantering samt att öka internationell samordning inom området genom bl.a. kunskapsutveckling och kunskapsspridning. När det gäller humanitär minröjning är målet att skall bidra till att utveckla SWEDEC som svenskt för ammunitions- och minröjning och därmed öka svensk kompetens inom området. skall bidra med kompetens till det internationella minröjningscentret for Humanitarian (GICHD). Verket har bidragit till att svensk kompetens har utvecklats i viss mån. Målet när det gäller säkerhetsfrämjande arbete i är att vidmakthålla och utveckla samarbetet med länderna i regionen på räddningstjänstområdet. Särskild vikt skall läggas vid miljöskyddsarbetet. skall bidra till att utveckla samarbetet mellan svensk räddningstjänst och motsvarande organisationer i , och så att det är möjligt att ömsesidigt kunna bistå varandra med räddningsinsatser till lands i samband med allvarliga olyckor. Verket bedömer att tillräckliga åtgärder har vidtagits för att vidmakthålla samarbetet med länder i Öst- och . bedömer att de internationella insatserna indirekt eller direkt medverkat till att minska lidande och skadeverkningar av olyckor och katastrofer i de drabbade länderna. Beredskapen vid för att genomföra internationella katastrofinsatser är enligt regeringens bedömning väl utvecklad. samverkar såväl nationellt med berörda myndigheter som internationellt med andra länder och med FN och EU. Inom sjösäkerhetsarbetet har tillsynen av mindre svenska passagerarfartyg samt lastsäkring och farligt gods på lastbärare i RO-RO-trafik prioriterats. Det stora behovet av tillsyn inom detta område skall bl.a. ses mot bakgrund av de allvarliga konsekvenser brister i tillsynen kan ge upphov till. har en ständig beredskap till sjöss och har genomfört ett 40-tal miljöskyddsoperationer. En tredjedel av dessa operationer var förebyggande operationer, vilket inneburit att myndigheten lyckats förhindra olyckor och incidenter. Enligt regeringens bedömning har genomfört miljöövervakning och miljöräddningstjänst i enligt med de mål som ålagts myndigheten är att en fortsatt kraftfull övervakning skall leda till att upptäcktsrisken ökar och att lagföringen effektiviseras ytterligare. Därigenom kan antalet oljeutsläpp komma att fortsatt minska. till sjöss är viktig för att minimera skador på den miljön och kostnader för sanering. Regeringen anser att det är av stor vikt att även fortsättningsvis lägger stora resurser på detta område. har rätt att inleda och bedriva förundersökningar avseende vattenföroreningsbrott. Fler rapporterade misstänkta brott har lett till fler beslut om förundersökning och antalet beivrade brott har ökat. svarade för 285 sjöräddningsinsatser, vilket motsvarar ca en fjärdedel av det totala antalet som genomfördes i svenska vatten. har inom miljöräddningstjänstområdet deltagit i det internationella samarbetet inom ramen för (), EU, Bonnöverenskommelsen, IMO, och . Utsläpp från fartyg är i hög grad ett problem som delar med länderna i vårt närområde varför internationell samverkan är en förutsättning för såväl det förebyggande arbete som för förmågan att kunna möta ett eventuellt större oljeutsläpp. Erfarenhetsutbyte och arbetet med att skapa förutsättningar för gemensamma insatser för att bekämpa oljeutsläpp har bidragit till kompetensuppbyggnad samt stärkt förmågan att möta ett eventuellt större oljeutsläpp. Den internationella förtroendeskapande verksamheten skall utvecklas särskilt vad gäller övnings- och utbildningsverksamhet samt civilmilitär samverkan. Utvärderingarna av PFF-kurserna visar att kurserna håller hög kvalitet. har påbörjat en analys tillsammans med Natos civila del för att kartlägga elevunderlaget och säkra kvalitet i utbildningen. Den förtroendeskapande verksamheten har utvecklats på ett förtjänstfullt sätt genom den PFF-verksamhet som genomförts i form av kurser med hög kvalitet och framgångsrikt deltagande i övningsverksamhet. Det är vidare positivt att en analys av kursverksamhetens fortsatta inriktning påbörjats bl.a. mot bakgrund av den förändrade PFF-struktur som Natos utvidgning innebär. Övningsdeltagandet bör även fortsättningsvis så långt möjligt innehålla civil-militära samverkanselement. har tillsammans med slutfört ett arbete där man, utifrån terroristhot, belyst risker förknippade med transport av farliga ämnen. Ett förslag till översyn av lagstiftning och regelverk har utarbetats. En kartläggning av utbildningen inom samverkansområdet Spridning av farliga ämnen har genomförts för att undersöka utbildningsbehovet i stort. I samband härmed har , , och startat ett gemensamt projekt för utbildning av s.k. first responders, dvs. den polis-, räddnings- och sjukvårdspersonal som utgör första ledet i hanteringen av inträffade olyckshändelser. har också startat en treveckorskurs i strategisk planering för kemräddningstjänst. Kursen avser att höja räddningstjänstens kunskaper inom området spridning av farliga ämnen. och Försvarsmakten har i samverkan med berörda myndigheter 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 analyserat förutsättningarna för inrättandet av en nationell insatsstyrka för NBC-händelser. En översyn har gjorts av nuvarande säkerhet och tillsyn beträffande transporter på väg och järnväg av farligt gods. Denna kommer att ligga till grund för åtgärder inom området, vilka också förutses behöva samordnas med pågående översyn av internationella regelverk för transporter av farligt gods. En särskild fråga som uppmärksammats i detta sammanhang gäller säkerheten vid transporter av radioaktiva isotoper. Regeringen följer noga frågan om transporter av farligt gods och har tillsatt en utredning (dir. 2003:99) med uppgift att göra en översyn av gällande bestämmelser om transport av farligt gods. Regeringen avser att återkomma till med en rapportering i denna fråga efter det att utredningen lämnat sitt slutbetänkande, vilket skall ske . Miljöaspekter skall beaktas i allt arbete till skydd mot olyckor. certifierades för brandfarliga och explosiva varor (f.d. ) enligt ISO 14001. Integrering av det systematiska arbetsmiljöarbetet har påbörjats inom ramen för miljöledningssystemet. Interna utbildningar inom miljöområdet och interna miljörevisioner har genomförts. har vidare sektoransvar inom området Skydd mot olyckor för de nationella miljökvalitetsmålen, för att bl.a. få alla aktörer att samordnat verka för att minska olyckors miljöpåverkan. Fem sektorsmål har utarbetats som omfattar bränder, kemikalieutsläpp, oljeutsläpp till sjöss, översvämningar, och kärnenergiolyckor. har även medverkat i nätverket räddningstjänst, där särskild vikt har lagts på att höja kompetensen hos lärarna på verkets skolor. Regeringen anser att har genomfört miljöarbetet på ett bra sätt. verksamhet har betydelse för miljön främst genom den miljöövervakning och de utsläppsbekämpande åtgärder som myndigheten företar inom ramen för sitt ansvarsområde. Åtgärderna bedöms ha haft en positiv miljöeffekt. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 inom svenskt ansvarsområde till havs har minskat . Antalet rapporterade utsläpp i hamnar och kustnära områden har dock ökat . Enligt bedömning innebär detta inte någon faktisk ökning av antalet utsläpp inom svenskt ansvarsområde till sjöss, utan ökningen beror sannolikt på en ökad benägenhet från allmänheten och kommunala myndigheter att anmäla sådana utsläpp till samt på skärpta registreringsrutiner inom myndigheten till följd av den kraftiga satsningen på lagföring av illegala utsläpp. Gynnsamma väderförhållanden har dessutom bidragit till en ökad sannolikhet att upptäcka utsläpp. Regeringen gör bedömningen att en fortsatt satsning på övervakning och lagföring av illegala utsläpp kommer att innebära att det reella antalet utsläpp och att den totala volymen utsläppt olja minskar. Det är också en viktig förutsättning för att uppnå det nationella kvalitetsmålet hav i balans och levande kust och skärgård, såvitt avser delmålet om att utsläpp av olja och kemikalier från fartyg skall minimeras och vara försumbara . tar enligt regeringens bedömning ett bra miljöansvar. Jämställdhet och etnisk mångfald har sett över antagningskraven för fysisk förmåga för att få en jämnare könsfördelning till den nya tvååriga utbildningen för skydd mot olyckor. En normaltränad kvinna eller man bör nu klara de fysiska baskraven. Särskilda åtgärder för att marknadsföra utbildningen har riktats mot kvinnor. En uttalad ambition med att införa den nya utbildningen har varit att i högre grad beakta jämställdhets- och mångfaldsaspekter. Av de 180 personer som har antagits till utbildningen är 26 kvinnor, vilket motsvarar . arbetar aktivt för att få in fler kvinnor i kustbevakningsyrket liksom att öka den etniska mångfalden. Vidare har deltagit vid olika utbildnings- och rekryteringsmässor, samt genomfört andra informationsaktiviteter. För att stärka kvinnors ställning inom myndigheten har även ett mentorprogram för kvinnor och ett kvinnligt nätverk. Myndigheten har också förbättrat den interna och externa informationen om myndighetens policy och handlingsplan i Andelen kvinnor är dock fortsatt låg, framförallt i linjeorganisationen. utgörs knappt en procent av personalen av personer med annat etniskt ursprung än svenskt. målsättning är att denna andel skall öka så att den speglar den svenska befolkningsstrukturen. Detta bedöms vara möjligt med tanke på de stora pensionsavgångarna som förestår. Regeringen avser att nära följa utvecklingen på detta område. Genom regeringsbeslut fick i uppdrag att påbörja uppbyggnaden av ett från olyckor i . Syftet med centrumet är att uppnå en ökad, tvärsektoriell samverkan samt en sammanhållen insamling av data från olika sektorer om olycksutvecklingen för att samlat kunna bedöma behov och effekter av genomförda åtgärder nationellt, regionalt och lokalt. Fakta om olycksutvecklingen och säkerhetsarbetet är enligt en förutsättning för målstyrning och ett systematiskt säkerhetsarbete. Regeringen bedömer att de åtgärder som vidtagits inom området skydd mot olyckor haft en positiv inverkan på samhällets förmåga att förebygga, förhindra och minska konsekvenserna av olyckor. till sjöss syftar till att åtgärder skall kunna vidtas för att bekämpa utsläpp . Målsättningen är därmed att minimera de miljömässiga konsekvenserna. Bekämpning av utsläppen till sjöss är därtill mer kostnadseffektiv än att ta hand om oljan på stränderna. En hög utevaro till sjöss, samt korta insatstider kräver en hög beredskap, vilken även utgör grunden för myndighetens sjöräddningsinsatser. Regeringen bedömer att dessa målsättningar, liksom målsättningarna vad gäller sjösäkerhetsarbetet, har uppfyllts. Samhällets förmåga att förebygga och hantera olyckor måste utvecklas ytterligare. Införandet av ny lag och ny utbildning är betydelsefulla delar. Det förebyggande arbetet bör prioriteras även fortsättningsvis. Viktiga led i det förebyggande arbetet är tillsyn och statistikuppbyggnad. Regeringen anser att sjösäkerhetstillsynen bör inriktas mot ett system för tillsyn baserad på riskanalys. Av denna anledning gav regeringen i regleringsbrevet i uppdrag att tillsammans med utveckla ett system för riskanalysbaserad sjösäkerhetstillsyn. Systemet bedöms öka förmågan till en effektivare inspektionsverksamhet. Uppdraget skall rapporteras . har tidigare beslutat att regeringen, eller efter regeringens bemyndigande , skall besluta i alla frågor som rör 1996/97:1, 1996/97:FöU1, 1996/97:109). berett tillfälle att ta del av frågor rörande lokala organisation. Utvecklingen inom verksamhetsområde ställer krav på att myndigheten har en för ändamålet lämplig organisatorisk struktur. Regeringen anser därför att självständigt bör få besluta om både den regionala och den lokala organisationen. Regeringen avser därför att fatta beslut med denna innebörd. Regeringen anser att miljöövervakningen bör öka och har därför i föreliggande proposition beräknat ytterligare att tillförs ca i enlighet med de förslag som presenterades i propositionen (prop. 2000/2001:130) Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier. Miljöövervakning och miljöräddningstjänst till sjöss är viktig för att minimera skador på den miljön och kostnader för sanering. Ett antal faktorer kan framgent komma att påverka verksamhet och resursbehov, bl.a. EU:s kommande utvidgning i , ökade roll som brottsutredare, sjöövervakningsuppdraget, samt de ökande oljetransporterna. De senare kan komma att beröra anskaffningen av tre större kombinationsfartyg. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 En avgörande faktor för är att myndigheten, förutom kompetent personal, har plattformar (flygplan, svävare, fartyg, etc.) som är lämpade och anpassade för den verksamhet som myndigheten bedriver och till de krav som ställs. Den ökade sjöfarten med allt större tonnage samt ökade transporter av olja och andra miljöfarliga ämnen till sjöss ställer högre krav på förmåga att hantera tillbud och olyckor med större fartyg. Myndighetens fartygs- och flygplansflotta är till stora delar ålderstigen och den tekniska livslängden kommer att vara passerad. Merparten av plattformarna svarar därmed inte upp mot de krav som ställs. har därför på regeringens uppdrag, , redovisat en materielplan . Materielplanen innehåller myndighetens bedömning av investeringsbehovet i fartyg och flygplan m.m. Kostnaderna överstiger de riktlinjer som regeringen tidigare redovisat (prop. 1999/2000:1). bedömning stämmer i stort överens med den bedömning Statskontoret tidigare gjort vid en översyn av verksamhet (Statskontoret 2000:1). Statskontoret påtalade dock att möjligheterna till samordning med andra myndigheter borde prövas ytterligare. (Försvarsdepartementet) gav därför en konsult i uppdrag att se över samordningsmöjligheterna i materielplanen. I redovisningen av uppdraget gjorde konsulten bedömningen att det fanns viss materiel som skulle kunna överföras till verksamhet. anförde i sitt betänkande 2002/03:FöU:1 att det är angeläget att regeringen redovisar sina överväganden och ställningstaganden till det förslag som lagts fram i rapporten av konsulten. Regeringen gör bedömningen att ett beslut om en eventuell överföring av materiel till kan fattas först efter det kommande försvarsbeslutet. Regeringen anser vidare att en eventuell överföring av materiel till måste ses i ett helhetsperspektiv och i relation till myndighetens övriga investeringsbehov samt behov av en ny typ av fartyg. I regleringsbrevet gav regeringen därför i uppdrag att genomföra en förstudie avseende tre större kombinationsfartyg. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 lämnade en delredovisning och skall inkomma med en slutredovisning . Regeringen avser vidare att lämna ett uppdrag till att i samråd med utveckla en modell för investeringar, som innebär att myndighetens kapacitet kan bibehållas på lång sikt. Den ökade sjötrafiken i vårt närområde tillsammans med en ökad hantering av olja till sjöss ökar risken för olyckor samt risken för en olycka med svåra konsekvenser. En utveckling som ställer krav på det förebyggande arbetet, arbetet med att förhindra och begränsa olyckor samt förmågan att bekämpa ett större oljeutsläpp. Förmågan att möta ett större oljeutsläpp i vårt närområde är avhängig av såväl svenska resurser som de resurser andra stater förfogar över och kan göras tillgängliga via de internationella överenskommelser som ingått. Regeringen anser det därför angeläget att även fortsättningsvis medverkar till att utveckla det internationella samarbetet inom området miljöräddningstjänst. har i sitt betänkande, (SOU 2003:72) Havet - tid för en ny strategi, pekat på behov av åtgärder och lämnat förslag på åtgärder för att säkerställa räddningsberedskapen och förmågan att utföra nödbogsering, nödläktring och brandsläckning till sjöss. Betänkandet kommer att remissbehandlas . Enligt revisionsberättelse har årsredovisning upprättats i enlighet med förordningen om årsredovisning och budgetunderlag, regleringsbrev och övriga beslut för myndigheten. bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. iakttagelser har dock medfört att har fått en revisionsrapport, vilket innebär att det finns utrymme för ytterligare förbättringar när det gäller verkets redovisning av sin verksamhet. har rekommenderat att med stöd av relevanta fördelningsnycklar, på ett så rättvisande sätt som möjligt, fördelar med verksamheten förenade indirekta kostnader på den avgiftsrespektive anslagsfinansierade verksamheten. har också rekommenderats att stärka kvalitetssäkringen av finansiella uppgifter i årsredovisningen samt att utforma kriterier eller indikatorer för effektbedömningar. har lämnat en ren revisionsberättelse för och konstaterar att årsredovisningen har upprättats i enlighet med förordningen om årsredovisning och budgetunderlag, regleringsbrev och övriga beslut för myndigheten. Verket bedömer också att årsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. I rapporten vid (RRV 2002:10) redovisade ett antal brister i rutiner och förfarande vid upphandling. Bland annat konstaterade RRV att det fanns brister i tillämpning av lagen (1992:1528) om offentlig upphandling () samt allvarliga brister i dokumentationen. Regeringen gav därför i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa de åtgärder som myndigheten vidtagit med anledning av . lämnade en redovisning av de åtgärder som vidtagits med anledning av RRV:s rapport. Bedömningen av de åtgärder som redovisar är att om dessa genomförs fullt ut och det nya regelverket stöttas av administrativa rutiner, så bör myndighetens upphandlingar framgent kunna genomföras i enlighet med och på ett sådant sätt att konkurrensen tillvaratas. För att följa upp arbete med att avhjälpa de påtalade bristerna avser regeringen i regleringsbrevet att lämna ett uppdrag till att utvärdera hur de nya upphandlingsrutinerna fungerar. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 634 034 tkr prisnivå. 3Motsvarar 648 435 tkr prisnivå. Anslaget finansierar verksamhet med att utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt räddningstjänst till sjöss. Anslaget finansierar även samordning av de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.3 Offentligrättslig verksamhet (Som inte får 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Intäkterna avser oljeskadeersättning som påförs fartygsägare för uppkomna oljeskador. Det är svårt att prognostisera kommande intäkter. För att få ut avgiften krävs ofta att skadevållaren förs inför domstol. Av denna anledning kan det dröja innan statens fordran säkrats. Mot inkomsttitel redovisas även vattenföroreningsavgifter som redovisas av för räkning (se vidare utgiftsområde 3 anslaget 3:3 ). (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Myndigheten får disponera intäkterna. utför uppdrags- och serviceverksamhet åt samverkande myndigheter och andra uppdragsgivare och avnämare. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringens förslag: Förslaget till investeringsplan för för perioden 20042006 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Mot bakgrund av fördyringen av investeringsplan, samt den planerade investeringen i nya flygplan föreslår regeringen att tillförs ytterligare medel för räntor och amorteringar. Anslaget finansierar även verksamhet inom politikområdena Skatt, tull och exekution, Rättsväsendet, Miljöpolitik, Sjöfart, och Livsmedelspolitik. Regeringen har i tabell 4.6 nedan beräknat anslaget enligt följande Regeringen har beräknat för räntor och amorteringar för myndighetens investeringar , och . Till följd av detta har anslaget i förhållande till 2003 ökats genom beslut med 2004, 2005 och 2006 samt genom att , 2005 och 2006 beräknats under anslaget istället för under anslaget 6:5 Civilt försvar. Anslaget har ökats med avseende kompensation för de avgifter som skall betalas av . Övrig överföring inom utgiftsområdet Anslaget har minskats med ett belopp motsvarande som engångsvis anvisades till följd av förändringar som hängde samman med den slutgiltiga justeringen av de statliga avtalsförsäkringarna. Överföring från annat utgiftsområde Anslaget har ökats med som tidigare beräknats under utgiftsområde 20 anslaget 34:3 för finansiering av den ökade miljöövervakningen som följer av regeringens förslag i miljömålspropositionen (prop. 2000/2001:130, bet 2001/2002:MJU3, rskr. 2001/2002:36) Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 7:1 Anvisat 2003 i 2003 års Förändring till följd av: Överföring inom utgiftsområde 6 Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas prisläge. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 4.10.27:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra olyckor 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 25 000 tkr prisnivå. 3Motsvarar 25 000 tkr prisnivå. Från anslaget som disponeras av utbetalas ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst efter 2004. Tabell 4.8 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Utestående förpliktelser vid årets början Erhållen/föreslagen bemyndiganderam * Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet avser bidrag till kommunernas verksamhet att förebygga jordskred och andra naturolyckor för att stimulera sådana åtgärder. Regeringen bedömer att anslagsnivån inte bör ändras . Kommunerna kan ansöka om statsbidrag för åtgärder som de har utfört eller avser att utföra. Ansökan ställs till tillsammans med erforderligt tekniskt underlag. Grundprincipen är att utbetalningen sker när åtgärderna, för vilka bidrag beviljats, är genomförda och För att stimulera kommunerna att utföra förebyggande åtgärder kan av bidraget för planerade men ännu inte utförda åtgärder betalas efter att slutligt beslut har fattats. Resterande del utbetalas när åtgärderna utförts och är slutbesiktigade. Efter det att projektet godkänts har kommunen på sig att genomföra åtgärderna. Principen att det slutliga bidraget inte betalas ut förrän projektet är slutbesiktigat medför ofta förskjutningar i utbetalningarna och anslagssparande uppkommer därför. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 4.10.37:3 Ersättning vid räddningstjänst m.m. 1Inklusive av redan beslutade anslag på tilläggsbudget och förslag på tilläggsbudget i samband med BP . 2Motsvarar 20 000 tkr prisnivå. 3Motsvarar 20 000 tkr prisnivå. Under anslaget som disponeras av utbetalas i enlighet med räddningstjänstlagen (1986:1102) vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser, insatser för att bekämpa olja m.m. till sjöss samt för utredning av allvarliga olyckor. Anslaget finansierar även de räddningsinsatser som kan behöva genomföra till lands i , och . har från anslaget sammanlagt utbetalats till 11 kommuner för ersättning på grund av bl.a. översvämningar, skogsbränder och snöoväder. Vidare har från anslaget sammanlagt utbetalats i ersättning till fem kommuner för oljesanering på land. För kostnader som uppkommer i samband med oljeutsläpp eller utsläpp av andra skadliga ämnen i vatten utnyttjade . har regeringen beräknat för detta ändamål. har vidare utbetalat till för utredning av allvarliga olyckor. Regeringen har på tilläggsbudget i föreliggande proposition föreslagit att anslaget innevarande år bör ökas med . Utfallet på anslaget varierar kraftigt mellan åren. Detta beror på att det är svårt att förutsäga antalet olyckor som kräver räddningsinsatser och konsekvenserna av dessa.