prop · GR031d3 · 2004-01-01 00:00:00 — Myndigheter som ingår är Statskontoret, Kammarkollegiet, samt . I området ingår även ett äldreanslag för utvecklingsarbete, D3 Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området under utgiftsområde 14. Verksamheten inom delområdet skall bidra till målet för politikområdet genom en kontinuerlig utveckling av den statliga verksamheten så att förutsättningar skapas för att de tre grundläggande värdena demokrati, rättssäkerhet och effektivitet får genomslag i hela förvaltningen och genom ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt stöd till och andra statliga myndigheter. Regeringen redovisade i propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136) riktlinjer för och krav på den statliga förvaltningen. Utifrån dessa riktlinjer och krav fortsätter genomförandet av regeringens fleråriga handlingsprogram En förvaltning i demokratins tjänst. Förvaltningspolitiken skall präglas av kontinuitet och långsiktighet. Med det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet som grund vill regeringen ställa tre frågor i förgrunden: ohälsan, integrationen och utveckling av en elektronisk förvaltning. Att komma tillrätta med ohälsan och sjukfrånvaron i är ett centralt mål för regeringen . Staten har lägre sjuktal än såväl den privata sektorn som den kommunala. Trenden är emellertid illavarslande och målet är att halvera sjukfrånvaron till 2008. De statliga myndigheterna måste axla ett väsentligt större ansvar i denna process. Det är av stor betydelse för ett trendbrott att staten kan utgöra ett föredöme. En bättre integrering av invandrade svenskar i arbetslivet är en avgörande fråga för vår demokrati och vår ekonomiska utveckling. Ett utanförskap för invandrare hotar den samhälleliga solidariteten och undergräver ett effektivt utnyttjande av våra mänskliga resurser. Även här måste den statliga förvaltningen föregå med gott exempel. Andelen invandrade svenskar sysselsatta i statlig förvaltning är för låg på alla nivåer. De statliga myndigheterna måste driva ett aktivt förändringsarbete på detta område och bana väg för en annan utveckling. Insatser, resultat och analys av områdena ohälsa och integration och mångfald redovisas under avsnitt 7 Statliga arbetsgivarfrågor samt i bilaga 1. Medborgarorienteringen inom den offentliga förvaltningen är en prioriterad fråga för regeringen, vilket manifesteras i satsningarna på elektronisk förvaltning och 24-timmarsmyn- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 De initiativ som tas för att utveckla den offentliga förvaltningen till att bättre möta medborgares och företags behov kan samlas i begreppet 24-timmarsmyndigheten. Även om informationstekniken är det viktigaste redskapet, ligger den stora utmaningen i att utveckla förvaltningens ledarskap, attityder och förhållningssätt gentemot medborgarna samt att genom samverkan forma en nätverksförvaltning som upplevs som en sammanhållen enhet av medborgare och företag. Ytterst syftar satsningarna på 24-timmarsmyndigheten till att bibehålla legitimiteten och förtroendet för den offentliga förvaltningen. Utifrån ett brukarperspektiv innebär en medborgarorienterad förvaltning att: medborgare och företag kan fullgöra sina skyldigheter och utöva sina rättigheter, såsom att ansöka om tillstånd och bidrag, på ett snabbt och enkelt sätt, medborgare och företag i ett ärende så långt möjligt endast behöver ta en myndighetskontakt, 5.4.1Styrning, ledning, organisation Ett professionellt ledarskap i statsförvaltningen är en förutsättning för att uppnå målen i regeringens förvaltningspolitik. Regeringens chefspolicy syftar till en aktiv chefsförsörjning genom en kvalificerad rekrytering av nya myndighetschefer, individuella utvecklingsinsatser, årliga mål- och resultatdialoger, rörlighet samt rimliga löne- och anställningsvillkor för denna grupp av chefer. Regeringens arbete med alla delar av chefsförsörjningen har sedan ett tiotal år fått etablerade former. Alla nya myndighetschefer erbjuds introduktion och utveckling i anslutning till regeringens utnämningsbeslut. För att säkerställa en fortsatt hög kvalitet i det statliga ledarskapet måste chefsförsörjningsarbetet kontinuerligt ses över och regeringens chefspolicy utvecklas. Det prioriterade arbetet att minst hälften av alla nya myndighetschefer skall vara kvinnor följs fortlöpande upp. Arbetet att skapa en förvaltning medborgare och företag får tydlig infordär personalen och dess ledning speglar mång- mation om vad de kan förvänta sig av den myndighet de vänder sig till i ett ärende, t.ex. hur ett ärende hanteras och när det beräknas vara avslutat, samt insyn i hur det egna ärendet hanteras, medborgare och företag kan på såväl eget som myndighetens initiativ framföra synpunkter på myndighetens verksamhet samt få information om hur synpunkterna kommer att tillvaratas, medborgare och företag kan välja den kontaktform som passar bäst: personliga möten, reguljärbrev, telefonservice eller Internet, alla medborgare, oavsett bostadsort, etnisk bakgrund, kön, ålder och funktionshinder har likvärdig tillgång till förvaltningens tjänster och service. Nedan ges en sammanfattande redovisning av de åtgärder som pågår inom ramen för det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet. I bilaga 1 lämnas bl.a. en redogörelse för organisations- och strukturförändringar inom statsförvaltningen. falden i samhället ur flera perspektiv måste förbättras och drivas vidare. Ledarskapet är viktigt även för chefer under myndighetscheferna. () anordnar utbildningar för chefer på ledningsgruppsnivå samt för kvinnliga chefer på mellanchefsnivå. Dessutom underlättar KKR för övriga myndigheter att anordna egna chefsutvecklingsprogram av kortare eller längre slag utan upphandling. KKR upphandlar ramavtal för chefsutvecklingsprogram som övriga myndigheter kan avropa. Utbildning av ledamöter i statliga styrelser och råd De statliga myndigheternas styrelser har en viktig uppgift som ett instrument för regeringens styrning av myndigheterna. Det finns cirka 300 styrelser, nämnder och råd i statsförvaltningen. Styrelseledamöterna kommer från alla håll i samhället och bidrar med nya synsätt, fackkunskaper och medborgerliga erfarenheter i styrelsearbetet. Att vara styrelseledamot kräver kompetens, integritet och engagemang. Regeringen startade ett program för att stärka och stödja myndigheternas styrelser. Programmet består av seminarier för enskilda myndighetsstyrelser och introduktionsutbildningar för nya ledamöter. Styrning genom generella krav , och har regeringens uppdrag att kartlägga och analysera generella krav i regeringens styrning av förvaltningen. Uppdraget skall redovisas . Statskontoret har regeringens uppdrag att kartlägga och utvärdera ledningsformer och organisation i statliga myndigheter. Utvärderingen skall genomföras med hänsyn tagen till regeringens möjlighet att effektivt styra förvaltningen samt till de grundläggande förvaltningspolitiska kraven demokrati, effektivitet och rättssäkerhet. Statskontoret skall redovisa uppdraget . Regeringen har beslutat om tilläggsdirektiv till tillsynsutredningen, vars uppdrag är att göra den statliga tillsynen tydligare och effektivare. Utredningen skall enligt tilläggsdirektiven bl.a. pröva förutsättningarna att införa en ny lag om statlig tillsyn och, om så bedöms lämpligt, lämna förslag om en sådan lag. I denna del av uppdraget ingår även att analysera möjligheterna till tydligare och mer effektiva sanktioner i samband med tillsyn. Förslag till principer för finansiering av tillsynsverksamheten skall lämnas liksom en analys av de för- och nackdelar som dagens kommunala ansvar för vissa statliga tillsynsuppgifter medför. Resultaten av arbetet skall redovisas . På regeringens uppdrag genomförde Statskontoret och SCB en undersökning om medborgarnas syn på offentlig förvaltning. Det var den första medborgarundersökningen med ett förvaltningspolitiskt perspektiv som täckte ett flertal statliga myndigheter med medborgarkontakter såväl som kommunala verksamheter. Regeringens utgångspunkt för uppdraget var bl.a. att få ett underlag för regeringens uppföljning av olika verksamhetsområden inom statsförvaltningen. Statskontoret har i ett följduppdrag gjort en fördjupad analys av resultaten, som visar att brukarna har en allmänt sett positiv inställning till de verksamheter som omfattades av undersökningen. Statskontoret har därefter i en 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 rapport gjort en mer ingående analys av om och hur medborgarundersökningar bör göras som underlag för regeringens ställningstagande i frågan. Delegation för utveckling av offentliga e-tjänster Som ett led i satsningarna på 24-timmarsmyn- digheten, har regeringen beslutat att tillsätta en delegation som skall driva på utvecklingen av elektroniska tjänster i offentlig sektor. Delegationen skall bestå av företrädare för staten, kommuner och landsting, forskningssektorn och näringslivet. Delegationens uppdrag är att identifiera områden inom offentlig sektor där elektroniska tjänster har en potential att skapa stor nytta för medborgare, företag och offentlig sektor, men där det finns hinder som behöver undanröjas eller skäl att påskynda utvecklingen samt ta initiativ till åtgärder för att driva på utvecklingen inom dessa områden. Delegationen skall vidare pröva nya vägar att öka samverkan mellan staten, kommuner och landsting samt mellan offentlig sektor och andra aktörer vid utvecklingen och tillhandahållandet av elektroniska tjänster samt initiera samverkansprojekt med näringslivet. Översyn av formkrav i lagar och förordningar En samlad översyn av formkrav i lagar och förordningar har genomförts i syfte att undanröja onödiga hinder för elektronisk kommunikation och ärendehantering. Med formkrav avses bl.a. krav på skriftlighet och egenhändigt undertecknande. En arbetsgrupp har lämnat rapporten och elektronisk kommunikation (Ds 2003:29) som underlag för regeringens ställningstaganden till det fortsatta arbetet. I rapporten redovisas resultat och slutsatser av de genomgångar som gjorts inom samtliga departementsområden och som sammanlagt omfattat omkring 2 000 författningsställen där olika formkrav förekommer. I omkring 1 200 av dessa fall bedömer arbetsgruppen att bestämmelserna inte hindrar elektroniska rutiner. Omkring 190 bestämmelser hindrar enligt arbetsgruppens bedömning elektronisk kommunikation och bör därför anpassas. I omkring 650 fall krävs ytterligare analys innan ställning kan tas till om de behöver ändras. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Rapporten är under remiss- omprövningar av offentliga åtaganden samt till att öka kunskapen om effekterna av statliga Statskontoret har också en central roll i arbetet Arbetet med ett kommande EU-direktiv som med utvecklingen av den elektroniska förvalt- syftar till att öka medborgares och företags möj- ningen och den elektroniska infrastrukturen. ligheter att på ett enklare och mer rättvist sätt få Härigenom fungerar Statskontoret som en driv- tillgång till offentlig information pågår och kraft och ett stöd i myndigheters IT-utveckling. beräknas vara klart vid utgången av . Denna roll har förstärkts ytterligare genom ett tvåårigt regeringsuppdrag att stimulera och stödja utvecklingen av 24-timmarsmyndigheten. Uppdraget slutredovisades till regeringen Statskontorets ansvar för inköpssamordning på På uppdrag av regeringen har en tvåårig försöks- IT-sidan har en starkt styrande effekt på den verksamhet med servicedialoger och service- offentliga förvaltningens IT-utveckling och på- åtaganden genomförts med 16 statliga förvalt- verkar också produktutvecklingen på mark- ningsmyndigheter och sex allmänna försäkrings- Samtliga myndigheter och allmänna försäk- ringskassor har till regeringen redovisat resul- Kammarkollegiet har utvecklat sitt tatet av sitt arbete. Därtill har Statskontoret på stöd när det gäller riskhantering i staten. regeringens uppdrag och efter samråd med Kollegiet har medverkat till att ramavtal har tecknats beträffande datorbaserade riskhan- samlad redovisning och utvärdering av försöks- Kammarkollegiet har vidare hållit verksamheten (Statskontoret 2003:9). Nya former för lokal servicesamverkan riernas syfte har varit att informera riskhan- terings- och ekonomiansvariga om kollegiets Informationstekniken gör det möjligt att verksamhet på området och inspirera myndig- utforma nya servicelösningar och organisa- heterna till ett aktivt riskhanteringsarbete. tionsformer i den offentliga verksamheten. Kollegiet har dessutom lämnat konsultstöd till ett trettiotal myndigheter i dessas riskhan- Kammarkollegiet har även infört etiska riktlinjer för kollegiets kapitalförvaltning verket, och att när det gäller placeringar. gemensamt utveckla och pröva nya former för intensifierat arbetet med intern styr- lokal service- och produktionssamverkan ning och kontroll samt förbättrat servicen gent- (Fi2003/3123). Arbetet skall genomföras i emot medborgare och uppdragsgivare bl. regionala samverkansprojekt i första hand inom genom en ny hemsida. Även andra regioner kan invol- veras i olika delprojekt i den mån det bedöms erbjudit myndigheterna stöd i form av En rapport med en samlad redovisning av arbetet utbildningar, seminarier och andra utvecklings- skall lämnas till regeringen senast den 1 aktiviteter i syfte att bidra till intensifieringen av den statliga förvaltningens kvalitetsarbete. nationell konferens där 16 goda exempel på 5.4.4Övriga insatser inom politikområdet förts. Metodstöd har givits inom ramen för den Genom utredningar och utvärderingar bidrar Statskontoret till att underlätta regeringens av regeringen initierade försöksverksamheten med servicedialoger och serviceåtaganden. KKR har även haft en central roll när det gäller att stödja statsförvaltningens lång- Ett antal kvalificerade introduktionsprogram för nya handläggare har avslutats och ett antal nya har påbörjats. Vidare har ett program riktat till chefer på ledningsgruppsnivå genomförts, liksom ett program speciellt för kvinnliga chefer samt ett mentorprogram för nytillträdda chefer på mellannivå. KKR har medverkat till genomförandet av ett akademiskt magisterprogram för kvalificerade handläggare. KKR har även medverkat till utformningen av en ny svensk standard för ledningssystem för kompetensförsörjning. Ytterligare en viktig insats är den analys av orsakerna till personalomsättningen bland yngre handläggare inom statsförvaltningen som rådet genomfört på uppdrag av regeringen. KKR har även på regeringens uppdrag tagit fram ett förslag till akademisk preparandutbildning för invandrade akademiker. Regeringen har beslutat att tillsätta en IT-poli- tisk strategigrupp med uppdrag att bidra till att det IT-politiska målet, att som första land skall bli ett informationssamhälle för alla, uppnås, och att därmed bidra till en långsiktigt hållbar tillväxt och nytta för medborgarna. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att verka för ökad användning av elektronisk handel i den offentliga förvaltningen. Regeringen redovisar i en särskild skrivelse till en redogörelse för regelförenklingsarbetet med särskild inriktning på små företag. kommer regeringen också att uppdra åt berörda myndigheter att, efter en genomgång av relevanta föreskrifter och allmänna råd, genomföra lämpliga åtgärder för att minska den administrativa bördan för företag. I samma syfte kommer det också att göras departementsvisa genomgångar av lagar och förordningar. Därefter kommer en samlad redovisning av vidtagna och planerade åtgärder för att minska den administrativa bördan att ske för . (se vidare under Utgiftsområde 24, avsnitt 4.3.1) 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet har fått ett brett genomslag i förvaltningen. De statliga myndigheterna har ökat sina ansträngningar att vara tillgängliga och serviceinriktade i sina kontakter med medborgare och företag. Detta framgår bl.a. av medborgarundersökningar, dialoger med myndigheter, rapporter från stabsmyndigheter och kontakter med forskarvärlden. Enligt ett flertal internationella jämförande studier är den svenska offentliga förvaltningens användning av informations- och kommunikationsteknik bland de mest utvecklade i världen. hör till de länder vars befolkning har den högsta tillgången till Internet. När det gäller innehållet i den offentliga förvaltningens elektroniska tjänster är världsledande när det gäller arbetsförmedling och tulldeklarering. har också en tätposition i fråga om befolkningens faktiska utnyttjande av förvaltningens elektroniska tjänster. Statskontorets slutrapport om 24-timmars- myndigheten (Statskontoret 2003:18) visar att användarna är nöjda med hur förvaltningens elektroniska tjänster fungerar, framför allt när det gäller informationstjänster och ärendehantering. Något mindre nöjda är de som försökt använda sig av de offentliga webbplatserna för att framföra synpunkter. Användarna instämmer i hög grad i positiva påståenden om att det är tidsbesparande att använda Internet för att uträtta ärenden och att myndigheternas service och insynen i myndigheterna verksamhet förbättrats kraftigt genom myndigheternas webbplatser. En inte obetydlig andel tycker dock att utbudet av elektroniska tjänster är för begränsat. RRV har granskat hur väl statliga myndigheters webbplatser uppfyller funktionshindrades, invandrares och de äldres krav på en bra webbplats samt mot allmänna användarkrav (RRV 2003:11). Granskningen visar att, äldre, funktionshindrade och invandrare har svårt att fullt ut utnyttja de elektroniska tjänster som erbjuds på statliga myndigheters webbplatser, på grund av webbplatsernas bristande anpassning till dessa gruppers behov och förutsättningar. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 I Statskontorets delrapport med en fördjupad analys av den medborgarundersökning som gjordes 2002 ligger tyngdpunkten på resultat som är övergripande och förvaltningsgemensamma, d.v.s. resultat som är gemensamma för flertalet av verksamheterna i undersökningen. Undersökningen omfattade tolv offentliga verksamheter. Förtroendet för de tolv verksamheterna är i allmänhet högre än nöjdheten. Verksamhetens kvalitet är den viktigaste faktorn när medborgarna bedömer vilket förtroende de har eller hur nöjda de är med en verksamhet. Brukarna är mest nöjda med servicen och minst nöjda med inflytandet i verksamheten. Statskontorets rapport visar sammanfattningsvis att brukarna anser att de flesta verksamheter har en kompetent och serviceinriktad personal, att handläggningen uppfattas som rättssäker och att myndigheterna gör sitt bästa inom ramen för sina resurser. Däremot hittar inte brukarna fram till rätt person, får veta för lite om vad som händer i ett ärende och får vänta på att få sitt ärende prövat. Statskontorets samlade redovisning och utvärdering av försöksverksamheten med servicedialoger och serviceåtaganden visar att har 5 0007 000 medborgare och företagare fått möjlighet att lämna synpunkter på myndigheternas tjänster och service, via bl.a. postenkäter, fokuserade gruppintervjuer och dialoger på Internet. Myndigheterna har publicerat sammanlagt 34 olika serviceåtaganden med information och utfästelser om service och tjänster. Försöksverksamheten har gett positiva effekter på myndigheternas service, främst när det gäller tillgänglighet och information till brukarna men även förkortade handläggningstider och initiativ till samverkan med nya aktörer. Försöksverksamheten har även gett positiva effekter på medborgarnas möjligheter till insyn och inflytande. Statskontoret bedömer att servicedialoger och serviceåtaganden är ändamålsenliga arbetsmetoder för att få till stånd en mer medborgarorienterad förvaltning. Statskontoret rekommenderar därför att arbetet bör fortsätta vid de myndigheter och försäkringskassor som deltagit i försöksverksamheten samt spridas till ytter- ligare ett tiotal myndigheter samt universitet och högskolor. Statskontoret har genomfört ett 30- tal utrednings- och utvärderingsuppdrag som huvudsakligen rört förvaltningspolitiskt viktiga frågor, politikövergripande åtgärder samt samverkan mellan stat och kommun. Statskontoret har genom uppdrag ytterligare kunnat stärka sin kompetens som en oberoende utvärderingsresurs för att bl.a. kunna möta ökade krav på denna typ av uppdrag då inte längre finns att tillgå och den nya inte kan åta sig regeringsuppdrag. Efterfrågan på Statskontoret tjänster är alltjämt hög och efterfrågan på Statskontorets tjänster har även överstigit möjligheterna att åta sig uppdrag. Uppdragsgivare samt användare av IT-tjänster ges möjligheter att bedöma kvaliteten på Statskontorets arbeten. De som utnyttjar Statskontorets tjänster uppger att de har ett stort förtroende för Statskontoret. På IT-sidan använder sig av den offentliga sektorn sig av de upphandlade ramavtalen. Av den genomförda kundundersökningen på detta område framgår att användarna av avtalen är mycket nöjda. Ramavtalen i sin helhet omsatte , vilket beräknas motsvara en sammantagen besparing på . Regeringens bedömning är att Kammarkollegiet, genom sina insatser , bidragit till att uppnå politikområdets mål. Efterfrågan på Kammarkollegiets administrativa tjänster har ökat i jämförelse . Många av verksamheterna är dessutom konkurrensutsatta. inträffade en större skadehändelse. Tre av polisväsendets helikoptrar förstördes genom brand. Vad gäller Kammarkollegiets myndighetsuppgifter är det regeringens bedömning att Kammarkollegiet på ett tillförlitligt sätt genomfört de myndighetsuppgifter som är ålagda myndigheten. Handläggningstiderna inom några områden har dock ökat, detta kan framför allt förklaras med ökad ärendemängd vad gäller resegarantier. Regeringens bedömning är att KKR spelat en viktig roll för att bidra till intensifieringen av den statliga förvaltningens kvalitetsarbete samt för att stödja statsförvaltningens långsiktiga kompetensförsörjning. Efterfrågan på delar av KKR: s utbud av aktiviteter har ökat i jämförelse . De utvärderingar som myndigheten har genomfört visar på nöjda brukare. En av regeringens mest prioriterade frågor är att öka de invandrade svenskarnas tillträde till arbetsmarknaden. I syfte att underlätta för invandrade akademiker att få en anställning i statlig förvaltning, har KKR på regeringens uppdrag tagit fram ett förslag till preparandutbildning för invandrade akademiker. Detta kan vara en viktig insats för att främja en etnisk och kulturell mångfald inom statsförvaltningen och motverka problem och brister i kompetensförsörjningen i samband med de kommande stora pensionsavgångarna. Regeringen har beslutat att tillkalla en särskild utredare att göra en fördjupad prövning av . Bakgrunden är att anslagssparandet på äldreanslaget D3 Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området, vilket finansierat en stor del av myndighetens verksamhet, bedöms vara förbrukat efter 2005 vilket motiverar analys av formerna för myndighetens framtida finansiering. Därtill bedömer regeringen att det bör prövas huruvida det även fortsättningsvis finns behov av en särskild myndighet som driver på utvecklingen i förvaltningen inom områdena kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning. Utredarens uppgifter är att utvärdera myndighetens verksamhet, bedöma behov av och förutsättningar för myndighetens framtida verksamhet samt med utgångspunkt i resultatet av utvärderingen, lämna förslag till inriktning, omfattning, finansiering och ledning av den framtida verksamheten. Inom ramen för uppdraget ingår även att analysera ansvar, uppgifter och resurser i förhållande till andra myndigheter inom det förvaltningspolitiska området, i första hand Statskontoret, och . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 () har påbörjat flera tillsynsprojekt . Eftersom de inte hade avslutats går det inte att dra någon samlad slutsats när det gäller regelefterlevnaden. Projekten har berört flera typer av upphandlande enheter och haft följande inriktning: hur direktupphandling hanteras, hur den upphandlande enheten säkerställt att lagen om offentlig upphandling () efterlevs i organisationen, hur kravet på transparens i upphandling