prop · GR03143 · 2004-05-12 00:00:00 — 2000/2001:59). Upp- draget skall genomföras i nära samarbete med Myndigheten för skolut- veckling. Förskoleverksamheten bedrivs i form av förskola, familjedaghem och kompletterande förskoleverksamhet (öppen förskola). Förskolan är en del av den generella välfärden. En väl fungerande barnomsorg av hög peda- gogisk kvalitet som är tillgänglig för alla barn har stor social betydelse genom att bidra till goda uppväxtvillkor och att barn med olika social, etnisk och kulturell bakgrund kan mötas. Därför är det viktigt att alla barn erbjuds en plats i förskolans pedagogiska verksamhet. Inget barn skall behöva avstå från att delta i förskola av ekonomiska eller andra skäl. Flera reformer har också ökat tillgängligheten till förskolan. Den totala kostnaden för den kommunala förskolan beräk- nas för uppgå till . Reformen maxtaxa och allmän förskola m.m. Reformen maxtaxa och allmän förskola m.m. består av flera delar som har trätt i kraft från . Bestämmelser om maxtaxa infördes och innebär ett högsta tak för de avgifter som föräldrar betalar. För barnfamiljerna innebär maxtaxan sänkta kostnader för barnomsorg. har alla 4- och 5-åringar rätt att avgiftsfritt gå i förskola minst . har barn till arbetslösa eller föräldralediga rätt till för- skoleverksamhet minst eller . uppföljning av reformen har visat att barn som har stängts ute från förskolans pedagogiska verksamhet, nu har tillgång till verksamheten och att fler barn har tillgång till förskolan utan att kvalite- ten har sänkts. Antalet barn i förskolan uppgick till 342 000, en ökning med 8 400 barn jämfört med året innan. Av dessa hade omkring 15 000 barn en förälder som var föräldraledig. Det ökade barnantalet har inte påverkat gruppstorlek eller personaltäthet. Det är dock en stor spridning mellan kommuner när det gäller antalet barn per årsarbetare. Den kom- mun som har lägst personaltäthet har 6,7 barn per årsarbetare och den som har högst har 3,9 barn per årsarbetare. Den preliminära kostnaden för per inskrivet barn i förskolan Det är en ökning jämfört med året innan. Anslaget till maxtaxan för uppgår till , varav avser kvalitetssäkring av förskolans verksam- Allmänna råd för förskolans kvalitet När tillgängligheten till förskolan ökar är arbetet med förskolans kvalitet ett prioriterat område för regeringen. Det handlar om att minska skillna- derna mellan barngruppernas storlek över landet, att öka personaltät- heten, att stärka personalen, att göra förskolan mer jämställd, att utveckla strategier för att möta segregationen samt att utveckla system för att följa upp och utveckla kvaliteten. Förskolan är en angelägenhet som organiseras och beslutas på lokal nivå. är det viktigt att det inte finns stora kvalitetsskillnader mellan olika kommuner eller mel- lan olika verksamheter i samma kommun. Regeringen har därför gett i uppdrag att utfärda allmänna råd för förskolans kvalitet. Forskning visar att personaltäthet och barngruppernas storlek är viktiga kvalitetsfaktorer, särskilt för de yngre barnen och barn i behov av särskilt En viktig satsning blir att införa ett riktat statligt bidrag till kom- munerna för att anställa 6 000 nya förskollärare, barnskötare eller annan personal i förskolan. Satsningen på kraftigt förstärkta personalresurser till förskolan skall ske successivt och i den takt som För en hög kvalitet är det också viktigt att all personal får ta del av en anpassad, kontinuerlig kompetensutveckling för att kunna möta de nya krav som ställs på förskolan. De kommuner som har valt att införa max- taxan får ta del av för att säkra förskolans kvalitet. Dessa medel har även använts för kompetensutveckling av förskolans I regeringens skrivelse Utbildning för kunskap och jämlikhet rege- ringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxen- utbildning (skr. 2001/02:188) aviserades en förstärkning av kvalitets- arbetet i hela utbildningssystemet från förskolan och uppåt. skall krav på anpassade kvalitetsredovisningar införas för förskoleverk- samheten och skolbarnsomsorgen. Utveckling av förskolan inom ramen för storstadspolitiken Det är en rättvisefråga i ett mångkulturellt samhälle att alla barn skall få stöd att utvecklas och ta tillvara sina resurser. Erfarenhet visar att tidiga insatser har särskilt stor betydelse för det fortsatta lärandet. Som en del i Skr. 2003/04:143 det storstadspolitiska arbetet har förskoleverksamheten byggts ut och utvecklats med statligt stöd. Medel har bl.a. använts till att i förskole- verksamheten pröva nya verksamhetsformer med nya pedagogiska arbetssätt, att erbjuda alla barn förskola på deltid, att utveckla pedagogernas kompetens, att öka antalet vuxna i förskolan samt att stärka föräldramedverkan i förskolans verksamhet. Modersmålsstödet är mycket viktigt, särskilt för de yngsta barnens språk- och identitetsutveckling. fick av regeringen, för av ett treårigt pro- jekt om språk och kommunikation i den mångkulturella förskolan. Ett nätverk med andra förskolor har knutits till projektet. Projektet kommer att utvärderas bl.a. på barnnivå och verksamhetsnivå. Forskningen visar att barn tidigt bemöts utifrån sitt kön och därmed blir medvetna och påverkade av könsroller. För en mer jämställd förskola som kan erbjuda barnen både manliga och kvinnliga förebilder har regeringen tillsatt en jämställdhetsdelegation för förskolan. Delegationen skall lyfta fram, förstärka och utveckla förskolans pedagogiska arbete med jämställdhet. Inom ramen för detta arbete ska också behovet att rekrytera fler män till förskolan uppmärksammas. Delegationen kommer att arbeta fram . Det finns barn där föräldrarna av olika skäl avstår från förskola. Det kan bero på avståndet till närmaste förskola eller på att barnen har behov av en mindre grupp. Ett annat exempel är den omsorg , nätter och som många föräldrar är beroende av och som bedrivs i familje- daghem . Även barn i familjedaghem skall få del av den allmänna förskolan, om föräldrarna så önskar. har fått i uppdrag att se över hur kommunerna organiserar allmän förskola samt att även följa utvecklingen av familjedaghem. Den svenska skolan skall vara en trygg kunskapsskola för alla. Undervis- ningen skall stimulera kreativitet och nyfikenhet. Det totala antalet elever i har ökat och omfattade 1 057 225 elever för /03. Den totala kostnaden för den kommunala beräknas för uppgå till (exkl. skolskjuts), vilket är en ökning jämfört med föregående år. av eleverna som slutar är behöriga att tas in på gymnasieskolans nationella program. stora skillnader i andel behöriga elever mellan kommuner och mellan Skr. 2003/04:143 skolor. Att utveckla skolan så att alla elever får goda kunskaper är skolans absolut största utmaning och en av de viktigaste åtgärderna för att öka rättvisan och jämlikheten och minska social och etnisk segregation. Även om andelen behöriga har ökat , är det fortfarande alltför många elever som lämnar utan godkänt betyg i ett eller flera av de ämnen som ger dem behörighet till gymnasieskolan. /02 ökas de statliga anslagen direkt till skolan succes- sivt av så att 15 000 lärare och andra specialister kan anställas. Detta innebär att den negativa utvecklingen med bespa- ringar i skolan bryts och elevernas möjligheter att få stöd att nå utbild- ningsmålen ökar. För /04 har avsatts i statsbidrag. Det statliga stödet har tillsammans med kommunernas egna satsningar bidragit till att personaltätheten nu åter ökar i skolan. För läs- /03 har 8 500 fler personer anställts jämfört med läsåret 200/01. En studie som har genomförts på uppdrag av visar att kom- munerna i stor utsträckning har använt bidraget för att satsa på elever i behov av särskilt stöd. Regeringen tar ytterligare steg för att se till att alla barn och unga får tillgång till en likvärdig utbildning genom en rad insat- ser som alla sätter fokus på skolans kvalitetsarbete. presenterades regeringens kvalitetsprogram för skolan Alla skolor ska vara bra skolor. Huvuddragen i programmet har presenterats i regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188). Kvalitetsprogrammet innehåller en rad insatser för förstärkt kvalitetsarbete på alla nivåer, från uppföljningen av varje elevs utveckling, av varje skola och varje kom- mun ända upp till den statliga nivån. Regeringen har beslutat om ändringar i grundskoleförordningen (1994:1194) och motsvarande skolformsförordningar som tydliggör skolans ansvar för att eleven och föräldrarna infor- meras om elevens studieutveckling i relation till målen i läroplanen och i kursplanerna samt att de insatser som behövs för att eleven skall nå må- len tydliggörs. Ändringen trädde i kraft . Regeringen har också uttalat att utvecklingssamtalen i regelmässigt bör leda fram till en framåtsyftande individuell utvecklingsplan och avser att i grundskoleförordningen införa krav på sådana planer. För de elever som i årskurs 9 inte har uppnått målen i ett eller flera ämnen skall skolan fr.o.m. /04 dessutom regelmässigt utfärda ett skriftligt om- döme som styrker arbetsinsats och uppnådda kunskaper. Där kan också Skr. 2003/04:143 framgå vilka stödåtgärder som vidtagits. Utveckla former för individuell planering Myndigheten för skolutveckling har på regeringens uppdrag givit ett antal grundskolor resurser för att utveckla och dokumentera formerna för individuell planering och dokumentation. Avsikten var bl.a. att få fram lärande exempel. Resultatet av projektet lämnades till regeringen i rapporten planering och dokumentation i (dnr. Även på skol- och kommunnivå behöver det strukturerade kvalitets- arbetet stärkas. har därför haft i uppdrag att föreslå kvalitets- indikatorer som speglar skolans uppdrag i vid bemärkelse att ingå i sko- lans respektive kommunens årliga kvalitetsredovisning. Kvalitetsredo- visningen skall i första hand främja kvalitetsarbetet och styrningen i skolans och kommunens förbättringsarbete. Därutöver har kvalitetsredo- visningen ett informationsvärde i förhållande till föräldrar, allmänhet med flera samt bidrar till delaktighet i skolans kvalitetsutveckling för elever, studerande och personal. Målet är att ett systematiskt kvalitets- arbete med en utvecklad kvalitetsredovisning skall omfatta alla skolor och alla kommuner under /05. Insatser inom ramen för storstadspolitiken (utgiftsområde 8) Flera skolor har utökat sina öppettider och erbjuder t.ex. läxhjälp efter skoltid, men även kultur- och fritidsaktiviteter. Andra exempel på insat- ser är projekt för att stärka samverkan mellan föräldrarna och skolan, särskilda språkutvecklingsgrupper med samordningsansvar för språkut- veckling samt upprättande av regelbundna språkutvecklingsanalyser för eleverna. Regeringen har beslutat inrätta en fyraårig försöksverksamhet med start med tvåspråkig undervisning även för de högre års- kurserna i , som gör det möjligt att ge en del av ämnesunder- visningen på modersmålet. Syftet är att förhindra att elever, som kommit sent till , kommer efter kunskapsmässigt medan de utvecklar sina färdigheter i svenska. uppgifter har renodlats till uppfölj- ning och utvärdering, samt utbildningsinspektion genom granskning och För att ytterligare förstärka myndighetens utbildningsinspektion har dessutom anslag (25:1) utökats med Skr. 2003/04:143 . Målet är att varje kommun och alla skolor skall omfattas av en inspektion minst . har även haft regeringens uppdrag att skapa nya och skarpa rutiner och metoder för inspektion och prövning av ansökningar om god- kännande av fristående skolor. skall därutöver genomföra en särskild inspektion av fristående skolor med konfessionell inriktning eller motsvarande. har överlämnat sin redo- visning till regeringen. har dels redovisat hur myndigheten skall skärpa sina rutiner och metoder, dels lämnat förslag till författ- ningsändringar. Frågan bereds inom Utbildningsdeparte- mentet. Skolbarnsomsorgen bedrivs i form av fritidshem och familjedaghem. För barn mellan tio och kan skolbarnsomsorgen även bedrivas i form av öppen fritidsverksamhet. Fritidshemmen spelar en betydelsefull roll för barnens utveckling och trygghet och är ett viktigt komplement till skolan. Fritidshemmen har varit en av de verksamheter där personaltätheten har minskat kraftigast. Antal barn i åldern som är inskrivna i fritidshem har fortsatt att öka. ökade antalet barn med 14 000, troligen som ett resultat av maxtaxan. Dessa är framför allt barn till förvärvsarbetande eller studerande föräldrar som var ensamma hemma eller hade omsorgen ordnad på annat sätt. var 341 855 barn inskrivna i fritidshem. Närvarotiden är fortfarande densamma. Även inom skolbarnsomsorgen är det en stor spridning mellan kommuner när det gäller personaltätheten. Den kommun som hade lägst personaltäthet hade 30,5 barn per årsarbetare och den som hade högst hade 9,3 barn per årsarbetare. Den preliminära kostnaden per inskrivet barn i fritidshem var år , en ökning jämfört med . Uppföljningar av statsbidraget för personalförstärkningar i skola och fritidshem som infördes från och med /2002 visar att endast en liten del har använts till att anställa personal inom fritidshemmen. I syfte att öka kvaliteten inom skolbarnsomsorgen har regeringen i utvecklingsplanen för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbild- ning (skr. 2001/02:188) aviserat att en skyldighet att upprätta kvalitets- redovisning skall införas även för skolbarnomsorgen. har på regeringens uppdrag kartlagt och analyserat kvalitetsredovisning inom skolbarnsomsorgen samt redovisat ett underlag till regeringen inför den aviserade regleringen av kvalitetsredovisning av skolbarnsomsorgen. /04 går cirka 333 900 elever i gymnasieskolan. Den totala kostnaden för gymnasieskolan var 2002. Flera av de satsningar som beskrivs i avsnitt 7.4 Insatser inom , rör även gymnasieskolan, såsom personalförstärkningssatsningen, utveckling av kvalitetsprogram och kvalitetsindikatorer samt tillsyn. Av alla elever som började gymnasieskolan fick slutbetyg . Fler insatser behövs för att förbättra förutsättningarna för alla elever att nå målen och få slutbetyg från gym- nasieskolan. Fullföljd gymnasieutbildning är en förutsättning för en smi- dig övergång till både högre studier och arbetsmarknad. Elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan 2000 presenterade sitt betänkande . Regeringen har överlämnat en proposition om gymnasieskolan till , Kunskap och kvalitet elva steg för utvecklingen av gym- nasieskolan (prop. 2003/04:140). Regeringens utgångspunkt för försla- gen är att gymnasieskolan behöver utvecklas och kvaliteten höjas, så att fler elever når de gemensamma målen. När gymnasiekompetens blivit den etablerade grundkompetensen är det en allvarlig nackdel och risk för utanförskap att inte ha de kunskaper som en slutförd gymnasieutbildning ger. Dagens gymnasieskola kritiseras bl.a. för att vara alltför fragmenti- serad och därmed lida brist på helhet och sammanhang. En annan kritik- punkt är de individuella programmen som håller en så varierande kvalitet att det inte går att tala om en likvärdig utbildning för eleverna. I syfte att öka helhet och sammanhang föreslås större kurser samt att ett ämnes- betygssystem ersätter dagens kursbetyg. I propositionen redovisas också hur regeringen avser att gå till väga för att stärka rätten till utbildning för elever med individuella program. Frågorna om samverkan mellan skola och arbetsliv belyses ytterligare i den ovan nämnda proposition regeringen lagt om revidering av gymna- sieskolan. Bl.a. föreslås att lokalt samråd mellan kommunen och arbets- marknadens parter blir obligatoriskt i frågor som rör yrkesinriktade pro- gram i gymnasieskolan. Vidare avser regeringen att tillsätta en yrkesutbildningsdelegation som kan spela en central roll för att utveck- lingspotentialen i den gymnasiala yrkesutbildningen tas till vara. 8 Barnets rätt till skydd Det finns ett antal artiklar i som syftar till att ge barn ett särskilt skydd mot övergrepp och utnyttjanden av olika slag. Dessa rättigheter är en vidareutveckling av de traditionella mänskliga rättig- heterna, dvs. medborgerliga och politiska fri- och rättigheter och ekono- miska, sociala och kulturella rättigheter, och de är unika för barnkonven- Skr. 2003/04:143 tionen i den meningen att är samlade och särskilt förtydligade. handlar om barnets rätt till skydd i situationer där barnets integritet kränks och där beteenden från olika intressen hindrar att barn respek- teras. Artiklarna tar bl.a. sikte på att skydda barnet mot övergrepp i familjen (artikel 19), mot ekonomiskt eller sexuellt utnyttjande (artikel 32 och 34), mot handel med barn (artikel 35) och mot väpnade konflikter (artikel 38). När det gäller barn som befinner sig inom t.ex. socialtjäns- ten, rättsprocessen och asylprocessen har samhället skyldigheter i olika avseenden för att skydda barnet och det ställs särskilda krav på institutio- ner, tillsyn m.m. (se bl.a. artikel 20, 22, 25 och 3.3) Artiklarna 37 och 40 tar särskilt sikte på barn som har begått brott och som befinner sig i rätts- processen. Artikel 39 erkänner barnets rätt till rehabilitering och social återanpassning när barnet har utsatts för bl.a. vanvård, utnyttjande eller övergrepp, tortyr eller väpnade konflikter. Slutligen erkänner artikel 33 barnets rätt till skydd mot bl.a. narkotika. Nedan följer en sammanställning av de insatser för barnets rätt till stöd och skydd som enligt statsbudgeten för som redovisas inom ramen för bl.a. socialtjänstpolitiken (utgiftsområde 9), rättsväsendet (ut- giftsområde 4) samt migrationspolitiken (utgiftsområde 8). 8.1Insatser för barn och unga i Insatser som syftar till att stödja och skydda barn och unga i utsatta situationer sker huvudsakligen inom ramen för socialtjänstpolitiken. När det gäller barn och unga omfattar politikområdet insatser inom individ- och familjeomsorgen samt den statligt bedrivna ungdomsvården. Målet för socialtjänstpolitiken är att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer samt att stärka skyddet för utsatta barn. Ansvaret för att barn och unga får den hjälp och det stöd de behöver åvilar enligt socialtjänstlagen (2001:453, SoL) den kommunala social- tjänsten. ansvarar för den statligt bedrivna ungdomsvården som sker utan eget samtycke enligt 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) samt lagen (1998:603) om sluten ungdomsvård (LSU). har utöver sin servicefunktion också befogenheter till myndighetsutövning som ingen annan instans har, t.ex. när det gäller att ingripa till skydd för flickor och pojkar i utsatta situationer. Barnets bästa och barnets rätt att komma till tals skall vara självklara utgångspunkter för arbete när barn är berörda. Medel till utveckling av bl.a. ungdomsvården och till kunskapsutveck- ling inom , medel för utveckling av den sociala välfärds- statistiken, bidrag till organisationer som arbetar för utsatta barn och deras familjer samt till organisationer som arbetar för att motverka våld mot kvinnor och barn finansieras inom ramen för utgiftsområde 9, ansla- get 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Insatser inom individ- och familjeomsorgen Barnperspektivet i handläggningen av ekonomiskt bistånd och länsstyrelserna har i ett gemensamt projekt (Rapport 2003, Barnperspektiv vid handläggning av ekonomiskt bistånd) visat att barnperspektivet generellt inte uppmärksammas i tillräcklig utsträckning i handläggningen av ekonomiskt bistånd. Det finns till exempel sällan några beskrivningar av barnens situation i dokumentation och inte heller några bedömningar av hur olika beslut och omständig- heter kan påverka barnen. Regeringen avser därför att även fortsättnings- vis noga följa i vilken mån barnperspektivet får genomslag i dessa ären- den. För att få ökad kunskap om levnadsförhållanden för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer har regeringen även beslutat att tillsätta en interdepartemental arbetsgrupp. Arbetsgruppen skall göra en samlad analys av situationen för dessa barn samt identifiera de samhällsområden som är viktiga för regeringens fortsatta arbete med att stödja barn och unga som lever i familjer med svag ekonomi samt föreslå åtgärder för att minska långvarigt behov av försörjningsstöd. Arbetsgruppen skall redo- visa sitt arbete senaste . Insatser för barn i utsatta situationer är skyldig att utreda och vid behov besluta om och genom- föra olika öppenvårdsinsatser och i vissa fall placering av barn i dygns- vård. Ungefär 28 600 barn och unga hade en eller flera öppenvårdsinsat- ser . Detta är en ökning med ungefär 600 personer jämfört med föregående år. har an- delen barn och unga med öppenvårdsinsatser ökat från cirka 10 till 13 per 1 000 i befolkningen. Kontaktperson/-familj var den insats som flest barn och unga berördes av . Cirka 22 000 barn och unga fick sådan insats . Ungefär 18 700 barn och unga fick behovs- prövat personligt stöd och cirka 5 100 ingick i strukturerade öppenvårdsprogram. Av de barn och unga som fick kon- taktperson och de som fick personligt stöd var pojkar och flickor. Av dem som hade insatsen strukturerade öppenvårdprogram var pojkar och flickor. Ungefär 14 500 barn och unga var föremål för heldygnsinsatser. Andelen barn och unga med heldygnsinsatser (respektive år) har ökat från ungefär 5,5 till drygt 6 per 1 000 i befolkningen. Av dem som var föremål för heldygnsinsats hade vård med stöd av SoL och med stöd av LVU. var pojkar och flickor. Att följa lagar och bestämmelser och att öka rättssäkerheten har enligt haft hög prioritet i kommunerna . Inrät- tande av s.k. familjecentraler har medfört långtgående förändringar i både syn- och arbetssätt inom barnavården och i landets kommuner pågår olika projekt för att förbättra och utveckla insatser för Skr. 2003/04:143 barn och unga. Det finns dock få utvärderingar av samlade insatser för barn och unga. Det är okänt hur många anmälningar/ansökningar som görs till socialnämnden och vad de leder till. Det saknas i stor utsträckning samlad kunskap om barnavårdens utredningar, institutions- vårdens innehåll, vilka metoder barnavården använder sig av och vilka insatser man erbjuder inom den öppna vården. har ett fåtal forskningsresultat presenterats som på olika sätt ger en bild av dygnsvårdens resultat. En av undersökningarna visar (m.fl. 2001) att mellan av de undersökta placeringarna i dygnsvård avbröts. Pågående studier indikerar att avslutad dygnsvård ofta leder till återintagning, att barn i samhällsvård har sämre fysisk hälsa och utbildningsnivå än andra barn. Länsstyrelserna har i sin tillsyn ofta kritiserat handläggning och doku- mentation inom den sociala barnavården. Länsstyrelserna redovisar också att kommunerna ofta har problem med att rekrytera kompetent per- sonal till verksamhetsområdet. Utredning om den sociala barn- och ungdomsvården Det krävs ett helhetsgrepp för att kunna genomföra nödvändiga föränd- ringar inom den sociala barn- och ungdomsvården. Regeringen har beslutat om direktiv (dir. 2003:76) till en parlamentarisk kommitté som får i uppdrag att ta fram underlag till en nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. Utredningen skall genomföra en ana- lys av läget inom den sociala barn- och ungdomsvården, eventuellt före- slå förändringar i mål och innehåll samt hur vården bäst bör organiseras för att kunna uppnå dessa mål. Utredningen skall även ange hur kompe- tens och kvalitet skall bibehållas och utvecklas. Uppdraget skall redo- visas . Stärkt skydd för barn i utsatta situationer I syfte att stärka skyddet för barn i utsatta situationer har ett antal lagänd- ringar trätt i kraft (prop. 2002/03:53, bet. 2002/03:SoU, rskr 2002/03:225). Ändringarna innebär bl.a. att barnperspektivet har förstärkts i LVU. Anmälningsskyldigheten enligt socialtjänstlagen (2001:453, SoL) har utvidgats till att omfatta myndigheterna inom kriminalvården och rättspsykiatriska avdelningar inom Rättsmedicinal- verket samt anställda inom dessa myndigheter.