prop · GR031d34 · 2004-01-01 00:00:00 — Av beloppet utbetalades till kvinnor och till män. Mottagare var 571 000 kvinnor och 410 000 män. Av den föräldrapenning som tas ut under barnets första levnadsår, står kvinnor för den allra största delen, både i antal dagar och i kronor räknat. Totalt står kvinnor för av de uttagna dagarna och män för . Tabell 4.1 Utbetald föräldrapenning 2001 efter frånvaroorsak Summa miljarder kronor samt medelvärde kronor Källa: HEK, SCB, beräkningar Mot bakgrund av att kvinnor tar ut en större andel av föräldrapenningen och därmed har en högre nyttjandegrad, utgör föräldrapenningen ett större bidrag till inkomsten för kvinnor än för män. Den genomsnittliga ersättningen per uttagen föräldrapenningsdag är emellertid lägre för kvinnor än för män. uppgick medelersättningen till per dag för kvinnor och per dag för män, vilket förklaras med mäns högre inkomstnivå. Tabell 4.2 Antal personer och dagar med föräldrapenning 2001 efter frånvaroorsak Antal personer samt könsfördelning av antal uttagna dagar Källa: HEK, SCB, beräkningar Den tillfälliga föräldrapenningen som tas ut för vård av sjukt eller smittbärande barn, är jämnare fördelad mellan kvinnor och män. Av dagar med tillfällig föräldrapenning är kvinnors andel och mäns andel . Den tillfälliga föräldrapenningen utgör emellertid en betydligt mindre del av den totalt utbetalda föräldrapenningen. Det ojämna uttaget av föräldrapenning innebär att kvinnor i större utsträckning än män är borta från arbetsmarknaden under vissa perioder och dessutom under avsevärt . Ohälsan har kommit allt mer i fokus, inte minst på grund av den kraftiga ökningen av antalet långtidssjukskrivna. Antalet sjukskrivna har ökat bland både kvinnor och män, men kvinnor står för den största ökningen. Ohälsan är samhällsekonomiskt kostsam, men har också ekonomiska effekter för individen. Här visas hur sjukpenning, rehabiliteringsersättning och förtidspension fördelas mellan kvinnor och män. betalades i sjukpenning till personer i åldern , varav till kvinnor och till män. Antal mottagare var 521 000 kvinnor och 310 000 män. Sjuklön för de första 2003/04:1 BILAGA 4 Längden på den betalda sjukpenningen varierar och därför redovisas uppdelning efter periodens varaktighet i några olika intervall. Tabell 4.3 Sjukpenning 2001 efter antal sjukpenningdagar Utbetald sjukpenning, miljarder kronor samt medelvärde kronor Källa: HEK, SCB, beräkningar Den offentliga utgiften för långa sjukfall är väsentligt större än för korta perioder med frånvaro. Kostnaden i varje intervall är högre för kvinnor än för män genom att fler kvinnor än män är sjukskrivna. Tabell 4.4 Antal personer med sjukpenning 2001 efter antal sjukpenningdagar Antal personer och könsfördelning, procent Källa: HEK, SCB, beräkningar högre än för män. I övriga grupper har män högre ersättning. Tabell 4.5 visar hur många kvinnor och män som varit sjukskrivna som andel av alla inom respektive grupp. Andelen kvinnor är högre än andelen män i samtliga livscykler. Ensamstående kvinnor med barn är överrepresenterade bland de sjukskrivna, men även för män finns den största andelen sjukskrivna bland ensamstående män. Något höjd sjukskrivningsfrekvens har även sammanboende kvinnor med småbarn och ensamstående kvinnor i övre medelålder utan barn. Tabell 4.5 Sjukpenning 2001 efter livscykel. Kvinnors andel av mäns sjukpenning. Andel personer med sjukpenning av befolkningen Medelvärde kronor och andelar, procent Andel m sjp % Källa: HEK, SCB, beräkningar Kvinnors andel av den utbetalda sjukpenningen är emellertid lägre än kvinnors andel av de sjukskrivna (tabell 4.4). Kvinnors andel är av den utbetalda sjukpenningen, men kvinnor utgör av de sjukskrivna. Mäns andel av den utbetalda sjukpenningen är , men män utgör av de sjukskrivna . En förklaring till diskrepansen mellan antal sjukskrivna och andel av kostnaden kan sökas i att män har en högre sjukpenninggrundande inkomst. Detta blir synligt i den genomsnittliga ersättningen vid sjukdom. Kvinnors ersättning är genomgående lägre än mäns. Störst är skillnaden mellan könen vid de långa sjukpenningintervallen (tabell 4.3). Detta bekräftas också i tabell 4.5 i en uppdelning efter livscykel. Sammantaget är kvinnors sjukpenning av mäns sjukpenning, och det är endast sammanboende kvinnor med barn i åldern för vilken ersättningen är något Det finns inget entydigt svar till varför kvinnor är sjukskrivna i högre utsträckning än män. Inte heller går det att förklara varför kvinnors sjukfrånvaro ökat mer än männens . Den ojämna fördelningen av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män, där kvinnor i större utsträckning än män har att kombinera betalt förvärvsarbete med obetalt omsorgs- och hushållsarbete är en faktor som lyfts fram. Ett allmänt högre tempo i samhället och förändringar i arbetslivet, där neddragningar i den offentliga sektorn, särskilt inom vård- och omsorgsområdet, med ökad stress som följd brukar framhållas som bidragande orsaker. Av bilaga till utgiftsområde 10 i denna proposition görs en första uppföljning av regeringens ohälsomål. Där framgår att kunskapen om kvinnors högre sjukfrånvaro är begränsad och behöver fördjupas. 2003/04:1 BILAGA 4 När arbetsförmågan inte är helt nedsatt är det möjligt att vara sjukskriven till 25, . Deltidsjukskrivning är ett sätt att hålla kontakten med arbetsplatsen och kan öka möjligheten att återfå arbetsförmågan. Deltidssjukskrivning är vanligare bland kvinnor än män. För båda könen gäller dock att det är heltidssjukskrivningar som är vanligast. uppgick andelen ersatta heltidsdagar till av samtliga utbetalda dagar för kvinnor och till för män. Någon entydig förklaring till att kvinnor sjukskrivs oftare partiellt än män finns inte. En möjlig förklaring är att kvinnor oftare än män arbetar på arbetsplatser där deltidsarbete har etablerats i högre utsträckning. Till personer som deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering utbetalas rehabiliteringspenning. utbetalades totalt , varav till kvinnor och till män. 33 000 kvinnor och 18 000 män fick rehabiliteringsersättning. Ersättningen för kvinnor var i genomsnitt lägre, , jämfört med för män. Den vanligaste periodlängden var 26 månader för både kvinnor och män. Socialförsäkringens administration har ett ansvar när det gäller arbetslivsinriktad rehabilitering. I bilagan om uppföljning av ohälsomålet redovisas en studie om olikheter i tillgång till rehabilitering mellan könen. Det framgår att kvinnor beviljas kortare perioder av såväl arbetsträning som studier än män. Kostnader för utbildningar till kvinnor uppgick i genomsnitt till mindre än en tredjedel av kostnaden för mäns utbildningar; kvinnor beviljades såväl arbetsträning som studier senare i sjukfallen, jämfört med män. Förtidspension/sjukbidrag benämns aktivitets- och sjukersättning. Den kan ses som en form av varaktig sjukpenning. En del personer drabbas redan vid låg ålder av invaliditet medan förtidspension för andra uppkommer till följd av sjukdom, arbetsskada eller annan olycka. Tabell 4.6 visar olika inkomstkällor för de som 2001 enligt () var förtidspensionärer och hur beloppen fördelar sig på kvinnor och män. På samma sätt som med sjukpenningen går en större andel av den totalt utbetalda förtidspensionen till kvinnor, på grund av att fler kvinnor är förtidspensionerade. Medelvärdet av inkomstbeloppet för de kvinnor som är förtidspensionerade är lägre än för förtidspensionerade män. Kvinnor utgör av de förtidspensionerade, men erhåller av den utbetalda förtidspensionen. Män utgör av de förtidspensionerade och erhåller av det utbetalda beloppet. I genomsnitt utgör kvinnors förtidspension av mäns förtidspension och kvinnors ersättning är lägre än mäns från samtliga utbetalningskällor. Det framgår också att män i betydligt högre utsträckning får arbetsskadelivränta. Detta hänger sannolikt samman med det tidigare regelsystemet som innebar att skador som uppstod på mannens arbetsplatser lättare godkändes som arbetsskador än kvinnors. har arbetsskadeförsäkringen reformerats för att bättre ta hänsyn till olikheterna. Tabell 4.6 Sammansättning 2001 av pensionsbelopp till förtidspensionärer Summa miljarder kronor och medelvärde kronor Källa: HEK, SCB, beräkningar Som framgår av tabell 4.6 kan den som har förtidspension även ha andra inkomstkällor det kan vara lön, andra typer av ersättningar eller bidrag. Tabell 4.7 visar hur stor andel av disponibel inkomst som förtidspensionen utgör i olika åldrar. För män är förtidspension en större relativ inkomstkälla än för kvinnor. Det gäller för samtliga och i varje åldersgrupp. Kvinnors lägre andel kan förklaras på flera sätt. Dels kan kvinnors lägre pensionsnivå medföra att de i större utsträckning än män även får andra bidrag, i för- 2003/04:1 BILAGA 4 sta hand bostadstillägg (BTP). Dessutom har kvinnor i större utsträckning partiell förtidspension och kan därför kombinera förtidspensionen med löneinkomst. En förklaring kan även vara att kvinnors låga folkpension i kombination med det särskilda grundavdraget beskattas lågt. Mäns högre pensionsnivå innebär även högre ATP, vilken beskattas som övriga inkomster med genomsnittlig kommunalskatt. Tabell 4.7 Antal förtidspensionärer i olika åldrar 2001. Pension som andel av disponibel inkomst Antal och andel av disponibel inkomst, procent Källa: HEK, SCB, beräkningar Den pension som 2001 redovisas för personer i åldern kommer från olika källor. Två tredjedelar av mottagarna är förtidspensionärer och en mindre del betalas till personer med efterlevande-, änke- eller ålderspension. En väsentlig del av pensionsbeloppet betalas till personer som har tjänste-/avtalspension och inte är pensionerade via offentliga system. Tabell 4.8 Utbetalda pensionsbelopp 2001 efter primär pensionsorsak Summa miljarder kronor, kvinnors andel samt antal Änka, efterlev. Källa: HEK, SCB, beräkningar En analys av personer i tabell 4.8 som är förtidspensionärer har gjorts i avsnittet om ohälsa. Som framgår av tabellen utbetalas även stora belopp till personer som har lämnat arbetsmarknaden helt eller delvis med ersättning från någon form av tjänstepension. Denna typ av ersättning är en inkomstkälla för 250 000 personer, fler män än kvinnor. Dessa är inte pensionerade via offentliga system och får inte folkpension och ATP. Kompletteringen kan komma från arbetsskadelivränta, barnpension, kollektivavtal, företagslösning vid personalreduktion i samband med övertalighet eller utbetalning från privat pensionsförsäkring. För många personer är dessa pensionsbelopp ett komplement till andra inkomstslag. I tabell 4.9 redovisas utbetalda pensionsbelopp från olika källor för dessa pensionärer. De utbetalda beloppen från tjänstepensioner och från privata pensionsförsäkringar är nästan dubbelt så stora för män som för kvinnor och medelvärdet per person är väsentligt högre för män. När det gäller avtals- och tjänstepension är situationen den omvända: kvinnor utgör och män av personer som har denna form av pension. Endast när det gäller arbetsskadelivränta har kvinnor en genomsnittligt högre ersättning än män. För övriga pensionsbelopp har män en genomsnittligt högre ersättning. Tabell 4.9 Pensionsbelopp 2001 för tjänstepensionärer Summa utbetalt, miljarder kronor och medelvärde, kronor Källa: HEK, SCB, beräkningar Män har högre pensionsgrundande inkomst (PGI) än kvinnor i varje åldersgrupp. PGI utgör summan av inkomst från arbete och skattepliktiga socialförsäkrings- och arbetslöshetstransfereringar. I diagram 4.1 visas en beräkning av den pensionsgrundande inkomsten som utgör merparten av underlaget för pensionsrätten. Denna inkomst ökar med stigande ålder för såväl kvinnor som män för att sedan avta före pensioneringen. beräknas av personer i åldern ha inkomst över intjänandetaket om 7,5 inkomstbasbelopp. 2003/04:1 BILAGA 4 nivå är inte försäkrad i det allmänna pensionssystemet utan täcks för flertalet via tjänstepensionsavtal. Skillnaden mellan kvinnor och män är stor. Andelen kvinnor med maximal poäng är , medan motsvarande andel för män är . Det är således drygt fler män än kvinnor som uppnått maximal PGI. Diagram 4.1 Pensionsunderlag 2001 för personer i åldern 2064 år Källa: HEK, SCB och RFV beräkning Diagrammet visar såväl pensionsgrundande inkomst (PGI) som pensionsgrundande belopp (PGB). Det senare beräknas av och ger pensionsrätt under speciella skeden av livet. Personer som studerar, utför plikttjänst, är barnledig eller förtidspensionär tillgodoräknas PGB. Denna komplettering av den intjänade pensionsrätten med allmänna skattemedel ger en större komplettering av pensionsrätten för kvinnor än för män. Fler kvinnor än män avsätter pengar till ett privat pensionssparande genom avdrag i inkomstdeklarationen vilket framgår av tabell 4.10. De avdragna beloppen är emellertid högre för män än för kvinnor. Avdragsbeloppen ökar med stigande ålder och är högst pensionsåldern. Fler sammanboende än ensamstående gör avdrag och beloppen är i genomsnitt något högre för de sammanboende. Det belopp som avsätts till privat pensionssparande är avdragsgillt vid taxeringen. I tabell 4.11 visas hur stor andel av den disponibla inkomsten som pensionssparandet utgör för personer i olika livscykler. Tabell 4.10 Privat pensionssparande 2001. Andel av befolkningen och medelbelopp Andel med avdragsgill pensionspremie och avdragets storlek Anm. Medelvärden är beräknade för den grupp som haft avdrag. Källa: HEK, SCB, beräkningar Ensamstående män avsätter i samtliga livscykler en högre andel av sin disponibla inkomst till privat pensionssparande jämfört med ensamstående kvinnor. För sammanboende råder det omvända förhållandet: kvinnor avsätter en större andel av sin disponibla inkomst till privat pensionssparande än vad män gör. Sammanboende har möjlighet att avsätta en större andel av disponibel inkomst än ensamstående. Tabell 4.11 Privat pensionssparande 2001. Andel av disponibel inkomst Andel av disponibel inkomst, procent Källa: HEK, SCB, beräkningar Syftet med underhållsbidrag och underhållsstöd är att barn som inte bor med båda sina föräldrar ska garanteras en rimlig ekonomisk standard som systemet ska bidra till att båda föräldrarna tar sitt ekonomiska ansvar gentemot sina barn. Underhåll utbetalas till största delen till kvinnor, då av boföräldrarna är kvinnor. Många särlevande föräldrar reglerar barnets underhåll själva. Underhållsbidrag fastställs genom dom eller avtal. Där föräldrar inte kommer överens, inte erkänner faderskap, inte finns i eller inte har ekonomisk möjlighet att betala det belopp på per barn och månad som är maximalt underhållsstöd, förskotterar staten via RFV ett underhållsstöd till vårdnadshavaren och kräver sedan den bidragsskyldige på beloppet. Det finns även möjlighet till utfyllnad vid växelvis boende. Tabell 4.12 Underhåll 2001. Utbetalt belopp och medelvärde Summa, miljarder kronor och medelvärde, kronor Källa: HEK, SCB, beräkningar Tabellerna 4.12 och 4.13 visar könsfördelningen av mottagna och givna underhåll samt hur stor del som kräver statlig medverkan. Tabell 4.13 Underhåll 2001. Antal mottagare och betalare Antal mottagare/ betalare och könsfördelning, procent Källa: HEK, SCB, beräkningar Kvinnor är mottagare och män de som betalar underhåll, eftersom barn till särlevande föräldrar mestadels bor hos mamman. De mottagna beloppen är högre för kvinnor än för män och män betalar i genomsnitt mer än kvinnor. Detta beror på att män i genomsnitt har högre inkomst än kvinnor och att kvinnor har fler barn boende hos sig än män har. Storleken på mottaget och erlagt underhållstöd beror på antal barn och antal månader med bidrag . Tabell 4.13 visar att av de som mottar underhåll utgör männen medan de är av de som betalar underhåll. 2003/04:1 BILAGA 4 Skattesystemet skiljer på förvärvsinkomst och kapitalinkomst. Överskott av kapital kan för vissa personer vara en väsentlig källa till ökad disponibel inkomst. Ett överskott betyder att det antingen finns räntebärande tillgång eller att en kapitalvinst gjorts till följd av t.ex. försäljning av eget hem, bostadsrätt eller aktier. Underskott av kapital uppstår vid kapitalförlust eller då utgift för lån på t.ex. eget hem eller bostadsrätt är större än ränta på tillgång. Underskott kan fördelas mellan personer som är sambeskattade, en möjlighet som inte ensamstående har. Underskott är väsentligt jämnare fördelat mellan kvinnor och män än överskotten. Överskott av kapital är mycket ojämnt fördelat i befolkningen och det råder stor skillnad mellan kvinnor och män beträffande genomsnittlig storlek. Några få men mycket förmögna personers inkomst av kapital slår igenom i medelvärden. Både medelvärde och medianvärde för nettot av överskott och underskott av kapital redovisas därför i tabell 5.1. Tabell 5.1 Netto av överskott och underskott av kapital 2001 efter livscykel Medelvärde och medianvärde, kronor Ensam m b 7-17 år Sambo m b 7-17 år Anm. Kapitalinkomst netto består av summan av inkomstränta, utdelning och kapitalvinst minus skuldränta, kapitalförlust och förvaltningskostnad. Källa: HEK, SCB, beräkningar Ensamstående och sammanbonde kvinnor med barn har i genomsnitt underskott av kapital. Däremot har både kvinnor och män utan hemmavarande barn betydande överskott av kapital. Medianen för kapitalnetto visar i varje livscykelgrupp underskott eller är noll och kvinnor har ett mindre underskott än män. 2003/04:1 BILAGA 4 Förekomst av tillgång att realisera är en förutsättning för att kapitalvinst/kapitalförlust ska kunna uppkomma. I tabell 5.2 finns uppgifter om tillgångar, skulder och nettoförmögenhet. Tillgångar är uppdelade på reala (t.ex. eget hem och andra fastigheter) och finansiella (t.ex. bankmedel och aktier). Av den totala nettoförmögenheten på utgör nettoförmögenheten ger för samtliga kvinnor och för samtliga män , dvs. kvinnors nettoförmögenhet är i genomsnitt av mäns. Data avser alla personer oavsett ålder. Tabell 5.2 Förmögenhet 2000 efter typ av Miljarder kronor samt andel, procent Källa: SCB, Förmögenhetsrapport Faktorinkomsten (lön, företagarinkomst, inkomst av kapital) för män är väsentligt högre än för kvinnor. Relationen är densamma när det gäller skatter. Skattepliktiga transfereringar, övriga bidrag och familjestöd går i större utsträckning till kvinnor, delvis för att fler kvinnor än män är ensamstående med försörjningsansvar för barn. I tabellen redovisas hur olika inkomstslag summerar sig till disponibel inkomst, vilket är möjligt då de redovisade inkomsterna avser genomsnitt för samtliga kvinnor respektive män i ålder , oavsett om de har någon inkomst eller inte. Tabell 6.1 Sammansättning 2001 av individuell disponibel inkomst Medelvärde, kronor samt kvinnors andel, procent Källa: HEK, SCB, beräkningar En persons inkomst kan komma från olika inkomstslag såsom marknadsarbete, ersättning och bidrag från socialförsäkring eller arbetslöshetsförsäkring, överskott av kapital, men i viss mån även i form av lån och bidrag vid studier. Tabell 6.1 visar medelvärden för de olika inkomstslagen, vilka är komponenter av en individuell disponibel inkomst, där transfereringar till hushållet för vissa familjestöd som barnbidrag, bostadsbidrag och socialbidrag har delats lika mellan de sammanboende. Terminologin i tabellen ansluter till den som tillämpas vid officiell redovisning av inkomststatistik. I tabell 6.2 redovisas disponibel inkomst på ett annat sätt än i tabell 6.1. De tre första kolumnerna anger hur som betalats ut till kvinnor respektive män samt kvinnors inkomstsumma som andel av mäns. Därpå följer två kolumner med uppgift om hur stor andel av alla kvinnor respektive män i ålder som mottagit inkomstslaget. Detta för att visa hur vanligt inkomstslaget är för kvinnor respektive män. Tabellen avslutas med medelvärdet för kvinnor respektive män och kvinnors andel av mäns medelvärde. Beräknade belopp är medelvärden för de personer som har mottagit inkomstslaget och således inte ett genomsnitt för hela befolkningen i åldern . Detta medför att medelvärden för inkomstslagen inte är adderbara. 2003/04:1 BILAGA 4 Tabell 6.2 Disponibel inkomst uppdelad på inkomstslag 2001. Makrovärden, medelvärden samt kvinnors andelar Miljarder kronor , kronor samt andel kvinnor och män med inkomstslaget Andel med inkomstslag, % Medelinkomst för de med Kvinnor i % av Anm. Medelvärdet är beräknat för den andel som har inkomstslaget oavsett om det endast är för en del av året. Källa: HEK, SCB, beräkningar 2003/04:1 BILAGA 4 Vid redovisning av individuell disponibel inkomst på detta sätt tas inte hänsyn till personens försörjningsbörda, dvs. att fler personer skall leva på den inkomst som ett hushåll med barn har. Detta innebär att den individuella inkomsten inte kan ses som en beräkning av ekonomisk standard. När inkomstfördelningen redovisas tas vanligtvis hänsyn till hushållets samlade inkomst och antal hushållsmedlemmar. Den justerade disponibla inkomsten (dvs. ekonomisk standard) fördelas därefter lika mellan medlemmarna i hushållet. Generellt sett mottar kvinnor skattepliktiga transfereringar i större omfattning än män. Kvinnor har i regel också fler inkomstkällor än män. För samtliga transfereringar har en större andel kvinnor än män erhållit ersättning. Totalt har av kvinnorna tagit emot någon form av skattepliktig ersättning , medan motsvarande andel för män är . Skillnaden är mindre när det gäller familjestödet, där av kvinnorna och av männen fått någon form av familjestöd, trots att betydligt fler kvinnor än män är ensamstående. En större andel män än kvinnor har lön eller företagarinkomst. till de utbetalda beloppen finns stora skillnader mellan kvinnor och män vilket dels beror på skillnad i nyttjandegrad och dels på skillnad i bakomliggande inkomstnivå. Den ojämna fördelning av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män som framgick av tidsanvändningen, blir synlig ekonomiskt i de olika inkomstslagen. Att kvinnor tar ett större ansvar för det obetalda arbetet och för omsorg om barn kommer till uttryck i de ersättningsformer som är förknippade med föräldraskap, såsom föräldrapenning, barnbidrag och mottaget underhåll. Till viss del kan även bidrag i form av bostadsstöd och socialbidrag härledas till detta. I dessa ersättningsformer har kvinnor en högre genomsnittlig inkomst än män och en större andel som tar emot inkomstslaget. Att kvinnor tar ut flest dagar med föräldrapenning kan även bero på att familjen förlorar mindre om den som tjänar minst tar ut föräldrapenning, dvs. systemet bidrar till såna effekter. Studiestödet till vuxna vid Komvux eller samt studiestöd i form av lån och bidrag vid högskolestudier går i större utsträckning till kvinnor än till män. Inom övriga inkomstslag har kvinnor en lägre medelinkomst än män, trots att kvinnor har en högre nyttjan- degrad eller att fler kvinnor än män har inkomstslaget. Kvinnor betalar väsentligt mindre skatt på inkomst, kapital och andra tillgångar än män. Detta gäller både de inbetalda makrobeloppen och de medelvärden som beräknats för alla som betalar skatt. Detta hänger samman med mäns högre förvärvsinkomst och större överskott av kapital. Det sker således en omfördelning via skattesystemet från män till kvinnor. Denna bilaga har visat hur brister i jämställdheten mellan kvinnor och män tar sig ekonomiska uttryck. Utgångspunkten är tidsanvändningsundersökningen som visar en skev fördelning av tid i betalt respektive obetalt arbete mellan kvinnor och män. En stor del av det arbete som kvinnor utför är obetalt vilket kan tjäna som utgångspunkt för att förstå kvinnors lägre sammanlagda inkomst från arbetsmarknaden. En hög grad av obetalt arbete sätter en gräns för omfattningen av betalt arbete. Att kvinnor arbetar inom sektorer och yrken där lönenivåerna är låga och där deltidstjänster är vanligt förekommande är också viktiga förklaringar till kvinnors lägre inkomst från arbetsmarknaden. Även om man tar hänsyn till skillnader i yrkesval och sektorstillhörighet är löneskillnaderna mellan kvinnor och män betydande. I genomsnitt tjänar kvinnor av vad män gör.