prop · GR031d10 · 2004-01-01 00:00:00 — Någon legaliseringsdebatt liknande den som bedrivs i flera andra europeiska länder förekommer inte i . är ett av få länder i som uppnått WHO:s mål på tobaksområdet, dvs. att av befolkningen skall vara rökfri 2000. Rökningen har minskat i bland såväl kvinnor som män, men minskningen har varit mer påtaglig bland män. Tobak är fortfarande den enskilt största 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 hälsorisken och en av orsakerna till skillnaderna i hälsa. Tobakskonsumtionen har minskat mest i mer gynnade socioekonomiska grupper, men förblivit fortsatt utbredd i mindre gynnade grupper. är det de välutbildade och de med god inkomst som är rökfria, medan de som saknar arbete eller är lågutbildade röker. Den rökrelaterade sjukligheten och dödligheten har minskat bland män, men ökar fortfarande bland kvinnor och i de mindre gynnade socioekonomiska grupperna. Lungcancer är det tydligaste exemplet där trenden nu är vikande för män när det gäller dödlighet, medan den fortfarande ökar för kvinnorna. Kronisk obstruktiv lungsjukdom, KOL, är en annan rökrelaterad sjukdom som ökar i befolkningen. Var femte rökare drabbas av sjukdomen, som ofta upptäcks mycket sent. Sjukdomen innebär ständig andnöd och en långsam nedbrytning av lungvävnaden. Rökstopp är den mest effektiva metoden att hindra sjukdomsförloppet. dog 1 800 personer till följd av KOL. arbetar med att ta fram kliniska riktlinjer för den medicinska behandlingen av KOL. Den nedgång i rökning bland ungdomar som skedde bromsades upp . Studier visar att fler flickor än pojkar röker i årskurs 9 medan det omvända gäller för snusning, som är ovanligt bland flickor. Man vet att rökning under graviditet och att rökning i små barns miljö innebär ökad risk för barn att utveckla bl.a. luftvägssjukdomar. Barn i en rökande miljö utsätts för samma hälsorisker som har påvisats i övrigt när det gäller s.k. passiv rökning. Studier har också visat att nikotinintag under graviditeten medför allvarliga hälsorisker för fostret och för det nyfödda barnet. har därför det tobakspreventiva arbetet inom mödra- och barnhälsovård utvecklats, vilket har gett goda resultat. Antalet rökare bland gravida har också minskat påtagligt , från till . svensk forskning visar att drygt en procent av befolkningen i åldern 1997 kan klassificeras som akuta problemspelare och ytterligare drygt en halv procent kan klassas som troliga patologiska spelare. Bland spelmissbrukarna är unga män överrepresenterade. Någon ytterligare prevalensstudie är ännu inte gjord varför det är osäkert hur stor andelen spelberoende är . Dock har den totala omsättningen på spel liksom antalet spelformer ökat. Fyra kasinon bedriver verksamhet i landet, utländska spelarrangörer har etablerat sig via Internet och nivån på vinstutdelningar har höjts. Detta talar för att problemen med spelberoende inte har minskat. Verksamhetsområde Smittskydd och hälsoskydd Det epidemiologiska läget avseende smittsamma sjukdomar följs upp på nationell nivå genom den rapportering av inträffade sjukdomsfall som görs till enligt smittskyddslagen (1988:1472) och genom frivillig rapportering. I förhållande till många andra länder är läget i gott beträffande flertalet av de allvarliga smittsamma sjukdomarna. Inom har förekomsten av smittsamma sjukdomar allmänt sett varit tämligen oförändrad och inte heller uppvisade den epidemiologiska situationen några dramatiska förändringar. De flesta anmälningspliktiga sjukdomar har rapporterats i samma utsträckning eller något färre än . Spridningen av hiv i har kunnat hållas på en låg nivå. Tidiga insatser i samband med epidemins utbrott och ett brett och väl samordnat hivpreventivt arbete har bidragit till att antalet hivfall i fortfarande ligger lågt. Totalt har 4 354 män och 1 572 kvinnor anmälts som smittade med hivinfektion . har dock den positiva utvecklingen som skedde upphört. rapporterades 175 nya fall bland män och 112 ny fall bland kvinnor (totalt 287 fall) vilket är en knapp ökning i förhållande till 2001 (totalt 271 fall) och 2000 (totalt 242 fall). Vid en närmare analys av anmälningarna tycks emellertid den inhemska spridningen inte ha ökat. I stället har fler personer smittats utanför . Ett ökat antal av intravenösa missbrukare har identifierats. Det finns inga tecken på ökad spridning av hivinfektion bland injektionsmissbrukare. I stället beror sannolikt ökningen i denna gruppen på en mer aktiv provtagningsverksamhet. Tillgången till antiviral behandling medför att antalet fall av aids fortsätter att ligga lågt liksom antalet fall som avlider av hiv/aids. Bland de sexuellt överförbara sjukdomarna har klamydiainfektion, gonorré och syfilis ökat . ökade klamydiainfektion och syfilis medan anmälningarna av gonorré minskade något. Ökningen av syfilis och, fram till , gonorré har huvudsakligen berott på fler fall bland män som har sex med män och återspeglar ett ökat riskbeteende i denna grupp. Ökningen av antalet fall av klamydiainfektion återspeglar ökat riskbeteende bland yngre heterosexuella. Bakterier som har utvecklat resistens mot antibiotika har blivit ett mycket stort problem runt om i världen. Även om tecken finns på en oroande utveckling också i uppfattas situationen fortfarande som bättre än i många länder. Resistenta stammar förs kontinuerligt in i landet med personer från länder med högre förekomst av dem. Arbetet med antibiotikaresistensproblematiken har lett till att frågan kommit i fokus och därigenom har medvetenheten ökat påtagligt. Intresset för att förbättra hygienrutiner inom vård och barnomsorg har ökat. Antibiotikaanvändningen i öppenvården har minskat trots att försäljningen av andra läkemedel ökat. Barnsjukdomar som det går att vaccinera mot förekommer mycket sällan och drabbar huvudsakligen ovaccinerade barn. har det skett en viss minskning av vaccinationstäckningen mot mässling, påssjuka och röda hund. Vaccinationsstatistiken tyder dock på att den nedåtgående trenden brutits och att täckningsgraden åter stiger. Föräldrar verkar dessutom välja att vaccinera barnen vid en något högre ålder. Barn, som tillhör den tidigare dåligt vaccinerade årskullen, har i många fall blivit vaccinerade . förklarades WHO:s Europaregion fritt från vilt poliovirus. Det innebär att inget fall av polio, där smittan berott på cirkulerande poliovirus, har inträffat i regionen. kommer det dock vara nödvändigt att fortsätta vaccinering mot polio till. Den tillsynsverksamhet som har bedrivit över smittskyddsverksamheten i landstingen visar att smittskyddsorganisationen i många stycken fungerar väl men att det finns utrymme för förbättringar. I Miljöhälsorapport ges en aktuell översikt över de viktigaste miljörelaterade riskfakto- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 rerna samt hur dessa påverkar befolkningens hälsa. Trots att miljön i flera avseenden blivit bättre och den miljörelaterade ohälsan därmed sannolikt har minskat kvarstår många problem och nya tillkommer. Dessutom har ny kunskap medfört att bedömningen av vissa riskfaktorer har skärpts. Ett exempel på detta är synen på ohälsa orsakad av luftföroreningar. Behovet av åtgärder bedöms fortfarande vara stort för riskfaktorer som luftföroreningar, buller, svårnedbrytbara miljöföroreningar (t.ex. dioxiner och PCB), vissa tungmetaller och miljötobaksrök. har avrapporterat ett uppdrag om höga ljudnivåer. Ärendet bereds i . En del människor upplever oro för att bland annat utbyggnaden av 3G-nätet och ökad användning av mobiltelefoner skall förorsaka ohälsa till följd av ökad exponering för elektromagnetiska fält. En samlad bedömning av den forskning som genomförts påvisar dock inte några hälsoeffekter. Förutom uppdraget om en forskningssammanställning som gavs till () och som presenterades , bevakar ett antal myndigheter denna fråga på regeringens uppdrag. Bland annat skall för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) , med början 2003, dokumentera och informera om kunskapsläget vad gäller elöverkänslighet. Detta skall ske i samråd med de forskningsaktörer, myndigheter och andra som rådet finner lämpligt. När det gäller hälsoutvecklingen under 1990- talet kan konstateras att den generellt sett förbättrats framför allt vad gäller längre medellivslängd och minskad dödlighet i sjukdomar och skador. Det är dock oroande att den psykiska hälsan har försämrats och att den arbetsrelaterade ohälsan är så omfattande. Dessutom kvarstår betydande skillnader i ohälsa mellan olika grupper i befolkningen. Regeringen vill betona vikten av att folkhälsoaspekter beaktas i politiska beslut på nationell, regional och nivå. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen bedömer att de insatser som genomförts inom alkoholområdet har fungerat bra och varit nödvändiga för att få igång en aktiv process. Arbetet med att förverkliga alkoholhandlingsplanens intentioner har pågått . De som disponeras för handlingsplanens genomförande innebär en viktig stimulans framför allt för det lokala och regionala alkoholskadeförebyggande arbetet. Insatserna är av långsiktig karaktär där stora ansträngningar nu görs för att utveckla kompetens, metoder och verksamheter på framför allt lokal och regional nivå. Fortsatta och ökade insatser är viktiga mot bakgrund av att vi i kan konstatera en kraftigt ökad total konsumtion av alkohol. Regeringen föreslår därför att för det alkoholskadeförebyggande arbetet. En fortsatt ökning av alkoholkonsumtionen är trolig mot bakgrund av att införselkvoterna för privatimport av alkohol slopas helt från och att sänker spritskatten . I finns förslag om att sänka skatten med och antalet länder med låg alkoholskatt i vårt närområde ökar ytterligare när de baltiska länderna blir medlemmar i . En ökning av narkotikaanvändningen bland ungdomar och ett ökat tryck från många länder att liberalisera narkotikapolitiken kräver intensifierade insatser på narkotikaområdet. Den nuvarande narkotikapolitikens inriktning skall ligga fast. Den nationella narkotikapolitiska handlingsplanen utgör ramen för en samlad nationell . Handlingsplanen omfattar hela det narkotikapolitiska området och inkluderar således såväl utbudssom efterfrågedämpande åtgärder. Genom det internationella samarbetet inom FN, och EU har förbättrat sina möjligheter att kontrollera den illegala narkotikahandeln genom ett förbättrat samarbete mellan olika länders polis- och tullmyndigheter. Även när det gäller insatser som syftar till att minska efterfrågan av narkotika har det internationella samarbetet utvecklats. Det är angeläget att även fortsättningsvis kommer att ha en framträdande roll i det internationella samarbetet för att kraftfullt driva frågan om ett narkotikafritt samhälle. har den svenska tobakspolitiken gradvis skärpts. Tobakslagen har stramats upp, såväl avseende reklambegränsningar som produktreglering samt avseende frågor som rör rökfria miljöer och passiv rökning. Attityderna gentemot rökning har förändrats påtagligt. Sammantaget har ovanstående lett till att har nått WHO:s mål att av befolkningen är rökfri. är dock tobak den största enskilda riskfaktorn för hälsan. har tillsammans med sammanställt en rapport om Landstingens rökavvänjning. Rapporten visar att den verksamhet som bedrivs är varierande och att det finns stora regionala skillnader. Trots att har nått WHO:s mål har ungdomars användning av tobak, såväl av snus som cigaretter, visat tendenser att öka. Detta har ännu inte kunnat verifieras med säkerhet, men signalerna bör tas på allvar. Mot den bakgrunden är efterlevnaden av åldersgränsen i tobakslagen en angelägen fråga. Tobaksanvändningen varierar också påtagligt mellan olika grupper i samhället. Tobak är en priskänslig vara och en av de viktigaste förändringarna är den ökade försäljningen av lågpriscigaretter som omfattar av marknaden för cigaretter. Regeringen lägger stor vikt vid det internationella samarbetet på tobaksområdet som lyfts fram bl.a. inom ramen för samarbetet med inom ramen för Hälsoforum samt genom Sidas arbete med att uppdatera den strategi som verket har för tobaksprevention. Spelmarknaden fortsätter att expandera. Fler spelformer etableras, konkurrensen hårdnar med Internet som spelarena, där flera utländska speloperatörer agerar. Mer än 7 000 värdeautomater har placerats ut på restauranger och bingohallar runt om i och är den spelform som omsätter mest pengar. Den totala omsättningen ökar och är . I takt med detta ökar också behovet av att ta hänsyn till de människor som fastnar i ett spelberoende. Behovet av åtgärder som har preventiv effekt har också ökat. Därför har regeringen tillfört till arbetet med att förebygga spelberoende. Andelen problemspelare är större bland människor med låga inkomster jämfört med höginkomsttagare. I ett jämlikhetsperspektiv bör beaktas att hushåll med låga inkomster spenderar större andel av sin disponibla inkomst på spel än höginkomsttagare. Marknadsföringen av spel är fortfarande mycket omfattande. Den kartläggning som Lotteriinspektionen har gjort av marknadsföringen av spel i visar att spelbranschen satsar mer än per dag på att marknadsföra spel. Ytterligare forskning krävs för att visa på effekterna av spelreklam. Enligt en färsk svensk studie verkar introduktionen av nya spel, reklam och marknadsföring av olika spelformer ha störst genomslag bland ungdomar som redan har spelproblem. har andelen människor med fetma ökat markant på många håll i världen. I uppskattas t.ex. andelen barn i åldrarna med fetma till . I lider av 10-åringarna av fetma och är överviktiga. Trots en mängd projekt på kommun- och landstingsnivå med inriktning på kost och fysisk aktivitet ökar andelen individer som lider av övervikt eller fetma i befolkningen. Fysisk aktivitet och matvanor utgör två målområden i propositionen Mål för folkhälsan. Ätstörningar som ger upphov till sjukdomar som anorexi och bulimi är också ett allvarligt problem. Studier visar att bulimi drabbar av befolkningen. Också det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet är viktigt ur ett folkhälsoperspektiv. Känslan av otrygghet och rädsla för att utsättas för våld kan göra att människor inte vågar röra sig fritt i det offentliga rummet. Detta kan t.ex. minska möjligheten att vistas i naturen och motionera och på så sätt påverkar människors livskvalitet. Verksamhetsområde Smittskydd och hälsoskydd När det gäller smittskyddsområdet kräver den internationella utvecklingen intensiv uppmärksamhet och handlingsberedskap. I ett internationellt perspektiv är visserligen situationen i gynnsam. Den inhemska spridningen av mera allvarliga smittsamma sjukdomar är begränsad. har emellertid en rad oförutsedda problem uppträtt. Nya allvarliga infektionssjukdomar har uppträtt eller kunnat identifieras, som t.ex. SARS, hivinfektion, legionella och blödarfeber. Andra sjukdomar har återuppstått, uppträtt i nya regioner eller uppträtt på ett förändrat sätt. Det kraftigt ökade resandet och den ökade handeln i världen 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 gör dessutom att nationsgränser allt mindre fungerar som hinder för smittspridning. Tillsammans utgör dessa faktorer ett hot mot folkhälsan såväl globalt som i . Det är därför nödvändigt att vi har en beredskap mot förändringar i karaktären eller spridningen av smittsamma sjukdomar som gör att dessa på nytt kan bli ett allvarligt hot mot befolkningen i . Regeringens förslag till en ny smittskyddslag och översynen av extraordinära smittskyddsåtgärder är insatser som regeringen har gjort för att ytterligare förbättra smittskyddet i landet. Vidare är ett fördjupat internationellt samarbete inom smittskyddsområdet av stor vikt för att utmaningarna skall kunna hanteras. Regeringen avser att verka för att smittskyddsfrågor ges hög prioritet inom EU, WHO och FN. Inom hiv/aids-området har regeringen en fortsatt hög ambitionsnivå. Det faktum att en allt större grupp människor lever med hiv/aids i , de oroande tecken som finns i fråga om spridningen av hiv och sexuellt överförbara sjukdomar, de problem som uppmärksammats i fråga om biverkningar och resistensutveckling till följd av läkemedelsbehandling och behovet av att skapa en öppen och tolerant syn på sjukdomen medför dock att redskapen för att bekämpa hiv/aids bör ses över. Regeringen har därför tillsatt en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av samhällets insatser mot hiv/aids. Läget i beträffande antibiotikaresistens är sannolikt ett av de bästa i . Påtagliga problem finns dock även i vårt land, framför allt på sjukhus, och situationen förvärras snabbt internationellt vilket leder till ökad risk för att antibiotikaresistenta bakterier förs in i landet. förslag till nationell handlingsplan mot antibiotikaresistens som är under beredning i är ett viktigt led i det fortsatta arbetet. Regeringen avser att med utgångspunkt i förslaget till nationell handlingsplan återkomma med förslag till att motverka uppkomsten och spridningen av antibiotikaresistens. I detta sammanhang avser regeringen även att ta ställning till behovet av lagbestämmelser beträffande vårdrelaterade infektioner. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Ingen myndighet inom politikområdet har fått invändningar från , vilket innebär att årsredovisningarna i allt väsentligt varit rättvisande och upprättats i enlighet med gällande regler. 5.7.114:1 Insatser mot aids Tabell 5.3 Anslagsutveckling 14:1 Insatser mot aids Anslaget disponeras av . Medlen skall användas för insatser mot hiv/aids. Institutet skall samverka med , , smittskyddsläkarna och och stimulera till regionala och lokala aktiviteter. De största stöden lämnas till Noaks Ark-Röda korset, RFSL och . Ekonomiskt stöd lämnas också direkt till de hivsmittades frivilligorganisationer på riksnivå. Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag att göra en samlad översyn av samhällets insatser mot hiv/aids. Utredarens huvuduppgift är att lämna förslag till en nationell handlingsplan i syfte att begränsa spridningen och konsekvenserna av hiv/aids. Utredaren skall bl.a. utvärdera de insatser som vidtas inom ramen för de särskilda statliga medel som avsatts för insatser mot hiv/aids. Mot bakgrund av ovanstående skall utredaren lämna förslag till framtida inriktning av medlen under anslaget 14:1 Insatser mot aids och till hur medlen skall administreras. Uppdraget skall redovisas . har en rad insatser vidtagits för att komma till rätta med det ökade antalet fall av hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjuk- Regeringens bedömning är att de förebyggande insatser som har gjorts med de medel som har tillförts anslaget har bidragit till att har lyckats hålla hiv/aids-epidemin på en mycket låg nivå med internationella mått mätt. Det arbete som bedriver i samverkan med berörda myndigheter och andra aktörer för att utveckla det nationella förebyggande arbetet av hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar har regeringens fortsatta stöd. skall även fortsättningsvis samarbeta med frivilligorganisationerna i det förebyggande arbetet. Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 14:1 Insatser mot aids Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:1 Insatser mot aids . beräknas anslaget till vardera året. 5.7.214:2 Bidrag till WHO Tabell 5.5 Anslagsutveckling 14:2 Bidrag till WHO Utgiften som belastar anslaget är medlemsavgift till (). Medlemsländernas beslutande organ, Världshälsoförsamlingen, antog organisationens budget för perioden 20042005. Be- slutet innebär att man frångår principen oförändrad nominell budget och att den reguljära budgeten för perioden ökar Det innebär också ytterligare ett steg framåt för WHO i det viktiga arbetet med att uppnå en strategisk, integrerad och resultatbaserad budget. I det nya, utvecklade budgetformatet redovisas både reguljära och frivilliga bidrag i en total budget och för varje arbetsområde redovisas mål, resultat och huvudsakliga aktiviteter. WHO har spelat en viktig roll för att öka hälsans betydelse i det internationella utvecklingssamarbetet, inklusive i överväganden om utvecklingen av ett hållbart samhälle. Mobiliseringen av resurser för bekämpning av hiv/aids, tuberkulos och malaria är exempel på att hälsoutvecklingen har kommit att ses som en allt viktigare del i kampen mot fattigdom. WHO har också fått förbättrade resurser för sina hälsoprogram genom att de frivilliga bidragen har ökat markant. har varit medlem i och har genom styrelsearbetet bl.a. medverkat till att ge reproduktiv hälsa och barnhälsa tydligare prioritet. har också aktivt verkat för en utveckling av den strategiska budgetprocessen och övriga styrfunktioner samt för att WHO:s arbete fortsatt inriktas på folkhälsoproblem och hälsosystem. har genom Sida slutit ett avtal med WHO om frivilliga bidrag med för 20022003, vilket innebär en ökning i förhållande till föregående tvåårsperiod. Stödet avser utvecklingsinriktat programarbete inom t.ex. reproduktiv hälsa, barnhälsa, tropiska sjukdomar, folkhälsoprogram och hälsosystem. Något mer än hälften av dessa medel utgör stöd till forskning. De frivilliga bidragen för 20042005 beslutas . Medlemsavgiftens storlek baseras på den reguljära budgetens omfattning, skalan för medlemsländernas avgifter och valutakurserna gentemot US dollar. har avgiften för fastställts till . Enligt skall denna avgift ha betalats in vid årets början. Utgiften under anslaget kommer således att påverkas av dollarkursen för utbetalningen. Är dollarkursen alltför hög kommer regeringen att återkomma på tilläggsbudget. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 5.6 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 14:2 Bidrag till WHO Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 14:2 Bidrag till WHO . beräknas anslaget till vardera året. Tabell 5.7 Anslagsutveckling 14:3 för folkhälsovetenskap 1Motsvarar 17 910 tkr prisnivå. 2Motsvarar 17 910 tkr prisnivå. för folkhälsovetenskap (NHV) utgör en del av Nordiska ministerrådets organisation. Finansiärer är de fem nordiska länderna. På skolan bedrivs utbildning och forskning inom folkhälsovetenskap för personal från de nordiska ländernas hälso- och sjukvårdssektorer samt närliggande områden. Högskolans aktiviteter skall bidra till den nordiska nyttan så att ett nordiskt mervärde skapas. fastställer en total ekonomisk ram för skolans verksamhet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har som ordförande i arbetat för att en ny finansieringsmodell skall tillämpas. Denna kommer att tas i bruk . Modellen innebär att av länderbidraget utgör en gemensam basfinansiering och att utgör verksamhetsfinansiering. Basfinansieringen bestäms av den s.k. nordiska nyckeln som slås fast av och verksamhetsfinansieringen av antalet utnyttjade studentmånader för respektive land. Modellen kommer att göra det möjligt för länderna att med större precision än tidigare förutse kostnaderna för skolan. Under ordförandeskap i beslutades också, på initiativ av skolan, om ett namnbyte från till för folkhälsovetenskap. NHV spelar en viktig roll i att tillgodose behovet av kvalificerad folkhälsovetenskaplig kompetens. Regeringens bedömning är att utbildningen motsvarar de krav som kan ställas på en utbildning på hög nivå inom området. I är intresset stort för att erhålla utbildning vid skolan. För de svenskar som söker skall en tredjedel beredas plats, men disponerar av utbildningsplatserna vid skolan. Det är mycket positivt att länderna har lyckats enas kring en ny finansieringsmodell. Då Nordiska ministerrådets budget för nordiskt samarbete, inklusive NHV, fastställs först beräknas anslaget till NHV utifrån en preliminär bedömning, vilken för del beräknas vara ca . Tabell 5.8 Härledning av anslagsnivån 20042006, för 14:3 för folkhälsovetenskap Anvisat 2003 statsbudget 1