prop · GS0311 · 2004-09-28 00:00:00 — De utåtriktade aktiviteterna kommer att ske via hemsidor, andra media och publikationer samt på seminarier, utställningar och mässor. Mål- grupperna är, bland andra, grund- och gymnasieskolans elever, studie- och yrkesvägledare, högskolans studenter och lärare, arbetsförmedlare, kommunala och enskilda huvudmän samt yrkesverksamma i förskolan. De utåtriktade aktiviteterna kommer huvudsakligen att pågå och . Uppdraget skall redovisas till regeringen . Lärarutbildningen reformerades enligt ställningstagande till propositionen En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135, rskr. 2000/01:5, 2000/01:UbU03). En avsikt med lärar- utbildningsreformen var att generellt öka studenternas intresse för lärarutbildning. Ett sätt att göra detta är genom den s.k. öppna ingången vilken innebär att studenterna börjar sin utbildning med inriktning på att bli lärare och sedan gör successiva val inom lärarprogrammets ram. Lärarutbildningens öppna och flexibla struktur kräver en kvalificerad studievägledning av lärosätena och erfarenheter från den verksamhets- förlagda delen av utbildningen för att studenterna skall kunna välja inriktningar som överensstämmer både med egna preferenser och med arbetsmarknadens behov. Möjligheten att liksom tidigare direkt antas till en bestämd inriktning av lärarutbildningsprogrammet och garanteras möjligheten att slutföra studierna i denna finns fortfarande kvar. I den nya lärarutbildningen intar den verksamhetsförlagda delen av utbildningen en viktig roll enligt regeringens mening. Samverkan mellan lärosätena, förskola och skola innebär en ömsesidig nytta och utvecklingsmöjligheter för berörda parter. Det pågår ett intensivt lokalt samarbete mellan lärosätena, förskola och skola som de lokala lösningarna varierar. Det råder geografiska variationer avseende behov av och tillgång på examinerade lärare. Bristen på lärare i förskolan är främst koncentrerad till Stockholms-, Mälardals- och Göteborgsregionerna. Andra delar av landet visar balans eller överskott i försörjningen av lärare för förskolan. Regeringen fastställer mål för antal lärarexamina vid de lärosäten som har lärarutbildning. Regeringen har som planeringsförutsättning angivit antal examina per lärosäte för respektive inriktning mot tidigare och senare år. Behovet av lärare i förskola och förskoleklass har särskilt framhållits i regleringsbrev. har i uppdrag att i samverkan med medverka i lärosätenas arbete inför beslut om dimensionering av utbildning av lärare. Verket skall sammanställa uppgifter från universitet och högskolor om rekryteringen till lärarutbildningen av de i reglerings- brevet särskilt uppmärksammade lärarkategorierna, bl.a. lärare i förskola och förskoleklass. Enligt prognos 2004 för perioden fram (Skol- Prop. 2004/05:11 verket dnr 2004:186) kommer det för vissa kategorier lärare fortsatt att finnas ett behov som överstiger den förväntade examinationen utifrån de mål för antalet examina som regeringen har satt. Lärare i förskolan är en grupp som det enligt prognos kan komma att råda brist på. Med den nya lärarutbildningens öppna struktur är det svårt att förutse vilken inriktning varje student kommer att välja för sin examen. har därför genomfört en enkät bland de lärarstudenter som påbörjat sin utbildning respektive 2002. Enkätundersökningen visar att av lärarstudenterna avser att inrikta sig mot förskola/förskoleklass. För att få en bild av läget vad gäller rekryteringen av lärarstudenter till inriktningen mot anordnade en konferens. Regeringen fortsätter att noga följa målupp- fyllelsen för lärarexamen mot , förskola och förskoleklass för att kunna vidta åtgärder (se vidare prop. 2004/05:1, Utgiftsområde 16, avsnitt Högskoleverksamhet, kapitel Insatser, avsnittet Lärarutbildning). Männens andel av förskolans personal utgör . Under 1970- talet, då män kvoterades in, var andelen högre. Därefter har andelen män varit . På en arbetsplats spelar könsfördelningen bland personalen stor roll. Flera undersökningar visar att en markant dominans av ett kön skapar problem och gör arbetsmiljön mer komplicerad för det underrepresenterade könet. Det blir svårare att bryta förlegade könsroller. Utifrån läroplanens krav finns det sålunda behov av att förändra synsättet på yrkesroll och kompetens för förskolans personal utifrån ett medvetet könsperspektiv. Regeringen har tillsatt Delegationen för jämställdhet i förskolan som har i uppdrag att lyfta fram, förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet i förskolan. Delegationen skall bland annat lyfta fram goda exempel där man lyckats rekrytera fler män till arbete i förskolan samt behålla dem som redan finns där (se vidare avsnitt 14, Jämställdhet i förskolan). Olika vägar att rekrytera och utbilda studenter Ett antal lärosäten har en tydlig ingång och ett fastlagt program för utbildning mot förskola. Detta har lett till ett starkt rekryteringsläge beträffande lärare till förskolan. Några lärosäten arbetar medvetet med att ge samtliga lärarstudenter möjlighet att prova på alla förekommande verksamhetsformer. Med denna metod har förskolan visat sig få en god möjlighet att visa upp sig som en attraktiv arbetsplats och på så sätt rekrytera nya grupper lärarstudenter. Ett antal lärosäten har en aktiv studievägledning med kontrakt mellan studenter och lärosäte för ett- eller tvåårsperioder av lärarutbildningsprogrammet. Detta gör att såväl student som lärosäte har en klar uppfattning om vilka examina som kommer att utfärdas och hur dessa kommer att tas emot på arbetsmarknaden. Åtgärder för ökad rekrytering till lärarutbildningen och förskolan Regeringen kommer bl.a. mot bakgrund av innehållet i prognos att vidta åtgärder för att generellt öka tillgången på examinerade lärare liksom tillgången på lärare inom områden där särskilda behov kommer att föreligga, bl.a. lärare i förskolan. Regeringen ser positivt på de åtgärder som flera lärosäten redan vidtagit och anser att fler lärosäten bör arbeta på samma sätt. Som regeringen tidigare framhållit i budget- propositionen (prop. 2004/05:1, utgiftsområde 16, avsnitt Hög- skoleverksamhet, kapitel Insatser, avsnittet Lärarutbildning) krävs det dock ytterligare åtgärder för att motverka allvarliga bristsituationer. Det är enligt regeringens bedömning nödvändigt att lärosätena i ökad ut- sträckning samarbetar kring specialiseringar och profileringar av lärar- utbildningen för att tillgodose arbetsmarknadens behov. Detta bör göras med hänsyn till behoven av såväl grundläggande lärarutbildning som kompetensutveckling. Regeringen avser att i regleringsbrev precisera målen för 20052008 avseende antalet lärarexamina med inriktning mot med ett särskilt delmål för examina med inriktning mot förskola/förskoleklass. Vidare avser regeringen att återkomma i regleringsbrevet med uppdrag till de lärosäten som har lärarutbildning mot . Avsikten är att det antingen skall vara möjligt att välja inriktning mot förskola och för- skoleklass som ett tydligt alternativ, inför eller under lärarutbildningen, eller att lärosätet vidtar andra åtgärder som säkerställer att ett tillräckligt antal studerar med inriktning mot arbete i förskola och förskoleklass. Förbättrat tillgodoräknande, validering och vidareutbildningsmöjlig- heter kan bidra till att öka tillgången på utbildade lärare i förskolan och till att stimulera rekryteringen. Barnskötare och andra med förskole- pedagogisk kompetens bör ges möjligheter att studera till en lärarexamen på ett sådant sätt att deras kunskaper och yrkeserfarenheter tas väl till- vara. Regeringen avser att se över möjligheten till bl.a. tillgodoräknande så att fler kan uppnå en fullständig lärarexamen , så att tillgången på välutbildad personal i förskolan kan öka (se vidare prop. 2004/05:1, utgiftsområde 16, avsnitt Högskoleverksamhet, kapitel Insatser, avsnittet Lärarutbildning). I syfte att förbättra bedömningen av förskolans, förskoleklassens och (i delen ) rekryteringsbehov av lärare kommer att ges i uppdrag att i samverkan med regionala organ sammanställa kommunernas personalförsörjningsprogram för dessa verk- samheter. Andelen lärare som är utbildade för förskolan och som finns i arbets- kraften utanför förskolan, förskoleklassen och skolan uppgår till (13 724 personer). Dessa lärare borde genom särskilda insatser av kommunerna kunna utgöra en rekryteringsbas och är därför en målgrupp för Myndigheten för skolutveckling i projektet framtidens arbetsplats. Regeringen kommer att aktivt följa utvecklingen och vidta ytterligare åtgärder om planerade insatser inte ger avsedda resultat för en tillfreds- ställande försörjning av utbildade lärare till förskolan. Familjedaghem och öppen förskola Regeringens bedömning: Om vårdnadshavarna önskar familjedaghem i stället för förskola bör kommunen sträva efter att tillgodose vårdnads- havarnas önskemål. Familjedaghem bör regleras som pedagogisk verk- samhet, men inte utgöra en skolform. I familjedaghemmens uppdrag bör ligga att bedriva pedagogisk verksamhet och omsorg som stimulerar barns utveckling och lärande utifrån varje barns behov. En kommun bör även kunna anordna pedagogisk verksamhet i form av öppen förskola. Regeringen avser att i propositionen med förslag till ny skollag åter- komma till med förslag till lagtext på dessa områden. förslag: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser som yttrat sig menar att familjedaghemmen har en viktig funktion för vissa barn och som valmöj- lighet för föräldrar. , , , samt ett flertal kommuner anser att det i skollagen bör finnas en bestämmelse som garanterar familjedaghemmens ställning. Myndigheten för skolutveckling anser att verksamheten i familjedaghem och i öppen förskola inte är till- räckligt reglerad vad gäller ansvars- och kvalitetsfrågor. kommun ser det som en naturlig utveckling att familjedaghemmen inte ingår i skolväsendet, utan blir ett komplement till förskolan. samt ett tiotal kommuner däribland , , och kommuner är negativa till en marginalisering av familjedaghemmen. kommun menar att det blir svårt att genomföra förslaget om en generell rätt till förskola då en stor del av kommunens barn vistas i familje- daghem. Ett hundratal spontana remissyttranden uttalar sitt stöd för familjedaghemmen. kommun föreslår att familjedaghem och öppen förskola lyfts ur skollagen eller ingår i gruppen särskilda utbild- ningsformer. Skälen för regeringens bedömning Det är en viktig kvalitetsfråga att det finns alternativ och valfrihet i förskoleverksamheten. Verksamhet behöver bedrivas i olika former och med olika inriktningar för att passa olika barns och barnfamiljers behov. Flera skäl talar för att familjedaghemmen behövs som ett komplement till förskolan. Familjedaghem behövs ibland av geografiska skäl i glesbygd och landsbygd det kan vara för långt till närmaste förskola för vissa barn. Familjedaghemmen kan också genom en större flexibilitet till- godose vissa behov som förskolan inte alltid klarar av, t.ex. omsorg , nätter och . Det finns barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver vara i mindre grupper än vad förskolan kan erbjuda. Familjedaghem behövs också av valfrihetsskäl när föräldrar och barn föredrar familjedaghemmet som omsorgsform. Familjedaghem är en omsorgsform som funnits och den blev statsbidragsberättigad . I familjedaghemmet tar en dagbarn- vårdare hand om barn i sitt eget hem. Öppettiderna anpassas till föräldrarnas arbetstider och familjerna betalar avgift på samma sätt som för barn i förskola och fritidshem. Familjedaghemmen omfattas av bestämmelserna i skollagen. Enligt dagens lagstiftning bedrivs förskoleverksamhet i form av förskola eller familjedaghem och kompletterande förskoleverksamhet (öppen förskola). Statistiken för visar att cirka 37 500 barn i åldern hade plats i familjedaghem. var antalet barn i familjedaghem drygt 170 000 och verksamheten hade därmed nästan samma omfattning som förskolan. har antalet barn i familje- daghem minskat , som förskolan och fritidshemmet byggts ut kraftigt. är andelen barn i åldern i förskola och i familjedaghem . Variationen mellan olika kommuner när det gäller inskrivna barn i familjedaghem är stor. Storstäder och större städer har en låg andel barn i familjedaghem, medan landsbygdskommuner och övriga mindre kommuner har en högre andel. Ett fåtal kommuner hade 2002 inga familjedaghem alls. var omkring 7 700 personer anställda i familjedaghem. av de anställda hade utbildning för att arbeta med barn, vilket är en kraftig ökning jämfört . Andelen dagbarnvårdare utan någon barnavårdsutbildning var högst i glesbygds- kommuner och i mindre övriga kommuner. Antalet barn per anställd i familjedaghem var 5,2. Denna siffra har varit relativt . var antalet barn per dagbarnvårdare 5,8. Vårdnadshavares önskemål om omsorgsform Enligt skollagen skall kommunen ta skälig hänsyn till vårdnadshavarens önskemål om omsorgsform när den erbjuder plats inom förskoleverk- samheten. I Statens skolverks föräldraenkät har cirka 80 000 föräldrar fått frågan om de är nöjda med sina barns omsorgsform eller inte. Andelen nöjda föräldrar är mycket hög, oavsett om barnen är i förskola eller familjedaghem. Andelen föräldrar med barn i åldern som var nöjda med barnets omsorgsform var både i förskola och i familjedaghem. av dem som inte var nöjda med familje- daghem ville byta till förskola medan av dem som inte var nöjda med förskola ville byta till familjedaghem. Regeringen har tidigare i denna proposition redovisat sin bedömning när det gäller kommunens skyldighet att erbjuda förskola till alla barn som är berättigade till det och att annan omsorgsform inte skall kunna ersätta förskola mot vårdnadshavarens vilja. Enligt regeringens bedömning bör i samband med en sådan reform även föräldrarnas möjlighet att välja familjedaghem som omsorgsform för sina barn Om föräldrar önskar familjedaghem i stället för förskola bör kommunen sträva efter att tillgodose föräldrarnas önskemål. Detta bör komma till uttryck i skollagen. Någon ovillkorlig skyldighet att erbjuda familjedaghem bör dock inte åläggas kommunerna. Omsorgsformen bygger bl.a. på att det finns dagbarnvårdare att tillgå i kommunen. Av de fåtal kommuner som inte erbjuder familjedaghem hänvisar en del just till svårigheten att rekrytera dagbarnvårdare. Så länge det finns en efterfrågan på platser i familjedag- hem och en motsvarande tillgång på dagbarnvårdare bör dock kommunerna sträva efter att hålla en beredskap av familjedaghem tillgängliga som motsvarar behovet. Familjedaghemmen bedriver i likhet med förskolan, enligt dagens lagstiftning, en pedagogisk verksamhet. Förskolans läroplan gäller dock endast förskolan, inte familjedaghemmen. Däremot skall läroplanen för förskolan vara vägledande för familjedaghem. Det innebär att familje- daghemmen kan tillämpa delar av läroplanen, utifrån de förutsättningar som denna verksamhet ger. De avsnitt i läroplanen som behandlar normer och värden är lika relevanta för familjedaghemmen som för för- skolan. Läroplanen skall också i övrigt fungera vägledande. Familje- daghemmen är dock inte tillgängliga för samma reglering, kontroll och utvärdering som förskolan. På regeringens uppdrag har utfärdat allmänna råd för familjedaghem (Allmänna råd 1999:3). Enligt regeringens bedömning bör familjedaghemmen behålla sitt uppdrag som pedagogisk verksamhet. Familjedaghemmens uppdrag bör liksom vara att genom pedagogisk verksamhet stimulera barns utveckling och lärande och ge barn omsorg, omvårdnad och fostran. Verksamheten bör utgå från varje barns behov. Genom att organisera sig i grupper kan dagbarnvårdare ge varandra information, stöd och arbetsgemenskap samt pedagogisk stimulans. I dagens skollag definieras öppen förskola som en kompletterande förskoleverksamhet. Öppen förskola tar emot barn och föräldrar som är hemma om dagarna, t.ex. under föräldraledigheten, och den är även en resurs för familjedaghemmen. I den öppna förskolan har dagbarn- vårdarna och barnen en mötesplats som, ofta under ledning av för- skollärare, fungerar som ett pedagogiskt utvecklande stöd för familje- daghemmen. samarbetar den öppna förskolan på många håll med barn- och mödrahälsovården och med i s.k. familjecentraler en mycket värdefull form av samverkan. har på regeringens uppdrag utfärdat allmänna råd för öppen förskola (Allmänna råd 2000:1). Antalet öppna förskolor har minskat . I slutet av 1990- talet fanns det närmare 1 000 öppna förskolor. har antalet nästan halverats. har mer än en tredjedel av kommunerna ingen öppen förskola alls, men det finns också exempel på kommuner där verksamheten byggts ut och utvecklats. Det är oklart hur stor del av nedläggningen som kan förklaras av minskad efterfrågan och hur stor del Prop. 2004/05:11 som kan förklaras av andra faktorer som besparingsskäl. Den öppna förskolan fyller delvis andra funktioner än övrig förskole- verksamhet. För såväl dagbarnvårdare som hemmavarande föräldrar är verksamheten ett viktigt stöd. Den öppna förskolans samhällsekonomiska lönsamhet som förebyggande resurs har uppmärksammats i en nyligen publicerad rapport från , och Statens folk- hälsoinstitut (Tänk långsiktigt, 2004). Regeringen anser att den öppna förskolan är en viktig del av förskole- verksamheten och ett värdefullt komplement till förskola och familje- daghem. Det är angeläget att kommunerna satsar även på denna verksamhet. Regeringen kommer, genom en ändring i förordningen (2001:161) om statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskole- verksamhet och skolbarnsomsorg till kommuner som tillämpar maxtaxa, att utvidga ändamålet för detta statsbidrag till att även omfatta anställ- ning och kompetensutveckling av personal i den öppna förskolan. Ändringen avses kunna gälla från . Den öppna förskolan bör synliggöras som en egen pedagogisk verk- samhet genom en reglering i skollagen. Regeringen avser vidare att ge ett uppdrag att göra en nationell uppföljning av den öppna förskolan och i samarbete med Myndigheten för skolutveckling redovisa lärande exempel inom denna verksamhetsform. Regeringens bedömning: I läroplanen för förskolan (Lpfö 98) bör förskolans mångkulturella uppdrag förtydligas för att stärka barns språk- och identitetsutveckling. Det bör också anges att ett mål för förskolan att sträva mot är att varje barn med annat modersmål än svenska får stöd att utveckla sin förmåga att kommunicera såväl på svenska som på sitt modersmål. förslag: föreslår att en bestämmelse tas in i skollagen om att förskolan skall bidra till att ge elever som har annat modersmål än svenska tillfälle att utveckla såväl det svenska språket som sitt modersmål. Remissinstanserna: Få remissinstanser har yttrat sig i frågan. påtalar att kommittén inte har gjort någon kostnads- beräkning av förslaget och menar att det medför ökade kostnader för kommunerna. kommun är tveksam till förslaget och frågar sig om det innebär en skyldighet för kommunen. är positiv till förslaget under förutsättning att det svenska språket inte blir lidande. , Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, och Myndigheten för skolutveckling är positiva till kommitténs förslag. Skälen för regeringens bedömning Regeringen anser att stödet till barn i förskolan med annat modersmål än svenska behöver prioriteras. är ett mångkulturellt land med många olika etniska, religiösa eller språkliga grupper som har band till sitt ursprung, sin kultur och sina värderingar. Närmare 50 000 barn () i förskolan har annat modersmål än svenska. Behovet att upp- märksamma flerspråkiga och flerkulturella barns specifika förutsätt- ningar ökar. Det är en viktig uppgift för förskolan att ge alla barn möjlig- het att ta tillvara sina resurser på bästa sätt. Att kunna stödja kulturell mångfald och bejaka flerkulturella identiteter är därför en viktig uppgift för förskolan. Förskolan är en mötesplats för barn och föräldrar från skilda kulturer och för många blir förskolan ett av de första mötena med det svenska samhället. Likaledes kan förskolestarten för barn med svensk bakgrund och deras föräldrar innebära det första mötet med familjer med annan etnisk bakgrund, annan religion och annat språk. Detta gör att förskolan har stor integrationspolitisk betydelse. Forskning visar att barn med utländsk bakgrund, som har goda kunskaper i sitt modersmål samt god kännedom om sin bakgrund och som vistas i flerspråkiga miljöer har bättre möjligheter att lära sig svenska och även inhämta och utveckla färdigheter inom andra områden. Stöd för barn med annat modersmål än svenska är mycket viktigt i förskolan, särskilt för de yngsta barnen som är i färd med att utveckla språk och identitet. Det räcker inte att barnen talar sitt modersmål i hemmet. Även förskolan bör bidra till att modersmålet utvecklas för att barnen aktivt skall kommunicera på såväl sitt modersmål som på svenska. Regeringen anser att förskolans mångkulturella uppdrag behöver förstärkas i läroplanen. Genom att förstärka läroplanen markeras att stödet för barnens språkutveckling i såväl modersmål som svenska handlar om alla barns möjlighet till flerkulturell identitetsutveckling och att detta i första hand är en pedagogisk fråga för förskolan. Barn lär i de vardagliga aktiviteterna, i lek och i skapande verksamhet. Verksamhet, arbetssätt, miljö och material i varje förskola där det finns barn med utländsk bakgrund bör anpassas till barnens behov. Särskilda åtgärder som tvåspråkig personal, lärare i modersmål, kulturstödjare m.m. kan vara viktiga komplement. Även barnens föräldrar är en viktig tillgång och resurs för förskolan i detta avseende. kartläggning Flera språk flera möjligheter (rapport 228, 2002) visar att barn med flerspråkig och flerkulturell bakgrund behöver stöd för sin utveckling. Av rapporten framgår att modersmålsstödet i förskolan har minskat kraftigt. Endast var fjärde kommun erbjuder modersmålsstöd i förskolan. Andelen barn med annat modersmål än svenska som fick stöd av modersmålslärare, var 2003, vilket kan jämföras . Bakgrunden till denna kraftiga minskning är dels de besparingar som skedde inom den offentliga sektorn , dels de nya statsbidragsbestämmelserna, som innebar att de riktade statsbidrag som tidigare utgått till hemspråksstöd i förskolan ersattes av det generella statsbidraget. skedde ett skifte i synen på modersmålsstödet i förskolan som, i motsats till tidigare forskningsrön, ansågs försämra möjligheten för barn med annat modersmål att lära sig svenska. Detta skifte tillsammans med de försämrade ekonomiska villkoren, bidrog till att modersmålsstödet minskade i omfattning. Regeringen avser att förstärka förskolans läroplan beträffande språk- och identitetsutveckling för barn med annat modersmål än svenska. Av läroplanen framgår att det ligger i förskolans uppdrag att bidra till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att både utveckla det svenska språket och sitt modersmål samt en dubbel kulturtillhörighet. Vidare anges att förskolan kan bidra till att barn som tillhör de nationella minoriteterna och barn med utländsk bakgrund får stöd att utveckla en dubbel kulturtillhörighet. Trots detta har vid sina inspektioner av förskolan i flera fall konstaterat att huvudmännen inte levt upp till detta. Regeringen ser allvarligt på utvecklingen där allt fler kommuner har valt att minska eller helt avveckla modersmålsstödet i förskolan. I utvärdering av implementeringen av läroplanen är det av huvud- männen som anger att språkutvecklingen hos barn med annat modersmål än svenska är ett prioriterat område. En bidragande orsak kan vara att frågan om barns tvåspråkighet och dubbla kulturtillhörighet visserligen anges som en del av förskolans uppdrag men inte är formulerad som ett konkret mål att sträva mot i läroplanen. För att förtydliga förskolans mångkulturella uppgift avser regeringen att i läroplanen införa mål för förskolan att sträva mot för barn med annat modersmål än svenska. Dessa barn skall i förskolan få stöd för sin identitetsutveckling samt sin förmåga att kommunicera såväl på svenska som på sitt modersmål.