prop · GR031d7 · 2004-01-01 00:00:00 — olika exportstödsgrupper för främjande av större materielsystem, har ytterligare utvecklats och effektiviserats från att omfatta specifika produkter till ett bredare produktområde och systemtänkande. Detta i syfte att ytterligare underlätta samordningen av stödet för olika försvarssystem på samma marknad. KRG leds av med deltagare från berörda myndigheter och industrier. Regeringen framhåller i prop. 2001/02:10 Det nya försvaret behovet av en samlad strategi för det militära försvarets forskning, teknikutveckling och materielförsörjning. Arbetet med att ta fram en sådan samlad materielförsörjningsstrategi har fortsatt under det gångna verksamhetsåret. Fokus har bland annat legat på att ta fram underlag avseende förbättrad spårbarhet mellan Försvarsmaktens uppgifter, operativ förmåga och utveckling av operativa funktioner, till omsättning i materielförsörjning. Försvarsmakten har, i syfte att förbättra spårbarheten, lämnat särskilda redovisningar 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 omfattande luftförsvarsfunktionen samt funktionen indirekt eld i budgetunderlaget respektive årsrapporten från perspektivplaneringen 2002-2003. Planerna ger en bra bild av alternativa utvecklingsvägar och viktigare materiella vägvalsfrågor inom respektive funktion. Fokus har också legat på att ta fram handlingslinjer avseende utvecklingen inom EU i materielförsörjningsavseende, inriktningen för bi- och multilaterala materielsamarbete samt det nordiska samarbetet. Likaså har analyser genomförts av förutsättningarna för den inhemska försvarsindustrin och inhemsk kompetens inom olika områden. Beträffande det så kallade robotstrategiområdet undertecknade slutligen även det memorandum of understanding (), innefattande länderna , , , , och , som avser utveckling av en ny radarjaktrobot med lång räckvidd kallad Meteor. Utvecklingsarbetet påbörjades genom att , som lead nation undertecknade ett industrikontrakt med som skall utveckla roboten. och deltar i utvecklingen. Kontrakt avseende serieproduktionen av mellan deltagande nationer och berörd industri bedöms tecknas /05. deltar i serieproduktionen. Fortsatt inriktning för robotområdet kommer att behandlas inom den samlade materielförsörjningsstrategin i arbetet med försvarsbeslutet. Regeringen återkommer till med en redovisning av en samlad materielförsörjningsstrategi i propositionen inför försvarsbeslutet. Beredskapen har i allt väsentligt upprätthållits enligt de krav regeringen ställt. Försvarsmakten redovisar att genomförd verksamhet främst har givit effekt avseende förmåga att möta begränsade insatser, vidta skyddsåtgärder vid insatser mot civila och militära mål, möta intrång på vårt territorium, ingripa mot kränkningar 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 samt avvisa säkerhetshot. Särskilda beredskapskontroller har genomförts . Sjöövervakning har genomförts men brister har funnits i form av begränsningar i personaltillgänglighet till bevakningsfartygen. Tillgängligheten på radarstationer av typ PS 870 har medfört att kraven på radartäckning för luftbevakning inte har kunnat uppfyllas. Planerad beredskap med JAS 39 har inte upprätthållits . Genom omplanering har beredskapen upprätthållits med AJS 37 och JA 37. Beredskapen med JAS 39 har upprätthållits utan begränsningar. Incidentberedskap med flygburen radar av typ FSR 890 har påbörjats och upprätthållits utan begränsningar. Försvarsmakten lämnade i budgetunderlaget förslag till planering avseende förmågan till tillväxt grundad på s.k. materiella mobiliseringsenheter (MME). Förslaget innebar att flera av de materielslag som ingick i dessa skulle avvecklas. Motiven till Försvarsmaktens förslag var att den materiel som avsågs bedömdes ha ringa operativ effekt på det framtida stridsfältet samt att materielen ifråga skulle komma att binda ekonomiska resurser utan att i motsvarande mån bidra till utvecklingen av Försvarsmaktens framtida förmåga. Regeringen anmälde i budgetpropositionen att den avsåg att besluta i vilken takt och i vilken omfattning en eventuell avveckling av ifrågavarande MME skulle genomföras (prop. 2002/03:1). Regeringen ansåg att det är viktigt att inte ekonomiska resurser i onödan binds i en tillväxtplanering som inte är operativt motiverad. delade principiellt regeringens uppfattning i detta avseende (bet. 2002/03:FöU1). Emellertid ansåg utskottet att om en avveckling av materiel är motiverad skulle regeringen återkomma till med förslag till förändrade operativa krav och förbandsutveckling. Regeringen återkom till med skrivelsen Vissa frågor om Försvarsmaktens anpassningsförmåga (skr. 2002/03:48). I skrivelsen anförde regeringen att den delade Försvarsmaktens bedömning att ett antal materielslag ingående i MME kunde avvecklas. Regeringen ansåg vidare att denna avveckling inte föranledde någon ändring i krav på operativ förmåga som har beslutat. Regeringen anmälde att den avsåg att fortlöpande låta pröva och vid behov besluta om olika MME bör vidmakthållas alternativt avvecklas. Detsamma skall vid behov gälla materiel som befinns övertalig i insatsorganisationens krigsförband. Regeringen avser att informera i dessa frågor, vilket även kan inkludera förslag om förändringar i insatsorganisationens sammansättning. anförde i bet. 2002/03:FöU3 att man i princip delade regeringens uppfattning att det är rimligt att avveckla materiel som efterhand kommit att bli omodern och som inte bedöms komma uppfylla de krav som kan förutses i en framtida krigföring. Mot bakgrund av det gynnsamma säkerhetspolitiska läge som befinner sig i, är det enligt utskottets mening rimligt att den minskade operativa effekt som det innebär att inte längre kunna organisera två armébrigader jämte understöds- och underhållsförband, en amfibiebataljon, två kustartilleribataljoner, två ubåtar samt flygbasförband m.m. kan accepteras. beslutade med anledning av detta att regeringens skrivelse kunde läggas till handlingarna (skr. 2002/03:48, bet. 2002/03:FöU3, rskr. 2002/03:153). Regeringen beslutade om att materiella mobiliseringsenheter skall avvecklas i enlighet med vad anfört. har gett ett bemyndigande till Nato samt mandat för en multinationell fredsstyrka i Kosovo med stöd av kapitel VII i . Den internationella fredsstyrkan har funnits i Kosovo och leds av Nato. har bidragit med trupp. har tre insatsenheter tjänstgjort i missionsområdet. Den svenska bataljonen och övriga enheter där svensk personal ingår har sammantaget uppgått till ca 750 personer. Detta är en minskning jämfört med då antalet personer uppgick till ca 800. Verksamheten har bedrivits rutinmässigt och utan störningar. Den svenska bataljonen (Swebat) har deltagit i flera brigadoperationer som omfattat ett stort antal sökoperationer, dvs. eftersökning av vapen m.m. Dessa sökoperationer utgör tillsammans med underrättelse-, informations- och samverkanstjänsten den viktigaste komponenten för att förbättra säkerhetsläget i Kosovo. Verksamheten var koncentrerad till kommande övertagande av den brittiska brigadens uppgifter i . Nato har i enlighet med beslut av lett en multinationell fredsstyrka (Sfor) i . Den svenska styrkan har sammantaget bestått av 30 personer. Bland dessa har bland annat 17 Cimic-officerare ingått i den nordisk-polska stridsgruppen i Doboj och två officerare i Sfor:s högkvarter. Verksamheten har varit inriktad mot undersökning och analys av kommunernas ekonomiska situation samt framtida utvecklingsmöjligheter. Sida beviljade den svenska kontingenten för att genomföra projekt som påskyndar återflyttningsprocessen. De flesta projekten har bestått av vägarbeten som möjliggör för flyktingar att återvända till sina gamla byar. beslutade regeringen om avveckling av Cimic-enheten i Sfor. Detta innebar att personalen i Doboj skickades hem . Det som återstår är underrättelseenhet (Swenic) och stabsofficerare vid Sfor:s högkvarter. fattade beslut om att skulle delta med trupp i den multinationella fredsstyrkan (Isaf) i . har specialförband svarat för det svenska bidraget. ändrades inriktningen på det svenska bidraget till att omfatta en Cimic-enhet bestående av ca 45 personer. Ledningen av Cimic-enheten och logistik har samordnats med . Denna samordning har givit goda resultat anser regeringen. De svenska stabsofficerarna ingår både i divisions- och brigadhögkvarteret och bemannar där underrättelse-, genomförande- och Cimicfunktioner. Erfarenheterna av att sätta in specialförbanden i ett tidigt skede i är mycket goda. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har haft två samverkansofficerare på plats vid Central Command, (US ) i , . Regeringen bedömer att säkerheten för de svenska förband som ingår i Isaf har förbättrats genom den insyn erhåller med placeringen vid US . Regeringen anser att den internationella verksamheten sammantaget har genomförts med gott resultat och har bidragit till ökad förmåga att i samverkan med andra länder planera och genomföra fredsbevarande operationer samt ökad förmåga till att lämna stöd till fredsfrämjande och humanitär verksamhet. Verksamheten har även bidragit till att öka den internationella kompetensen samt att ge effekt vad avser lednings- och logistikkompetens. Beredskap för internationella insatser Vid i fastställdes den övergripande styrkemålsättningen för militär förmåga (EU Headline ). Beslutet innebar att EU skall vara i stånd att sätta in en militär styrka om upp till 50 00060 000 soldater, samt relevanta sjö- och flygstridskrafter för krishanteringsinsatser. Dessa styrkor skall kunna underhållas och klara av hela skalan av Petersbergsuppgifterna, dvs. humanitära insatser och räddningsinsatser samt hela spektrumet av fredsfrämjande insatser. Styrkan skall i första hand kunna verka i och dess närhet men även globalt. I beslöts också att en grundval för Europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) skulle vara möjligheten för EU att utnyttja Nato:s resurser för att kunna genomföra insatser. I samband med i kunde de båda organisationerna komma till en principöverenskommelse om de permanenta arrangemangen mellan organisationerna (plus). inleddes arbetet med att färdigställa de praktiska arrangemangen, och på så sätt skapa förutsättningar för att EU skall kunna genomföra militära krishanteringsinsatser med utnyttjande av Natoresurser. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 EU:s krishanteringsförmåga är emellertid mer än bara en militär insatsförmåga. strävar efter ett helhetsperspektiv och att krishantering bör ses som ett begrepp som inkluderar såväl civila som militära komponenter. Inom ESFP utvecklas förmåga inom polis, stöd till rättssamhället, räddningstjänst och civil förvaltning. EU har således en potentiell fördel gentemot andra internationella aktörer genom sin breda uppsättning av krishanteringsverktyg. Förutom de nya civila och militära resurser som utvecklas inom det mellanstatliga s.k. andrapelarsamarbetet besitter EU en rad verktyg som kan användas inom global krishantering, såsom medling, sanktioner samt katastrof- och återuppbyggnadsinsatser. Efter det s.k. konventets förslag rörande bl.a. en utvidgning av Petersbergsuppgifterna kommer dessa förslag att diskuteras vid regeringskonferensen inom EU (IGC). Då resultat av dessa förhandlingar inte föreligger förrän tidigast avser regeringen återkomma till dessa frågor i samband med försvarsbeslutet . kom EU:s medlemsstater överens om modaliteterna för finansiering av EU-ledda militära krishanteringsinsatser. Länderna enades om att det är de deltagande länderna i en insats som finansierar sitt eget deltagande men att kostnader för staber och för att stötta insatsen som helhet skall finansieras gemensamt av samtliga medlemsländer. har Försvarsmakten lagt ned ett omfattande arbete på att organisera och utveckla de resurser och förband som är anmälda till olika internationella styrkeregister såsom EU:s militära styrkeregister för krishantering, Parp (Partnerskap för fred, Nato), Unsas och Shirbrig (FN) samt det nordiska styrkeregistret Nordcaps. Följande förband och enheter med tillhörande förmåga är anmälda: ledningsresurs med ca 50 stabsofficerare, stabspersonal för civilmilitär samverkan, 60 militärobservatörer, två mekaniserade infanteribataljoner, ett militärpoliskompani, ett ingenjörkompani med ammunitions- och minröjningsförmåga, ett ubåtsförband, ett korvettförband, ett marint minröjningsförband, ett spaningsflygförband AJS 37 som ersätts av ett flygförband JAS 39 för spaning och luftförsvar samt ett signalspaningsförband S-102 B. Kostnaden för att utveckla internationell förmåga i de förband som är anmälda uppgår till ca för . kompletterade regeringen tidigare anmälan till partnerskap för fred med nya s.k. partnerskapsmål. Dessa omfattar förberedande åtgärder för att kunna skydda personal i utlandsstyrkan mot biologiska stridsmedel, kommunikation för ubåtsförband, luftförsvarsförmåga för flygförband JAS 39 samt studier omfattande obemannade flygande spaningsfarkoster (UAV), informationsoperationer, uppföljnings- och rapporteringssystem inom logistikområdet samt materielidentifieringssystem (kodning). Vidare har regeringen kompletterat tidigare anmälningar till EU:s militära styrkeregister för krishantering med en NBC-insatsstyrka, en artilleriradargrupp samt ett jägarförband upp till plutons storlek. Förmåga att delta i internationella insatser Regeringen uppdrog 2002 åt Försvarsmakten att redovisa de verksamhetsmässiga förutsättningar för att öka förmågan att delta med förband i internationella insatser. Redovisningens utgångspunkt var att förmågan 2004 skulle vara högre än för att därefter utvecklas till en förmåga att kunna genomföra internationella insatser varaktigt med två bataljoner (600 till 900 personer per bataljon) samt, , ett antal mindre förband ur armé-, marin-, och flygstridskrafterna. Försvarsmakten skulle också redovisa förslag till ambitionsnivå och tidsplan för utvecklingen av den högre förmågan. Försvarsmakten skulle även redovisa de verksamhetsmässiga förutsättningarna för att förbanden skall kunna verka inom hela skalan av krishanteringsoperationer, såväl i som globalt. Enligt Försvarsmaktens redovisning ställer denna målsättning ytterligare krav på utveckling av den internationella förmågan. Försvarsmakten pekar bl.a. på att varken reformen av personalförsörjningssystemet, översynen av förbandsutbildningssystemet eller det förändrade beredskapssystemet kommer att ge någon effekt som kan leda till en förbättring av Försvarsmaktens internationella engagemang Försvarsmakten anger att det, under förutsättning att ambitionen avseende utbildningsmål sänks för i första hand arméns grundutbildningsförband och att ekonomiska medel tillförs, går att sätta in ytterligare 1 000 man i internationell mission (). För ytterligare ambitionshöjning krävs såväl nyttjande av beredskapssoldater, förändrat rotationssystem och förändrade produktionsutlägg som en inriktning mot differentierad beredskapssättning. Vidare pekar Försvarsmakten på att gemensamma övningar med Nato och EU krävs, liksom ökade satsningar på interoperabilitet, såväl personellt som materiellt. För att kunna möta behovet av flexibilitet i insättandet och avlösandet av förband anmälda till internationella styrkeregister och utlandsstyrkan har en ändrad utbildningsmodell framtagits. Modellen omfattar bl.a. en ändring i rotationssystemet där krav på att rotera hel bataljon frångås när läget så medger. Regeringen anger i avsnitt 3.8.5.3 sina slutsatser med anledning av Försvarsmaktens redovisning avseende de verksamhetsmässiga förutsättningarna för att öka förmågan att delta med förband i internationella missioner. Incidentberedskapen har upprätthållits med resurser ur grundorganisationen i enlighet med ställda krav. Beredskapshöjningar av både tillfällig och kontinuerlig karaktär har genomförts för att leda den svenska insatsen inom ramen för ISAF i och som en följd av attacken i . Ledning av operativa insatser har genomförts. Förmågan att ingripa vid incidenter har vidmakthållits. Personal, helikoptrar och flygplan har efter order ställts till taktisk chefs förfogande för insatser, varvid har utnyttjats. Insatser har genomförts med tyngdpunkt på territoriell integritet. Inga konstaterade kränkningar till sjöss har rapporterats. Dock rapporterar Försvarsmakten att det skett möjlig främmande undervattensverksamhet. har 13 konstaterade kränkningar av svenskt luftrum skett. Av dessa är 8 möjliga att hänföra till fel utnyttjande av flygtillstånd. Insats med incidentjakt har gjorts vid ett flertal tillfällen. Ytstridsförbanden har varit insatta inom ramen 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Ubåtsförbandet har genomfört operativa spaningsföretag. Minkrigsförbandet har utfört flera uppdrag avseende sjöammunitionsröjning och säkerhetsskydd. Sammantaget bedömer regeringen att Försvarsmakten upprätthållit beredskap och upptäckt samt ingripit mot kränkningar i allt väsentligt i enlighet med de krav regeringen ställt. I fråga om Försvarsmaktens uppgift att stärka samhället vid svåra påfrestningar på samhället i fred har myndigheten på den centrala nivån deltagit i samverkansmöten med de myndigheter som har ett särskilt ansvar om en svår påfrestning skulle inträffa, bl.a. , , , och . Planeringen har fördjupats inom de områden där den ansvariga civila myndigheten har preciserat sitt behov av stöd. Det gäller bl.a. och störningar inom elförsörjningen samt och kärnenergiolyckor. På den regionala nivån har militärdistrikten anordnat eller deltagit i regionala samverkansmöten. Sådana samverkansmöten har hållits inom alla fyra militärdistrikten med deltagare från länsstyrelser, landsting, länspolismyndigheter och övriga regionala organ. Försvarsmakten har vidare samverkat med sjukvården för att förbereda och klarlägga Försvarsmaktens förmåga att stödja den civila sjukvården. Samarbetet har bl.a. gällt samverkan med och beredskapsplanering. Försvarsmakten är vidare representerad i de arbetsgrupper inrättat inom katastrofmedicinområdet. I fråga om konkreta samarbetsprojekt kan följande nämnas. -Samverkan med om möjligheterna att transportera ambulans med patient i Tp 84-flygplan. -Samverkan med i om att transportera patient med högsmittsam sjukdom i specialutrustad ambulans i Tp 84-flygplan. -Samverkan med och om att organisera en central fältepidemiologisk grupp. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 -Fjällräddningsövning tillsammans med . Försvarsmakten skall genomföra sitt stöd till samhället inom ramen för verksamhetsgrenen stöd till samhället. Verksamheten inrymmer, förutom uppgiften att stärka samhället vid svåra påfrestningar på samhället, också stöd vid räddningstjänst samt annat stöd. Försvarsmakten har upprätthållit beredskap för stöd till samhället genom sin normala verksamhet. De insatser som har genomförts samt övningar med representanter från militära och civila ledningsorgan bl.a. övningen har successivt ökat Försvarsmaktens beredskap och förmåga. Övningen var en för Försvarsmakten och ett antal civila myndigheter gemensam övning av ledning och informationsverksamhet för att utveckla samverkan och samordning i samhället i fred och under en krisutveckling. Försvarsmakten har utöver stödet med helikopter lämnat stöd till civila myndigheter och organ vid ett stort antal tillfällen. Ungefär 200 insatser har avsett ammunitionsfynd och röjning av ammunition. Ungefär 100 insatser har gällt eftersökning av försvunna personer. Stödet i övrigt har avsett bl.a. brandsläckning och transporter samt insatser orsakade av väderförhållanden såsom översvämningar och snöoväder. En viktig del i Försvarsmaktens stöd till samhället är stödet med helikopter. Regeringen anser att det finns skäl att redovisa detta stöd särskilt. Helikopterflottiljen har upprätthållit dygnetrunt beredskap med helikopter för räddning vid , och i enlighet med avtalet med . upphörde Försvarsmaktens motsvarande åtaganden i och . Totalt genomförde förbanden drygt 220 räddningsuppdrag efter larm från den gemensamma flyg- och sjöräddningscentralen. Efter begäran av räddningsledare i övrigt genomförde Helikopterflottiljen drygt 70 uppdrag i samband med räddningstjänst. Uppdragen avsåg bl.a. brandbekämpning, eftersökning av försvunna personer och fjällräddning. Inom ramen för nödhelikoptersystemet genomfördes ca 25 sjuktransporter. Helikopterflottiljen genomförde också en sjöräddningsövning på i samverkan med civila organ och en miljösaneringsövning vid upphörde Försvarsmaktens avtal med om sjuktransporthelikopter. Fram till dess hade Försvarsmakten utfört ca 490 uppdrag för . Genom verksamheten har Försvarsmakten utvecklat sin förmåga att samverka med civila myndigheter och ställa resurser till förfogande. Regeringen anser att Försvarsmakten har genomfört verksamheten inom stöd till samhället på det sätt regeringen avsett. Regeringen konstaterar att verksamheten är fortsatt av betydelse för samhället och att gjorda insatser även uppskattas av berörda människor. Förmågan att följa och bedöma underrättelseunderlaget i vid mening har stärkts inom , som en följd av det arbete med samordning och inriktning av försvarsunderrättelsemyndigheterna som funktionen för säkerhetspolitiska underrättelsefrågor bedriver. Processen att tydligare inrikta försvarsunderrättelsemyndigheterna har fortsatt att utvecklas under verksamhetsåret. I det arbetet har kunnat konstateras ett ökande behov av underrättelser av civil karaktär och sådana underrättelsebehov som föranleds av eventuella deltagande i internationella insatser. Regeringens särskilda inriktning av försvarsunderrättelsemyndigheterna har inneburit att dessa kunnat bidra med ett relevant och efterfrågat underlag till stöd för den svenska utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken. Regeringen beslutade om direktiv (dir. 2001:120) till en särskild utredare att kartlägga och analysera myndigheternas och de övriga offentliga organens samlade beredskap och förmåga att förhindra, bekämpa och i övrigt hantera omfattande terroristattentat och andra likartade extraordinära händelser i . Utredaren, som redovisade resultatet av sitt arbete (vår beredskap efter SOU 2003:32) , pekar på vissa oklarheter i lagen (2000:130) om försvarsunderrättelseverksamhet vad avser bl.a. försvarsunderrättelsemyndigheternas möjligheter att inhämta underrättelser om andra förhållanden än yttre militära hot. Förslagen i betänkandet bereds i (). överlämnades också betänkandet en översyn (SOU 2003:30) till (Försvarsdepartementet). Utredaren pekar i betänkandet på vissa behov av en översyn av den rättsliga regleringen av FRA:s verksamhet. Frågan bereds i (Försvarsdepartementet). Vidare överlämnade betänkandet Försvarsunderrättelseverksamhet och säkerhetstjänst Integritet Effektivitet (SOU 2003:34). I betänkandet lämnas förslag till bl.a. en lag om behandling av uppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och den militära säkerhetstjänsten och en lag om behandling av uppgifter i Försvarets radioanstalts underrättelseverksamhet. Förslagen i betänkandet bereds f.n. i (Försvarsdepartementet). Arbetet med att ominrikta försvarsunderrättelsemyndigheterna och förbättra graden av relevans av försvarsunderrättelseproduktionen fortsätter genom de uppdrag som givits försvarsunderrättelsemyndigheterna regleringsbrev. Den övergripande inriktningen av försvarsunderrättelsemyndigheterna är fortsatt giltig. 3.8.5.1 Utbildning, planering m.m. Regeringens bedömning: Förmågan till väpnad strid skall utgöra grunden för utbildning, planering m.m. Utbildnings- och övningsverksamheten bör inriktas mot att öka förmågan att verka inom ramen för operativt samordnade insatser. Förmågan att samverka med civila myndigheter bör vara fortsatt hög. Verksamheten bör även fortsättningsvis bedrivas så att utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar sker samordnat inom Försvarsmakten. Verksamhet och materielanskaffning skall prioriteras mot förbanden i förbandsgrupp 1 enligt den differentierade beredskap som redovisas i avsnitt 3.8.5.3. Resurser för förband i övriga förbandsgrupper skall endast avdelas så att flexibilitet skapas att innehålla de differentierade beredskapskraven. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 6