prop · GS0324 · 2004-10-13 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:24 Internationell redovisning i svenska företag Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändringar i främst årsredovisningslagen och de särskilda årsredovisningslagarna som skall tillämpas av finansiella före- tag. Förslagen föranleds av en EG-förordning om tillämpning av interna- redovisningsstandarder (IAS-förordningen) och ändringar i de s.k. redovisningsdirektiven. IAS-förordningen innebär att noterade företag är skyldiga att vid upp- rättandet av sina koncernredovisningar tillämpa vissa enligt förordningen antagna internationella redovisningsstandarder. I propositionen lämnas förslag till klargörande bestämmelser om vilka svenska regler om kon- cernredovisning som dessa företag fortfarande skall tillämpa. Det görs bedömningen att såväl noterade som onoterade svenska företag även fortsättningsvis bör upprätta sina årsredovisningar med tillämpning av svensk redovisningslagstiftning i stället för på grundval av IAS-förord- ningen. Vissa begränsade ändringar görs i årsredovisningslagarna så att svenska företag ges större möjlighet att tillämpa internationella redo- visningsprinciper inom ramen för svensk lag. Dessutom föreslås att ono- terade företag ges möjlighet att upprätta sina koncernredovisningar enligt de internationella redovisningsprinciper som har antagits på grundval av IAS-förordningen. I propositionen behandlas också vissa anpassningar i rörelselagstift- ningen för de banker och försäkringsföretag som tillämpar de enligt IAS- förordningen antagna redovisningsstandarderna eller de nya redovis- ningsprinciperna i årsredovisningslagarna. De nya reglerna föreslås träda i kraft . Enligt för- slaget skall dock vissa av de föreslagna reglerna kunna tillämpas först fr.o.m. det första räkenskapsåret som inleds efter utgången av . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om tidpunkt för vissa företags tillämpning av och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av 2.2Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)......................................................................... 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag ..... Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag ..... 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag................................... 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag................................... 2.7Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713)......................................................................... 2.8Förslag till lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut 2.9Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)....................................................................... Ärendet och dess beredning............................................................. EG:s rättsakter avseende företagens redovisning ............. Svensk kompletterande normgivning ............................... En EG-förordning om tillämpning av Vilka företag måste redovisa enligt de av kommissionen antagna standarderna? Vad krävs av en redovisning för att den skall anses uppfylla IAS-förordningens Samspelet mellan EG-rätten och nationell lagstiftning .... Samspelet mellan IAS-förordningen och Skillnaden mellan IAS/IFRS och svensk Tillämpning av IAS/IFRS i svenska företag ................................... Bör möjligheterna att tillämpa IAS/IFRS utökas?............ 5.2Hur bör valmöjligheterna i IAS-förordningen utnyttjas för icke-finansiella företag? 5.3Hur bör valmöjligheterna i IAS-förordningen utnyttjas för 5.4I vilka delar skall årsredovisningslagarna fortfarande 5.4.2Vilka bestämmelser i årsredovisningslagarna skall tillämpas av företag som omfattas av 5.4.3Vilka bestämmelser i årsredovisningslagarna för finansiella företag skall tillämpas av de företag som omfattas av IAS-förordningen? Tillämpning av internationella redovisningsprinciper inom ramen Vilka ändringar bör göras i ÅRL? Indelningen av tillgångar, avsättningar och skulder i kortfristiga och långfristiga poster...88 6.2.3Redovisning av andelar i intresseföretag i 6.2.4Värdering av vissa tillgångar till verkligt 6.2.5Hur skall skyldigheten att lämna upplysningar i förvaltningsberättelsen fullgöras?................. 6.2.6Skyldigheten att upprätta koncernredovisning för mindre koncerner ...................................... 6.2.7Begränsningen i undantaget från skyldigheten att upprätta koncernredovisning för 6.2.8Skall företag som tillämpar IAS-förordningen tillämpa samma värderingsprinciper i årsredovisningen som i koncernredo- 6.2.9Redovisning av dotterföretag i Vissa övriga anpassningar till IAS/IFRS...... 6.3Vilka ändringar bör göras i årsredovisningslagarna för finansiella företag?.......................................................... 6.3.2Redovisning av andelar i intresseföretag i årsredovisningen samt värdering av vissa tillgångar till verkligt värde .......................... Indelningen av balansräkningens poster....... 6.3.4Redovisning och värdering av finansiella instrument i försäkringsföretag..................... 6.3.5Alternativ värdering till verkligt värde i Redovisning och värdering av tecknande av försäkringsavtal....................... Orealiserade vinster och kapitalskydd........................................... Kapitalskyddet i associationsrätten................................. 7.2Kapitalskyddet i rörelsereglerna för finansiella företag..126 Orealiserade vinster i icke-finansiella företag ................ Orealiserade vinster m.m. i finansiella företag ............... Kapitaltäcknings- och solvensfrågor i finansiella företag............. 8.2Bör det införas en särskild kapitaltäcknings- eller Bör IAS-förordningen gälla för alla företag? Konsekvenser av förslagen............................................................ Konsekvenser för små företag ........................................ Särskilda konsekvenser för finansiella företag ............... 12.1Förslaget till lag om tidpunkt för vissa företags tillämpning av och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redovisningsstandarder....................... 12.2Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554)..................................................................... 12.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag ...162 12.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag ...169 12.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag................................. 12.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag................................. 12.7Förslaget till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713)....................................................................... 12.8Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut 12.9Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)..................................................................... och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av och rådets direktiv /51 EG.......... internationell redovisning i svenska företag (SOU 2003:71) .................................................................... Internationell redovisning i svenska företag (SOU 2003:71) .................................................................... Bilaga 5 Remissinstanser som yttrat sig över Bilaga 6 Sammanfattning av promemoria Särskilda frågor rörande finansiella företag som tillämpar Särskilda frågor rörande finansiella företag som tillämpar internationella redovisningsstandarder (dnr Fi2003/2278) .249 Bilaga 8 Remissinstanser som yttrat sig över Bilaga 9 Sammanfattning och författningsförslag i promemoria om Fördelning av överskott m.m. i livförsäkringsbolag................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om tidpunkt för vissa företags tillämpning av Europaparla- mentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redovisningsstandarder, 2.lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554), 3.lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kredit- institut och värdepappersbolag, 4.lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kredit- institut och värdepappersbolag, 5.lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkrings- företag, 6.lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkrings- företag, 7.lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713), 8.lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag, 9.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 2.1Förslag till lag om tidpunkt för vissa företags tillämp- ning av och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämp- ning av internationella redovisningsstandarder Härigenom föreskrivs följande. Ett företag som omfattas av artikel 4 i och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om tillämpning av internationella redovisningsstandarder och som endast har skuldebrev noterade på en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någon annan reglerad marknad behöver inte tillämpa förordningen förrän för räkenskapsår som inleds närmast efter . Denna lag träder i kraft . b) hänsyn skall tas till alla eko- nomiska förpliktelser som är hän- förliga till räkenskapsåret eller tidigare räkenskapsår, även om dessa förpliktelser blir kända först efter räkenskapsårets utgång men före upprättandet av årsredovis- ningen, och att 2.2Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) Härigenom föreskrivs i fråga om årsredovisningslagen (1995:1554)1 dels att 7 kap. 24 § och rubriken närmast före 7 kap. 24 § skall upphöra dels att 2 kap. 4 §, 4 kap. 3, 4, 6, 9 och 14 d §§, 5 kap. 14 och 15 §§, 7 kap. 2, 3, 8, 12, 18, 22 §§ samt bilaga 1 skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas sex nya paragrafer, 3 kap. 4 a §, 4 kap. 13 a, 14 f och §§ samt 7 kap. 32 och 33 §§, samt närmast före 4 kap. 13 a och 14 f §§ och 7 kap. 32 § nya rubriker av följande lydelse. Vid upprättandet av balansräkningen, resultaträkningen och noterna skall följande iakttas: 1.Företaget skall förutsättas fortsätta sin verksamhet. 2.Samma principer för värdering, klassificering och indelning av de olika posterna och, i förekommande fall, delposterna skall konsekvent tillämpas från ett räkenskapsår till ett annat. 3.Värderingen av de olika posterna och, i förekommande fall, delposterna skall göras med iakttagande av rimlig försiktighet. Detta innebär särskilt att a) endast under räkenskapsåret konstaterade intäkter får tas med i resultaträkningen, b) hänsyn skall tas till alla förutsebara och möjliga förluster och ekonomiska förpliktelser som är hänförliga till räkenskapsåret eller tidigare räkenskapsår, även om dessa förluster eller förplikt- elser blir kända först efter räken- skapsårets utgång men före upprättandet av årsredovisningen, och att c) hänsyn skall tas till värdenedgångar oavsett om resultatet för räkenskapsåret är en vinst eller en förlust. 4.Intäkter och kostnader som är hänförliga till räkenskapsåret skall tas med oavsett tidpunkten för betalningen. 5.De olika beståndsdelar som balansräkningens poster och, i förekommande fall, delposter består av skall värderas var för sig. 6.Tillgångar och avsättningar eller skulder får inte kvittas mot varandra. Inte heller får intäkter och kostnader kvittas mot varandra. 1Senaste lydelse av 7 kap. 24 § 1999:1112. 2Senaste lydelse 1999:1112. Den ingående balansen för ett räkenskapsår skall stämma överens med den utgående balansen för det närmast föregående räkenskapsåret. Om det finns särskilda skäl och det är förenligt med 2 och 3 §§, får avvikelse göras från vad som föreskrivs i första stycket. I så fall skall upplysning om skälen för avvikelsen och en bedömning av dess effekt på företagets ställning och resultat lämnas i en not. 4 §§ får företag som avses i andra stycket dela upp anläggningstill- samt skulder och avsättningar i kortfristiga och långfristiga pos- ter, om det är förenligt med 2 kap. 2 och 3 §§. Bestämmelserna i första stycket 1. företag som omfattas av en med tillämpning av de interna- och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av om eller skuldebrev är noterade vid en börs, en auktoriserad marknads- plats eller någon annan reglerad upp till belopp motsvarande ut- upp till belopp motsvarande ut- eller tillverkning (anskaffnings- värdet), om inte annat följer av 4 värdet), om inte annat följer av 4 6 §, 12 §, 14 a § eller 14 e §. 6 §, 12 §, 13 a §, 14 a §, 14 e § eller 14 f §. I anskaffningsvärdet för en förvärvad tillgång skall räknas in, utöver inköpspriset, utgifter som är direkt hänförliga till förvärvet. 3 Senaste lydelse 2003:774. I anskaffningsvärdet för en tillverkad tillgång skall räknas in, utöver sådana kostnader som direkt kan hänföras till produktionen av tillgången, en skälig andel av indirekta tillverkningskostnader. Ränta på kapital som har lånats för att finansiera tillverkningen av en tillgång får räknas in i anskaffningsvärdet till den del räntan hänför sig till tillverkningsperioden. Om ränta har räknats in i anskaffningsvärdet, skall upplysning om detta och det belopp som har räknats in lämnas i en not. Utgifter för värdehöjande förbättringar av en tillgång får räknas in i an- skaffningsvärdet, om de har lagts ned under räkenskapsåret eller balan- serats . gränsad ekonomisk livslängd skall gränsad nyttjandeperiod skall skri- skrivas av systematiskt över denna vas av systematiskt över denna Den ekonomiska livslängden för Nyttjandeperioden för en im- som avses i 2 § skall anses uppgå avses i 2 § skall anses uppgå till till högst , om inte en annan högst , om inte en annan med rimlig grad av med rimlig grad av säkerhet kan fastställas. säkerhet kan fastställas. tillämpas, skall det i en not lämnas tillämpas, skall det i en not lämnas upplysning om detta. upplysning om detta. i så fall också anges skälen för den i så fall också anges skälen för den ning får dock tillämpas, om det finns särskilda skäl och är fören- ligt med 2 kap. 2 och 3 §§. Ett aktiebolags eller en ekono- misk förenings materiella eller finansiella anläggningstillgångar som har ett tillförlitligt och be- stående värde som väsentligt över- stiger bokfört värde enligt 3 §, 4 § första stycket, 5 § förstatredje styckena och 12 § får skrivas upp till högst detta värde. Uppskriv- ning får dock ske endast om upp- skrivningsbeloppet används för avsättning till en uppskrivnings- fond eller, i aktiebolag, för ökning av aktiekapitalet genom fond- Ett aktiebolags eller en ekono- misk förenings anläggningstill- gångar som har ett tillförlitligt och bestående värde som väsentligt överstiger bokfört värde enligt 3 §, 4 § första stycket, 5 § förstatredje styckena och 12 § får skrivas upp till högst detta värde. Uppskriv- ning får dock ske endast om upp- skrivningsbeloppet används för avsättning till en uppskrivnings- fond eller, i aktiebolag, för ökning av aktiekapitalet genom fond- emission eller nyemission. 4 Senaste lydelse 1999:1112. emission eller nyemission. I samband med uppskrivningar skall det i en not lämnas upplysning om hur uppskrivningsbeloppet har behandlats skattemässigt. Avskrivningar och nedskrivningar av den tillgång som har skrivits upp skall efter uppskrivningen beräknas med utgångspunkt i det uppskrivna värdet. Omsättningstillgångar skall, om Omsättningstillgångar skall, om inte annat följer av 10 §, 12 §, inte annat följer av 10 §, 12 §, 14 a § eller 14 e §, tas upp till det 13 a §, 14 a §, 14 e § eller 14 f §, lägsta av anskaffningsvärdet och tas upp till det lägsta av anskaff- värdet på balansdagen. Med anskaffningsvärde förstås, om inte annat följer av 11 §, utgifterna för tillgångens förvärv eller tillverkning. Vid bestämmandet av an- skaffningsvärdet tillämpas 3 § andrafjärde styckena. Med nettoförsäljningsvärde avses försäljningsvärdet efter avdrag för beräknad försäljningskostnad. Om det finns särskilda skäl, får återan- skaffningsvärdet, i förekommande fall med avdrag för inkurans, eller något annat värde som är förenligt med 2 kap. 2 och 3 §§ användas i stället för nettoförsäljningsvärdet. Med återanskaffningsvärde avses det belopp som motsvarar den utgift för anskaffandet som företaget skulle ha haft, om tillgången anskaffats på balansdagen. Om företaget drivs av en fysisk person eller ett dödsbo, får djur i jordbruk eller renskötsel värderas till det värde som fastställs av . Redovisning enligt kapitalandels- metoden Företag som avses i 3 kap. 4 a § andra stycket får redovisa andelar i intresseföretag i balansräkningen och resultaträkningen med tillämpning av bestämmelserna i 7 kap. 2529 §§, om det är förenligt med 2 kap. 2 och 3 §§. Om värdering sker enligt 14 a §, skall värdeförändringen sedan före- gående balansdag redovisas i resultaträkningen. I följande fall gäller att värdeförändringen skall redovisas i en fond för verkligt värde i stället för i resultaträkningen: 5Senaste lydelse 2003:1142. 6Senaste lydelse 2003:774. 1.värdeförändringen avser ett säkringsinstrument och de tillämpade principerna för säkringsredovisning tillåter att en del av eller hela värdeförändringen inte redovisas i resultaträkningen, eller 2.värdeförändringen är orsakad av en kursförändring på en monetär post som utgör en del av företagets nettoinvestering i en utländsk enhet. En värdeförändring på en finansiell tillgång som inte innehas för handelsändamål och inte heller är ett derivatinstrument får redovisas i fonden för verkligt värde i stället för i resultaträkningen. När det inte längre finns skäl att När det inte längre finns skäl att redovisa ett belopp i fonden för redovisa ett belopp i fonden för verkligt värde, skall fonden juste- verkligt värde, skall fonden juste- ras och beloppet i stället tas upp i Värdering av vissa tillgångar till Företag som avses i 3 kap. 4 a § andra stycket får ta upp biologiska tillgångarnas verkliga värde, det är förenligt med 2 kap. 2 och Det verkliga värdet skall be- stämmas på grundval av tillgån- gens marknadsvärde. Värdering enligt första stycket får ske enbart om samtliga företa- gets tillgångar inom samma kate- gori värderas på samma sätt. Om en biologisk tillgång eller en förvaltningsfastighet värderas till verkligt värde enligt 14 f §, skall värdeförändringen redovisas i resultaträkningen. Om någon annan tillgång som avses i 14 f § värderas enligt den paragrafen, skall värdeföränd- ringen sedan föregående balans- dag redovisas i fonden för verkligt värde. En värdeökning skall i stället redovisas i resultaträkning- en, om den utgör en återföring av en tidigare kostnadsförd värde- nedgång på samma tillgång. En värdeminskning skall redovisas i resultaträkningen, om den över- stiger vad som har redo- visats som en värdeökning på samma tillgång i fonden för verk- När det inte längre finns skäl att redovisa ett belopp i fonden för verkligt värde, skall fonden juste- Ett aktiebolags eget kapital skall Ett aktiebolags eget kapital skall delas upp i bundet eget kapital och delas upp i bundet eget kapital och fritt eget kapital eller ansamlad fritt eget kapital eller ansamlad Under bundet eget kapital Under bundet eget kapital skall tas upp aktiekapital, över- skall tas upp aktiekapital, över- kursfond, uppskrivningsfond och Under fritt eget kapital eller ansamlad förlust skall tas upp Under fritt eget kapital eller an- fria fonder, var för sig, balanserad samlad förlust skall tas upp fria vinst eller förlust samt vinst eller fonder, var för sig, balanserad förlust för räkenskapsåret. vinst eller förlust samt vinst eller serad förlust och förlust för förlust för räkenskapsåret. räkenskapsåret tas därvid upp som serad förlust och förlust för räkenskapsåret tas därvid upp som Förändringar i eget kapital jämfört med föregående års balansräkning skall specificeras. Vid förvärv av egna aktier skall fritt eget kapital minskas med utgiften för förvärvet. Vid överlåtelse av egna aktier skall fritt eget kapital ökas med inkomsten från överlåtelsen. Vid aktiekapitalet skall antalet aktier anges. Består aktiekapitalet av aktier av olika slag, skall motsvarande uppgift lämnas för varje aktieslag. kapital skall delas upp i bundet kapital skall delas upp i bundet eget kapital och fritt eget kapital eget kapital och fritt eget kapital bundet eget kapital skall tas upp bundet eget kapital skall tas upp inbetalda eller genom insats- inbetalda eller genom insats- uppskrivningsfond och reservfond. uppskrivningsfond, reservfond och insatser skall redovisas var för sig. Under fritt eget kapital eller redovisas var för sig. ansamlad förlust skall tas upp fria eget kapital eller ansamlad förlust 7Senaste lydelse 2000:73. 8Senaste lydelse 1999:1112. fonder, var för sig, balanserad skall tas upp fria fonder, var för Prop. vinst eller förlust samt nettovinst sig, balanserad vinst eller förlust eller förlust för räkenskapsåret. samt nettovinst eller förlust för Balanserad förlust och förlust för räkenskapsåret tas därvid upp som och förlust för räkenskapsåret tas därvid upp som avdragsposter. Förändringar i eget kapital jämfört med föregående års balansräkning skall specificeras. Vad som sägs i första stycket om insats gäller också upplåtelseavgift i en bostadsrättsförening. Ett moderföretag som är dotterföretag behöver inte upprätta koncern- redovisning, om 1.företaget och dess samtliga dotterföretag omfattas av en koncern- redovisning som upprättas av ett överordnat moderföretag, 2.det överordnade moderföretaget lyder under lagstiftningen i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, och 3.det överordnade moderföretagets koncernredovisning har upprättats och reviderats enligt den lagstiftning som i den staten har tillkommit i enlighet med Europeiska gemenskapernas direktiv av om sammanställd redovisning (83/349/EEG). Första stycket gäller även om något dotterföretag av skäl som anges i 5 § andra eller tredje stycket inte omfattas av den upprättade koncern- redovisningen. Ett moderföretag som med stöd av första stycket inte självt har upp- rättat någon koncernredovisning skall ge in det överordnade moder- företagets koncernredovisning och koncernrevisionsberättelse till regist- reringsmyndigheten enligt bestämmelserna i 8 kap. 3 §. Registrerings- myndigheten skall på det sätt som anges i 8 kap. 4 § kungöra att hand- lingarna har getts in. Om handlingarna inte är avfattade på svenska, får registreringsmyndigheten förelägga moderföretaget att ge in en bestyrkt översättning till svenska. Sådant föreläggande skall utfärdas om någon begär det. Om moderföretaget, i fall det hade upprättat en koncernredo- visning, enligt 8 kap. 3 och 16 §§ inte skulle ha varit skyldigt att ge in denna och koncernrevisionsberättelsen till registreringsmyndigheten, skall vad som i nämnda paragrafer sägs om att handlingarna skall hållas tillgängliga i stället tillämpas på det överordnade moderföretagets koncernredovisning och koncernrevisionsberättelse. Första stycket gäller inte, 1.om delägare som har en kapitalandel i moderföretaget på senast före räkenskapsårets utgång hos moder- företagets styrelse eller motsvarande ledningsorgan har krävt att koncern- redovisning skall upprättas, eller 2. om andelarna i moderföre- taget eller skuldebrev som moder- företaget har utfärdat är inregist- 2. om andelarna i moderföre- taget eller skuldebrev som moder- företaget har utfärdat är noterade 9 Senaste lydelse 1999:1112. rerade på en börs inom Euro- vid en börs, en auktoriserad