prop · GR031d5 · 2004-01-01 00:00:00 — Re- geringen gav vidare i uppdrag att inspektera ett urval av polismyndigheterna med avseende bl.a. på hur arbetet mot narkotikabrottsligheten är organiserat och dimensionerat samt hur samverkan inom och mellan polismyndigheter fungerar. Uppdraget redovisades och bereds i . begäran om en resultatskrivelse som omnämns ovan under Vissa brottstyper omfattar också utredning och lagföring. redovisning av polisens narkotikabekämpning visar att polisen fortsatt håller arbetet på en hög nivå. Antalet anmälda brott, dvs. utredningar initierade av polisen själv, har ökat påtagligt och genomströmningstiderna har förkortats. Myndigheterna har initierat projekt, insatser och åtgärder, både i brottsförebyggande och brottsbekämpande syfte, och positiva resultat kan skönjas. Flera myndigheter har också utvecklat sina organisationer i syfte att kraftsamla och ägna särskild uppmärksamhet åt specifika grupper, platser och typer av narkotikabrott. Beslagens utveckling, den totala ökningen av antalet brott och en rad faktorer, som ofta ligger utanför ramen för polisens möjligheter att påverka, är dock illavarslande. Polisen rapporterar exempelvis om svårigheter i narkotikabekämpningen som utvecklingen av narkotikabrott i samband med Internet, en ökande användning av mobiltelefoner i samband med överlåtelser och förändrade mönster i narkotikamissbruket, t.ex. avseende syntetiska droger. Utvecklingen på narkotikaområdet, polisens goda, men uppenbarligen inte tillräckliga insatser och regeringens intentioner med den nationella handlingsplanen mot narkotika leder sammantaget till slutsatsen att polisen måste sträva efter en ytterligare vidareutveckling av det brottsbekämpande arbetet mot narkotika. Detta ligger inom ramen för arbetet med att uppfylla målet för verksamhetsområdet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Områden som bör utvecklas inkluderar bl.a. att på ett systematiskt sätt ta till vara de erfarenheter som vinns i myndigheternas projekt, insatser, åtgärder samt organisatoriska utveckling. I detta ligger också att ytterligare utveckla samverkan med tullen, åklagarna och . Vidare bör det problemorienterade underrättelseledda polisarbetet, inklusive gränskontroller, utvecklas som ett verktyg i bekämpningen av narkotika. Redovisningen av inspektionsuppdrag samt den kommande redovisningen av Brottsförebyggande rådets uppdrag ger här underlag för fortsatta överväganden och åtgärder. Det förändrings- och utvecklingsarbete som äger rum inom ramen för En nationell polis har stor betydelse också för en utveckling av narkotikabekämpningen, inte minst när det gäller kriminalunderrättelseverksamheten. En försumbar andel av den brukade narkotikan produceras i och en ökad inblandning av gränsöverskridande brottslighet i narkotikahanteringen har observerats. Det finns därför anledning att ytterligare utveckla det internationella polissamarbetet mot narkotika. I tillägg till vad som sägs i avsnittet om integrering av det internationella polissamarbetet uppmärksammar här den utvärdering av polisens roll i narkotikabekämpningen som genomförts inom den Europeiska Unionen flera viktiga punkter. Våldsbrott mot kvinnor och barn Antalet anmälda brott om våld mot kvinna har ökat. Även antalet anmälda misshandelsbrott mot barn har ökat, såväl i åldersgruppen som . Flera polismyndigheter menar att det finns ett stort mörkertal och att den faktiska brottsligheten är svårbedömd. Polisen i och bedömer att ökningen av den anmälda brottsligheten är ett resultat av ett minskat mörkertal. Polisen i hänvisar till en utbyggnad av familjevåldsenheter som lett till att fler brott uppdagas. Polisen i har med hjälp av informationsinhämtning från hälso- och sjukvården, brottsofferjourer och Alla Kvinnors hus bedömt att minskningen av den anmälda brottsligheten som skett i länet avspeglar en minskning av den faktiska brottsligheten. De flesta polismyndigheterna, däribland Polisen i , och , har utsett utredare med särskild kompetens för att utreda våld mot kvinnor och barn. Polisen i och har låtit samlokalisera polisens handläggare i dessa ärenden med åklagare för att åstadkomma en effektivare brottsutredningsverksamhet. Flertalet av polismyndigheterna har redovisat att de genom fortlöpande interna diskussioner och utbildningsinsatser ökat personalens motivation och förbättrat förstahandsåtgärderna. Genom regelbundna möten med åklagare har arbetsmetoderna utvecklats och förbättrats. Ex- empel på detta är direktkontakt med åklagare från brottsplatsen, skriftliga utredningsdirektiv och snabbare informationsflöde mellan utredare och förundersökningsledare. Åtgärder har också vidtagits för att vidareutveckla polisens bemötande och stöd till brottsoffer och vittnen i samband med utredning och lagföring. De åtgärder som vidtagits inom utredningsverksamheten när det gäller våld mot kvinnor avser i allt väsentligt även utredning av våld mot barn. Därtill kommer speciella åtgärder för barn vilka främst har varit: -tillgång till särskilt utbildade utredare för förhör med barn, -tidig kontakt med vårdnadshavare, -kortare handläggningstider, -anpassade väntrum för anhöriga, -förhörsrum för videoinspelning och -förbättrade rutiner för underrättelse till . En särskild omständighet som endast avser våld mot barn är att barn i ökad utsträckning, även i de fall barnet inte utsatts för brott, anges som målsägande i samband med våld inom en familj. En betydligt större andel av våld mot barn upp än vad som i övrigt gäller för våldsbrottslighet. De åtgärder som vidtagits inom området våld mot kvinnor och barn bedöms bl.a. ha ökat kunskapen om dessa brottstyper avsevärt. Polisens arbete mot våld i nära relationer är på rätt väg. Det brottsförebyggande arbetet har utvecklats som polisens kompetens att utreda dessa brott ökar. Det är tydligt att det vid polismyndigheterna finns engagemang och kompetens för att såväl stödja och hjälpa brottoffren, som att öka lagföringen. visar statistiken att antalet anmälda misshandelsbrott mot man och mot kvinna, samt uppklaringsprocenten av dessa, utvecklats ungefär på samma sätt både antalsmässigt och i jämförelse polismyndigheterna emellan. En stickprovsundersökning bland polismyndigheterna genomförd av 2002 visade att inte heller genomströmningstiderna skilde sig signifikant mellan misshandel mot kvinna respektive mot man. De omfattande insatser som görs inom polisen avspeglas alltså inte i statistiken. Polisens arbete mot våld i nära relationer skall därför utvecklas ytterligare. Polisen bör bland annat överväga om lagen om besöksförbud kan utnyttjas i högre utsträckning som ett instrument för att förebygga brott. Enligt Brottsförebyggande rådets rapport (BRÅ Rapport 2003:2) utnyttjas denna möjlighet endast vid ett fåtal polismyndigheter. Övriga polismyndigheter uppger enligt rapporten att de agerar först när överträdelser anmäls. Få polismyndigheter har utarbetade rutiner för aktiv och löpande uppföljning av besöksförbud som utfärdas i området. En anledning till att det förebyggande arbetet på många håll inte fungerar tillfredsställande är enligt BRÅ att det finns stora brister i polisens interna informationsspridning. De flesta polismyndigheter saknar rutiner för att göra ett beslut om besöksförbud tillgängligt inom myndigheten. Det finns ett fåtal polismyndigheter som arbetar aktivt med löpande uppföljning av utfärdade besöksförbud. Erfarenheterna från dessa myndigheter bör spridas till alla polismyndigheter. Regeringen anser att ovan nämnda BRÅ-rap- port bör utgöra en grund för polisens fortsatta arbete med att förbättra rutinerna kring besöksförbud. Arbetet skall också intensifieras när det gäller att öka andelen uppklarade brott och förkorta genomströmningstiderna. En kvinna som hotas av en närstående befinner sig i en utsatt och pressad situation. Skyndsam utredning och lagföring av brottet är därför av stor betydelse för att brottsoffret dels skall orka igenom rättsprocessen och dels inte riskera att utsättas för ytterligare våldshandlingar. Regeringen vill också betona vikten av att polisen håller en fortsatt hög 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ambitionsnivå när det gäller att utveckla bemötandet av dessa brottsoffer. Även barn är en mycket utsatt grupp. Antalet anmälda våldsbrott mot barn ökar. Studier visar dock att detta i huvudsak beror på en ökad anmälningsbenägenhet. Det positivt att uppklaringen av dessa brott är jämförelsevis hög och att polisen arbetar aktivt för att korta genomströmningstiderna. Statistik från visar att har antalet anmälda våldsbrott och antalet för dessa misstänkta personer ökat betydligt mer än antalet lagförda personer. Andelen våldsbrottsärenden som redovisas till åklagare har fortsatt att minska 2002 från till . statistik visar att antalet inkomna våldsbrottsärenden har ökat jämfört med . Misshandel utomhus har ökat nationellt men det är stora skillnader mellan polismyndigheterna. Skillnaderna beror enligt sannolikt på att myndigheternas arbete i olika grad påverkat mörkertalet respektive den faktiska brottsligheten. Antalet olaga hot fortsätter att öka. sker många olaga hot med hjälp av elektroniskt medium vilket gör det svårare för polisen att identifiera gärningsmannen. Även antalet anmälda rån ökade till 8 970 och ligger på samma nivå som 2000. av alla anmälda rån är person- eller butiksrån. När det gäller samarbete med supporterklubbar och arrangörer har såväl polisen i som vidtagit åtgärder mot våld i anslutning till idrottsevenemang. Myndigheterna uppger att detta lokalt lett till faktiskt minskat våld vid och i anslutning till dessa evenemang. Det totala antalet utredningstimmar för våldsbrott har ökat jämfört med föregående år som antalet ärenden till åklagare har minskat . Genomströmningstiden minskade jämfört med och antalet balanserade våldsbrottsärenden har minskat jämfört med . Samtliga polismyndigheter anser att det på grund av mörkertalet är svårt att med hjälp av 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 förändringar i den anmälda brottsligheten bedöma hur den faktiska brottsligheten utvecklas. Vid polisen i visar dock medborgarundersökningar på en ökning av den faktiska våldsbrottsligheten. Regeringen ser med oro på ökningen av antalet våldsbrottsärenden . Antalet ärenden till åklagare och antalet lagförda personer har minskat trots ökade resurser. Ökningen av våldsbrott har lett till att en allt större andel av polisens resurser har lagts på sådan brottslighet. Detta har enligt troligen bidragit till att den redan låga uppklaringsprocenten för bl.a. tillgreppsbrotten har minskat ytterligare. Våldsbrott medför ofta ett stort lidande hos brottsoffer och anhöriga till dessa. Det är viktigt att polisen arbetar med att ytterligare förbättra sina utredningsrutiner i samband med våldsbrott. Det kan handla om tidiga utredningsinsatser, förbättrad dokumentation av skador, samt se över möjligheterna till ytterligare stöd till brottsoffer och vittnen. anmäldes 970 ekobrott, en minskning med jämfört med föregående år. Antalet balanserade ärenden var 1 2002 vilket innebär en minskning . minskade andelen ärenden till åklagare . Antalet anmälda ekobrott är i stort sett detsamma som föregående år. Regeringen ser positivt på utvecklingen av att antalet balanserade ärenden minskar. Den stora minskningen av antalet ärenden till åklagare är oroande. Att analysera orsaken till minskningen och vidta lämpliga åtgärder faller inom ansvar att uppfylla de mål som statsmakten har satt upp för verksamheten. Regeringen kommer att följa utvecklingen på området. Eftersom har ett nationellt samordningsansvar för ekobrottsbekämpningen kan det vara ändamålsenligt att polisen i sitt analysarbete tillvaratar de erfarenheter och den kunskap som finns vid . Brott med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska eller homofobiska inslag samt olaga diskriminering Säkerhetspolisen presenterar en årlig sammanställning av antalet anmälda brott med bl.a. främlingsfientliga, antisemitiska eller homofobiska motiv. Den tydligaste trenden i Sä- kerhetspolisens rapport är den markanta ökningen av brott med antifascistiskt/vänsterideologiskt eller djurrättsligt motiv. Antalet anmälda brott har inom denna kategori ökat till totalt 870 . Antalet anmälda djurrättsbrott är den kategori som av dessa ökade procentuellt mest . Det klart mest förekommande brottet var, , klotter. Antalet anmälningar om hets mot folkgrupp var enligt Säkerhetspolisens rapport 668 , vilket innebär en minskning med jämfört med föregående år. Antalet anmälda brott om olaga diskriminering var enligt årsredovisning 254 vilket är en ökning jämfört med . Åtgärder som vidtagits 2002 har främst bestått i två utvecklingskonferenser för polisens kontaktpersoner och åklagarnas samordnare där och Riksåklagaren varit arrangörer. Vidare genomfördes lokala utbildningsinsatser i nio polismyndigheter vad gäller denna brottslighet. Specialister inom utredningsverksamheten har också utbildats. Dessutom har rutinerna för att identifiera dessa ärenden och deras särskilda kännetecken vidareutvecklats. Kontakterna med Säkerhetspolisen och mellan utrednings- och kriminalunderrättelseverksamheten har stärkts. Särskilda rutiner för att identifiera och samordna ärenden av denna typ har införts och utvecklats. och Riksåklagaren har förstärkt samarbetet för att öka kvaliteten i utredningar av dessa brottstyper. För att ytterligare förbättra kompetensen inom rättsväsendet när det gäller diskrimineringsfrågor gav regeringen , , och i uppdrag att upprätta Strategierna skall i första hand omfatta diskriminering på grund av etnisk och religiös tillhörighet samt sexuell läggning. De skall syfta till ett långsiktigt, kontinuerligt och heltäckande arbete med diskrimineringsfrågor. Uppdragen skall redovisas till regeringen . Ett demokratiskt samhälle måste slå vakt om grundläggande principer som människors lika värde. Kampen mot denna brottslighet skall därför fortsätta med oförminskad intensitet inom polisen och övriga rättväsendet. Polisen har vidtagit en rad åtgärder som enligt regeringens bedömning är tillfredsställande för området som helhet. Endast ett fåtal polismyndigheter har emellertid redovisat särskilda insatser för homofobiska respektive antisemitiska brott samt för olaga diskriminering. Enligt beror detta sannolikt på att den anmälda brottsligheten vid flertalet polismyndigheter är så pass liten att den inte har ansetts motivera särskilda åtgärder. Regeringen anser att det mer tydligt bör framgå i polisens årsredovisning om så är fallet. Den ökning som rapporterats av brott med antifascistiskt/vänsterideologiskt eller djurrättsligt motiv är oroande. som det i vissa fall handlar om allvarliga brott som måste bekämpas kraftfullt, är det också ett tecken på att unga människor känner ett utanförskap, att de saknar möjlighet att påverka den politiska processen med demokratiska medel. Kännetecknande för de antifascistiska och vänsterideologiska grupperna är att deras förtroende för samhället och polisen är lågt. För att kunna bedriva ett effektivt förebyggande och utredande arbete bör polisen sträva efter att personalen har goda kunskaper om dessa rörelser och varför de begår brott. Enligt uppfattning är utvecklingen av polisens arbete med ungdomar i riskzonen svårtolkad. Antalet gånger misstänkta ungdomar förekommer i anmälningsregister i relation till ungdomar i åldersgruppen fortsätter att minska i förhållande till föregående 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 år vid alla polismyndigheter utom fyra. som antalet ungdomar totalt ökar minskar antalet misstänkta eller berörda ungdomar med samma procentsats. Även antalet individer som är misstänkta i relation till åldersgruppen är färre 2002 än de två föregående åren. Minskningen i förhållande till 2001 är . Antalet lagförda ungdomar visar inte motsvarande nedgång. Antalet ungdomsärenden har ökat . En förklaring till detta är enligt möjligheter till en förbättrad registrering som har införts . Andelen ärenden redovisade till åklagare eller socialförvaltning har varit ganska . Genomströmningstiden har minskat något . De åtgärder som vidtagits för att förkorta genomströmningstiden är desamma som för andra brottstyper. När brott där ungdomar är inblandade inträffar måste samhället ingripa snabbt och resolut. De ungdomar som begår brott måste i ett tidigt skede få stöd och hjälp från samhället med att komma tillrätta med sina problem. Det är vanligt att unga människor också är brottsoffer i samband med brott där gärningsmannen är minderårig. Det är viktigt att samhället ger extra stöd till unga brottsoffer för att deras tilltro till rättssystemet skall bestå. har huvudansvaret med att hjälpa unga lagöverträdare. Samverkan mellan polis och socialtjänst bör utvecklas vidare. Regeringen anser att det är bra att polisen fortsätter att utveckla ett problemorienterat underrättelselett arbete mot ungdomsbrottsligheten. Genom att kartlägga kriminella trender som exempelvis personrån med unga offer och gärningsmän kan polisen snabbare identifiera gärningsmän och förhindra nyrekrytering till vidare kriminalitet. Utvecklingen av ungdomsbrottsligheten är svårbedömd eftersom trenden är delvis motsägelsefull. Antalet ungdomsärenden har ökat . En av anledningarna till ökningen kan vara en förbättrad registrering som infördes . presenterade Stöld, våld och droger bland ungdomar i årskurs nio (BRÅ Rapport 2003:5). Rapporten visar att andelen ungdomar i årskurs nio som begått brott har minskat. Utvecklingen bör analyseras och om 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 det är ungdomsbrottsligheten som ökar bör polisen vidta åtgärder i samverkan med andra myndigheter för att vända trenden. Genomströmningstiden som är har minskat något men är i stort sett oförändrad jämfört . Det är angeläget att genomströmningstiden minskar, inte minst mot bakgrund av att det finns lagstiftning som reglerar den maximala tiden för ungdomsutredningar. Handel med människor för sexuella ändamål På regeringens uppdrag rapporterar om frågor som rör handel med kvinnor. Enligt rapporteringen har det skett en fortsatt ökning av informationsinflödet och antalet inkomna ärenden till . Trots ett ökat flöde av information är det svårt att bedöma huruvida det skett en faktisk ökning av antalet kvinnor som är offer för handel i . Ofta har tips om människohandel och prostitution visat sig egentligen röra svartarbete eller annan brottslighet, t.ex. narkotikabrott. Det har också framkommit i vissa undersökningar att kvinnor i prostitution haft uppehållstillstånd och varit väl etablerade i det svenska samhället. Med hänsyn till detta och att en hel del information aldrig blir bekräftad är det enligt vanskligt att dra slutsatsen att den faktiska handeln med kvinnor har ökat. Det finns heller inget som tyder på att handeln skulle ha minskat. gör därför bedömningen att liksom 2001 har mellan 200 och 500 kvinnor blivit utsatta för människohandel i . För att öka kunskapen om människohandel har genomfört årliga seminarier och utbildningar för berörda myndigheter. De utbildningsinsatser som har företagits har medfört en fortsatt ökad kunskap och beredskap inom polisen för att möta denna typ av brottslighet. Vid flera polismyndigheter i landet har man dessutom avsatt resurser för arbete mot människohandel, vilket lett till att brott av denna typ, och även annan brottslighet, uppdagats. Dessa satsningar har gett resultat och flera misstänkta hallickar och människohandlare som polisen haft information om ser ut att ha avbrutit sin verksamhet. Samordningen mellan , , åklagarmyn- digheterna och polismyndigheterna har också blivit bättre. indikerar emellertid att ambitionsnivån varierar mellan polismyndigheterna när det gäller att utreda ärenden rörande människohandel. En del myndigheter väljer att avsätta resurser till detta medan andra anser att utredningarna är alltför resurskrävande. Handel med människor för sexuella ändamål är en cynisk form av utnyttjande av i första hand kvinnor och barn. Det finns flera orsaker till denna brottslighet, men i huvudsak är fenomenet beroende av att det finns en marknad för att köpa och sälja kvinnor och barn. Insatser för att bekämpa efterfrågan på sexuella tjänster i mottagarländerna är därför av mycket stor betydelse. Det är också viktigt att polisens insatser för att stoppa exploatörerna intensifieras. Det skall inom varje polismyndighet finnas personal som har god kunskap om människohandel och prostitution och som är väl insatt i dess orsaker. Det är av stor betydelse att sådan kunskap också sprids till all personal som kan komma i kontakt den typen av brottslighet. Regelbundna utbildningsinsatser för relevant personal, exempelvis personalen vid gränskontrollen, är en viktig del i detta. Kunskaperna inom polisen behöver förbättras när det gäller offrens situation och hur dessa bör informeras och bemötas i exempelvis en förhörssituation. Dessa former av kompetenshöjning gäller i synnerhet poliser i gränsnära arbete, där en gränskontroll grundad på underrättelseinformation bör kunna utnyttjas bättre som ett verktyg i bekämpningen av människohandel. bedriver ett mycket viktigt arbete med att sprida kunskap om människohandel och att vara behjälpliga i utredningar som bedrivs lokalt. Regeringen anser att arbete som nationell rapportör bör fortgå för att bl.a. bibehålla den kunskap som upparbetats inom polisen när det gäller människohandel. Människohandeln är ett exempel på den utveckling som ägt rum av den grova, gränsöverskridande brottsligheten. Det gäller därför att förbättra det internationella polissamarbetet. Inte minst bör de möjligheter till informationsutbyte som erbjuds av Europol förbättras samt en integrering av det internationella arbetet i den nationella verksamheten drivas vidare. rativa polissamarbetet inom ramen för Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i och inom är andra områden där en utveckling bör ske, inte minst mot bakgrund av den förestående utvidgningen av EU och den därmed ökade vikten av regionalt samarbete. Antalet anmälda miljöbrott har minskat något jämfört med föregående år till 3 488. Antalet redovisade ärenden till åklagare har ökat till 686 jämfört med . Genomströmningstiden har ökat . Ärendebalansen har ökat sedan föregående år till 3 024 ärenden. En stor del av ärendena i balans är mindre allvarliga miljöbrott. har det blivit fler utredare med hög kompetens som utreder miljöbrott. De åtgärder som polismyndigheterna har vidtagit för att säkerställa specialistkompetens är huvudsakligen rekrytering och kompetensutveckling. bedriver kriminalunderrättelsetjänst inom miljöbrottsområdet och samarbetar med när det gäller utbildning av polis och åklagare. har i ett projekt i samarbete med initierat åtgärder för att höja kvaliteten på teknisk bevisning vid miljöbrott. Många polismyndigheter har utvecklat samverkansformer med länsstyrelserna, kommunerna, tillsynsmyndigheterna, lokala miljökontor, högskolor m.m. för att möta det ökade antalet miljöbrott. Regeringen ser positivt på att arbetar aktivt med att öka kompetensen hos den personal som arbetar med att utreda miljöbrott. Det är också positivt att arbetar med metodutveckling för att hitta bättre möjligheter att säkra teknisk bevisning i samband med miljöbrott. Det är bra att antalet ärenden till åklagare har ökat. Däremot är det oroande att genomströmningstiden ökat markant och att balansen fortsätter att öka. bör därför fortsätta arbetet med att öka lagföringen inom denna 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 brottskategori, samt arbeta för kortare genomströmningstid och minskad balans. En stor del av ärendebalansen avser mindre allvarliga miljöbrott. sanktionssystem är föremål för översyn (dir. 1999:109). I ett principbetänkande har anfört att en inriktning i den fortsatta översynen är att se över möjligheten att avskaffa straff för vissa mindre allvarliga överträdelser, vilket väsentligt skulle underlätta hanteringen (under utveckling Ett principbetänkande, SOU 2002:50). Integrering av internationellt polissamarbete med den nationella verksamheten redogör i årsredovisningen för hur det internationella samarbetet bedrivs.