prop · GS031d3 · 2004-09-20 00:00:00 — Kammarkollegiets verksamhet finansieras till med avgifter. Utöver förvaltningsanslaget disponerar Kammarkollegiet ett 40-tal anslag inom 12 utgiftsområden för olika ändamål. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Den avgiftsbelagda verksamheten omfattar administrativ service, det statliga försäkringssystemet, fordringsbevakning, kapitalförvaltning, registrering av trossamfund samt upplösning av stiftelser. Tabell 11.17 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 1:6 Kammarkollegiet Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 11.18 Anslagsutveckling för 1:7 1 Motsvarar 8 026 tkr prisnivå. () skall verka för att offentlig upphandling bedrivs affärsmässigt, effektivt och lagenligt. NOU:s verksamhet finansieras i huvudsak med anslag. Tabell 11.19 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 1:7 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslaget ökas engångsvis med för att bl.a. finansiera informationsinsatser gällande antidiskrimineringsklausuler m.m. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . har anslaget beräknats till och till . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 11.20 Anslagsutveckling för 1:8 1 Motsvarar 12 661 tkr prisnivå. är en statlig förvaltningsmyndighet och ett stabsorgan till regeringen som skall stödja och stimulera arbetet med kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inom den statliga förvaltningen. Verksamheten finansieras huvudsakligen med anslag, men även till viss del med avgiftsintäkter. ett äldreanslag: (1998) D3 Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området under utgiftsområde 14 Arbetsliv. Vid utgången av var oförbrukade på detta anslag. Tabell 11.21 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 1:8 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. räknats till och till . Regeringen avser att återkomma till med anledning av förestående förändringar av det samlade stabsstödet (se avsnitt 4.4). Tabell 11.22 Anslagsutveckling för 1:9 1 Motsvarar 2 448 tkr prisnivå. , som är knutet till , består av sex nationalekonomiska forskare samt generaldirektör som adjungerad medlem. Verksamheten är anslagsfinansierad. söker dessutom externa medel för vissa aktiviteter. Tabell 11.23 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 1:9 Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. har engångsvis omfördelats inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår ett anslag på . har anslaget beräknats till och till . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 11.10 1:10 Arbetsgivarpolitiska frågor 11.11 1:11 Statliga tjänstepensioner Tabell 11.24 Anslagsutveckling för 1:10 De utgifter som belastar anslaget är bl.a. medlemsavgifter för de samnordiska institutionerna, utgivning av författningssamling (AgVFS) och uppgifter i anslutning till utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst. Under anslaget har också medel beräknats för regeringens behov inom det arbetsgivarpolitiska området, såsom konsult- och utredningsuppdrag samt kostnader för vissa nämnder (främst arvoden) inom det arbetsgivarpolitiska området. har anslaget huvudsakligen belastats för ersättningar för statistikuppgifter. Anslaget är svårt att prognostisera beroende bl.a. av hur mycket uppgifter regeringen efterfrågar från . Kostnader för den av regeringen inrättade arbetsgruppen för Hälsa i staten belastar detta anslag. belastar kostnader för representant i Nordiska program nordisk utbytestjänstgöring anslaget. Medel för nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området ingår i anslaget. Till nämnderna betalas utgifter, i regel arvoden till ledamöter och ersättare m.m., för , Offentliga sektorns särskilda nämnd, Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd och . Den huvudsakliga faktorn som styr utgifterna på området är hur arbetsbelastningen påverkar antalet sammanträden vid nämnderna eftersom de flesta arvoden utgår per sammanträde. Med ledning av detta föreslår regeringen att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till . Tabell 11.25 Anslagsutveckling för 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m. 1 Efter ändring av regleringsbrevet har hela anslagssparandet dragits in. Anslaget belastas med utgifter för personalpensionsförmåner, särskild löneskatt på pensionskostnader m.m. Personalpensionsförmånerna styrs av kollektivavtal. Inkomsterna utgörs främst av de försäkringsmässigt beräknade som statliga arbetsgivare fr.o.m. skall betala (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) och som redovisas under . Inkomsterna på inkomsttiteln motsvarar inte utgifterna på anslaget beroende på att de försäkringsmässigt beräknade som redovisas på inkomsttiteln avser beräknade pensionskostnader för aktiv personal för ett visst år medan anslaget belastas med de pensioner som utbetalas . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 11.27 Härledning av anslagsnivån 20052007, för 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Medelsbehovet för anslaget styrs främst av antalet förmånstagare, medelvärdet av den statliga kompletteringspensionen samt av basbeloppsförändringar. Löneutvecklingen har betydelse för nytillkomna förmåners storlek. Beräknat utfall överstiger anvisat belopp främst beroende på att kostnadsregleringen mellan stat och kyrka och pensionsöverföringar till EU inte genomfördes som beräknat. kompliceras prognostiseringen av anslagsförbrukningen dels av ett nytt statligt pensionsavtal, dels av nya samordningsregler mellan den nya allmänna pensionen och den statliga tjänstepensionen. Det makroekonomiska antagande som har absolut störst inverkan på anslaget är prisbasbeloppet. En beräknad höjning av detta medför en ökad belastning på anslaget. Kommande generationsskifte avspeglar höjningen av volymen som påverkar anslagets storlek. I posten övrigt återfinns belastningar av engångskaraktär, såsom EU-överföringar. Med anledning av att personalen hos de allmänna försäkringskassorna fr.o.m. inordnas i det statliga tjänstepensionssystemet tillförs anslaget 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m. från anslaget 19:6 (utgiftsområde 10). Med ledning av ovanstående föreslår rege- ringen att anslaget för 220 000 000. 8 556 000 000 är en central förvaltningsmyndighet med uppgift att förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Det övergripande målet för verket är att förvaltningen skall ske på det sätt som innebär god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet som fastigheternas värden i vid mening bevaras. Förvaltningen av fastigheter skall utgå från att tillgodose en primärverksamhets behov av lokaler och optimera brukarens nytta av de resurser som läggs ner på lokalanskaffningen. Statens fastighetsverks verksamhet finansieras fullt ut med avgiftsinkomster. Redovisning av uppgifter om det ekonomiska läget Tabell 11.28 Uppgifter om det ekonomiska läge för låneram (%) Regeringen har överlämnat en proposition om Anpassningar med anledning av en ny statlig myndighet för socialförsäkringens administration (prop. 2003/04:152). Regeringen har bland annat föreslagit att staten per skall överta de fastigheter, tomträtter och bostadsrätter som de allmänna försäkringskassorna äger. föreslås tills vidare sköta förvaltningen av egendomarna för statens räkning. Inför övertagandet skall fastighetsbeståndet inventeras och värderas. Regeringen uppdrog till att inventera vilka fastigheter som försäkringskassorna är lagfarna ägare till. Verket skall också förbereda över- tagandet av fastigheterna per . Det i investeringsplanen nedan upptagna beloppet bör därför betraktas som en mycket preliminär uppskattning av fastighetsbeståndets värde. Botanhuset som tillhör skall restaureras under 2006-2008 till en uppskattad kostnad av . Den planerade renoveringen och ombyggnaden av fastigheterna som utgör de s.k. regeringsbyggnaderna kommer att påbörjas . Arbetet omfattar i detta skede kv. Loen, kv. Björnen och kv. Fastigheten 21 i , som förvärvades, kommer att iordningställas för behov. Beräknade investeringar uppgår till . Utbyggnad och renovering av anstalterna Färingsö och i kommun utanför avses ske. Investeringarna beräknas uppgå till . Utredning pågår om en gemensam ambassadanläggning för och i , . Att bygga om den nuvarande fastigheten anses bli för dyrt då det kräver omfattande grundförstärkningsarbeten. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om att får ta upp lån i inom en ram av högst 10 för investeringar i fastigheter m.m. Skälen för regeringens förslag: disponerar en låneram i om för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Redovisad plan för investeringar bygger på investeringsbehov som angetts av brukarna. tar upp lån för att finansiera de löpande investeringarna. Den osäkerhet som vidlåder invärderingen av fastigheter innebär att regeringen bedömer det som angeläget att öka verkets låneram till högst 10 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 , för att säkra en finansiering av fastigheterna. Amortering av statskapital kommer att göras till ett belopp som motsvarar nettovärdet av de övertagna fastigheterna. Regeringen föreslår att godkänner följande investeringsplan för . Tabell 11.29 Investeringsplan för 20042007 för prövning, därav: Loen, Kv. Björnen och Kv. är en central förvaltningsmyndighet med huvuduppgift att förvalta statens fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. Fastigheterna skall förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås, att ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan tillhandahållas på för brukaren konkurrenskraftiga villkor samt att fastigheternas värden bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 fikationsverkets verksamhet finansieras fullt ut med avgiftsinkomster. Redovisning av uppgifter om det ekonomiska läget Tabell 11.30 Uppgifter om det ekonomiska läget för Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i inom en ram av högst 6 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Skälen för regeringens förslag: disponerar en låneram i om för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Nedanstående plan för investeringar bygger på det investeringsbehov som angetts av brukarna. Låneramen bör därför ökas med . Osäkerheten kring låneramsbehovet är stor med anledning av kommande försvarsbeslut. Regeringen föreslår att godkänner följande investeringsplan för . Tabell 11.31 Investeringsplan för 20042007 Med hänsyn till kommande försvarsbeslut är det inte möjligt att precisera ovanstående investeringar. Regeringen avser att senare återkomma med information om vilka enskilda större investeringar som blir aktuella. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 12 Politikområde Finansiella system och tillsyn Politikområdet finansiella system och tillsyn omfattar flera olika verksamheter. Reglering och tillsyn av det finansiella systemet omfattar den verksamhet som bedrivs inom ramen för (). Därtill ingår () normgivning i redovisningsfrågor samt det i denna proposition föreslagna (). omfattar den verksamhet som bedriver för upplåning och förvaltning av statsskulden. Statliga garantier omfattar främst () utfärdande och förvaltning av garantier och lån med kreditrisk. Till området räknas även vissa särskilda garantiåtaganden. Övrig finansiell förvaltning omfattar verksamheterna in- och utlåning samt statens betalningssystem (statens internbank) i , insättningsgaranti och investerarskydd inom () samt verksamheten inom (). Internationella finansiella institutioner omfattar institutioner som Nordiska investeringsbanken (NIB), Europeiska (), utvecklingsbank (CEB), () och Europeiska investeringsbanken (EIB). Tillsyn av spelmarknaden omfattar Lotteriinspektionens tillståndsgivning, kontroll och tillsyn av spelmarknaden m.m. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 12.1 Utgiftsutveckling för politikområdet Finansiella system och tillsyn Anslag inom utgiftsområde 2 2:5 Insatser i internationella finansiella institutioner 2:6 Avsättning för garantiverksamhet Totalt för politikområdet inom utgiftsområde 2 Anslag inom utgiftsområde 17 Totalt för politikområde Finansiella system och tillsyn (Uo 2 och 17) 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i denna budgetproposition. Budgetförslaget 20052007 påverkas av följande: Pris- och löneomräkning (ca 2005). Inrättandet av , finansierat via och med totalt . Tillfällig förstärkning av , som delvis motverkas av återföring av medel till och . Sista inbetalningen av kapitalhöjningen i Europeiska () 2005. Målet för politikområdet är; att det finansiella systemet skall vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd, att tillsynen skall bedrivas effektivt, att kostnaderna för statsskulden långsiktigt minimeras som risken beaktas, samt att statens finansförvaltning bedrivs effektivt. Målet för politikområdet fastställdes i samband med beslut om budgetproposition (prop. 2000/01:1, utg. omr. 2, 2000/01:FiU2, rskr 2000/01:123). Politikens inriktning beskrivs utförligt i respektive verksamhetsområde. Ett av de viktigaste statliga medlen för att nå målen inom politikområdet är myndighetsutövning i olika former (normgivning, tillsyn, tillståndsgivning), vilket i olika utsträckning förekommer inom , och Lotteriinspektionen. Vidare förmögenhetsförvaltning, dvs. skuld- och garantiförvaltning samt pensionssparande inom , IGN och PPM. Det andra viktiga medlet är nationell och internationell normgivning. Inom politikområdet sker flera förändringar , som berör verksamheterna vid främst , och Lotteriinspektionen. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Inom den finansiella sektorn pågår ett omfattande lagstiftningsarbete till följd av aktionsplanen med syfte att skapa en integrerad finansiell marknad inom EU. Ett antal insatser inom ramen för (SOU), antingen genom beslutade direktiv eller genomförda utredningar eller i Departementsserien (Ds) , berör särskilt verksamheten inom området. Det avser bl.a. följande utredningar: Översyn av reglerna för försäkringsföretag (dir 2003:125), Nya bestämmelser för försäkringsförmedling (Ds 2004:10), Moderniserade solvensregler för försäkringsföretag (SOU 2003:84), En utredning ser över frågor om värdepappersprospekt (dir 2004:41), Premiepensionssystemets funktion (2004:77), Marknadsmissbruk (SOU 2004:69), Näringslivet och förtroendet (SOU 2004:47), redovisningsstandarder (2003:71), Finansiella säkerheter (Ds 2003:38), Insättningsgarantin (Fi 2004:02), och Översyn av spel- och lotteriområdet (Fi , och Lotteriinspektionen medverkar också i regeringens handlingsprogram för att förenkla för företagande genom regelförenkling, minskat uppgiftslämnande, ökat myndighetssamarbete, kortare handläggningstider, ökad service och tillgänglighet m.m. Exempel på väsentliga myndighetsinsatser och händelser i övrigt 2003-2004 som kan nämnas är: Nya regler för bankrörelseverksamhet har genomförts. Nya regler för kapitalkrav för banker och värdepappersbolag skall införas under . Inom försäkringsområdet har regeringen tagit flera initiativ till att förstärka försäkringstagarnas ställning i livbolagen. Nya regler har genomförts för värdepappersfonder och specialfonder. Invärderingen av äldre garantier har (i allt väsentligt) slutförts. Genomgripande omläggningar av det statliga betalningssystemet och lånehanteringen. Den ändrade inriktningen på redovisningsnormeringen och det påbörjade arbetet med att skapa fyra separata regelverk med redovisningsregler för olika (storleks-) kategorier av företag. hanterar ett ersättningsfall. Vissa pågående utredningar och rättsprocesser inom spelområdet. Politikområdets utfall på var högre än anvisat i statsbudgeten () och ca 43 miljoner högre än 2002. Den främsta anledningen är att både för och blev kostnaderna högre än i statsbudgeten, bl.a. för att inspektionen erhöll medel i tilläggsbudget. Det totala anslagssparandet har minskat kraftigt, främst genom två större indragningar. De enskilda myndigheternas ekonomiska resultat och situation bedöms som bra eller tillfredsställande. Bl.a. har inte anslagskrediterna behövts utnyttjas. Kostnadsutvecklingen, mätt som förändringar av driftskostnad per årsarbetskrafter, har i flertalet fall minskat kraftigt. En orsak är ökat personalantal i fyra myndigheter. Endast med ett mindre undantag (Cassa Nova) har utfallet skett inom givna finansiella ramar och villkor. Både BFN och IGN saknar låneram och räntekontokrediter. Återstående fyra myndigheter utnyttjade räntekontot , men mest för inlåning. Endast PPM och RGK har särskilda krediter, varav främst en av PPM:s krediter har utnyttjats. Utnyttjandegraden av låneramar för anlägg- Skärpta regler mot penningtvätt (prop. ningstillgångar har varierat kraftigt mellan myn- 2003/04:156). digheterna (). I huvudsak utomstatliga inkomster av avgifter och andra ersättningar finansierar betydande 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 delar av PPM och . , och levererade ca mot inkomsttitel, vilket är ca lägre än motsvarande anslagsförbrukning för myndigheterna. Inkluderas även inleveranser mot inkomsttitel ökar inleveranserna till knappt 3 600 miljoner, varav avsåg rörelseöverskott för garantiverksamheten. Till detta kan läggas Nordiska Investeringsbankens (NIB) aktieutdelning på ca . har även erhållit medel för förbättringar inom civil beredskap. Den löpande verksamheten inom området har i allt väsentligt bedrivits enligt plan. och redovisar volymökningar för en eller flera ärendegrupper. har omprioriterat i sin verksamhet till förmån för arbetet med den kommande nya struktur på redovisningsregelverket. Kundernas omdömen har undersökts i två fall. har ett oförändrat men blandat omdöme beroende på kategori. Statens internbank vid RGK har fått mycket positiva omdömen. Politikområdets resultat i ekonomiadministrativa värdering , var likvärdigt med resultatet 20012002. PPM var också en av de totalt 22 myndigheter som klarade alla EA-frågor. När det gäller myndigheternas e-tjänster har , och ett klart bättre totalresultat än förra årets bedömning. PPM och finns även med bland de 20 mest utnyttjade statliga webbplatserna. Dessa myndigheter och även Lotteriinspektionens webbplatser har också fått relativt goda omdömen för innehåll och funktionalitet. Personalomsättningen har i flertalet fall legat på rimliga nivåer. Efter att minskat, har antalet sysselsatta ökat med ett trettiotal personer (, , LI) till ca 580 anställda i medeltal, motsvarande ca 520 årsarbetskrafter. Medelåldern i flertalet myndigheter är lägre än i staten som genomsnitt (). Sjukfrånvaron mellan myndigheterna inom området varierade mellan , givet att uppgifter saknas för de båda minsta myndigheterna. 12.6.1 Analys och slutsatser Majoriteten verksamhetsområden och myndigheter har i allt väsentligt uppfyllt målen. I mindre utsträckning har vissa delmål inte uppfyllts. Det gäller bl.a. viss ärendehandläggning, samt vissa brister i regelverket för lån med kreditrisk. I andra avseende har måluppfyllelsen varit svårbedömd, t.ex. tillsyn av spelmarknaden. Som framgår av de efterföljande avsnitten ställs också ökade krav på normgivning och tillsyn inom de finansiella marknaderna samt spelmarknaden till följd av teknikutveckling och internationalisering. förväntas bl.a. ytterligare effektiviseringar kunna ske av det statliga betalningssystemet, utöver den effektivisering som uppnåtts. Inom politikområdet återfinns ett av den årliga revisionens totalt 19 revisionsinvändningar, dvs. väsentliga fel i årsredovisning och/eller förvaltning. Den årliga revisionens kritik avseende rör dels redovisningsbrister, dels ett mindre engångsvist anslagsöverskridande (Cassa Nova). Årsredovisningarna för övriga myndigheter inom politikområdet har av bedömts vara i allt väsentligt rättvisande. Området berörs vidare av effektivitetsrevisionens följande två revisionsrapporter: Premiepensionens första år. (RIR 2004:16), se avsnitt 16.4. Den statliga garantimodellen (RiR 2004:4). Vad gäller garantimodellen och redovisningen av lån med kreditrisk, redovisas detta dels i kapitel 7 i volym 1, dels i Uo2, avsnitt 16.5.2 vad gäller avgiftssättningen och organisationsfrågor för insättningsgarantin och investerarskyddet. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 13Reglering och tillsyn av det finansiella systemet Det finansiella systemet svarar för grundläggande ekonomiska funktioner som betalningsförmedling, kapitalallokering och hantering av risker. Ju bättre dessa fungerar desto större bidrag ger finanssektorn till den reala ekonomin. Reglering och tillsyn av det finansiella systemet omfattar reglering och tillsyn av finansmarknadens olika delar och avser i första hand den verksamhet som bedrivs inom ramen för och () ansvarsområde. Även förslaget om att inrätta ett särskilt Finansmarknadsråd (FMR), för bl.a. analys och diskussion kring finansmarknadsfrågor, tas upp inom detta område. är central förvaltningsmyndighet för tillsyn över finansiella företag och marknader. De övergripande målen för verksamhet är bl.a. att bidra till ett stabilt och väl fungerande finansiellt system, samt att bidra till konsumentskyddet inom det finansiella systemet. De åtgärder som vidtar i syfte att uppnå de övergripande målen skall vägas mot eventuella negativa effekter på det finansiella systemets effektivitet. Sambandet mellan tillväxt och en väl fungerande finansmarknad är tydligt. Inriktningen på politiken inom området är därför att skapa förutsättningar för en stabil, effektiv och konkurrenskraftig finansiell sektor. Den finansiella regleringen skall värna om stabiliteten i det finansiella systemet och trygga ett gott konsumentskydd. Regleringen skall också lägga grunden för en sund konkurrens, vilket främjar både effektiviteten och konsumentskyddet. Regeringen redogjorde för sitt program för arbetet med den finansiella sektorn och för den prioriterade lagstiftningen inom området (skr. 2002/03:141). skall även fortsättningsvis arbeta för att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. Nämndens verksamhet skall inriktas mot förenklingar för små företag. kommer fram att arbeta med att ta fram fullständiga regelverk för små bolag respektive övriga småföretag. Dessa regelverk skall innehålla regler som är enklare att följa och mer kortfattade än de regler som gäller för noterade företag. Den finansiella sektorn kännetecknas av en pågående förändring. Det sker en fortsatt inter- 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 2