prop · GR03108 · 2004-03-09 00:00:00 — Regeringens proposition 2003/04:108 Inteckning i utländsk valuta Regeringen överlämnar denna proposition till . får fastighets- och företagsinteckningar beviljas endast i svenska kronor. Detta anses inte vara förenligt med EG-fördraget. I propositionen föreslås därför ändringar i jordabalken och lagen om företagsinteckning som gör det möjligt att bevilja fastighets- och företagsinteckningar i utländsk valuta. Det föreslås att fastighetsägaren i princip fritt skall kunna välja vilken valuta inteckningen skall bestämmas i. Motsvarande föreslås gälla för den som ansöker om företagsinteckning. Det föreslås inte någon begränsning av antalet valutor. Det måste dock enligt förslaget finnas tillgång till en kurs för växling mellan den aktuella valutan och svenska kronor. När det gäller fast egendom föreslås att omräkning till svenska kronor som huvudregel skall göras först i samband med en exekutiv försäljning av fastigheten. Bestämmelser om denna omräkning skall enligt förslaget införas i utsökningsbalken. Lagändringarna i jordabalken och utsökningsbalken föreslås träda i kraft . Ändringarna i lagen om företagsinteckning föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Förslag till lag om ändring i jordabalken Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2003:528) om Ärendet och dess beredning............................................................. Inteckning i fast egendom m.m......................................... Inteckning i registrerat skepp m.m.................................... Inteckning i utländsk valuta............................................................. 5.1Det skall bli möjligt att få inteckningar i utländsk valuta.15 Valet av valuta m.m. ......................................................... 6.2Omräkning av pantbrev vid exekutiv försäljning av 6.3Vilken kurs skall kronofogdemyndigheten använda vid Ikraftträdande ................................................och övergångsfrågor Kostnader .................................................och andra konsekvenser Förslaget till lag om ändring i jordabalken Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken 11.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:528) om Bilaga 1 Sammanfattning av förslagen i betänkandet SOU 2001:83 såvitt avser inteckning i utländsk valuta................................ Lagförslagen i betänkandet SOU 2001:83 såvitt avser inteckning i utländsk valuta................................................... Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet SOU 2001:83..................................................... Lagförslagen i promemoria............... Förteckning över deltagarna vid Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i jordabalken, 2.lag om ändring i utsökningsbalken, 3.lag om ändring i lagen (2003:528) om företagsinteckning. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs att 22 kap. 2 och 8 a §§ samt 24 kap. 2 § jordabalken1 skall ha följande lydelse. En ansökan om inteckning skall göras av fastighetsägaren. Den skall innehålla uppgift om dels det belopp på vilket inteckningen skall lyda, dels den eller de fastigheter som avses. Beloppet skall anges i svenska kronor. En ansökan om inteckning skall göras av fastighetsägaren. Den skall innehålla uppgift om dels det belopp på vilket inteckningen skall lyda, dels den eller de fastigheter som avses. Inteckningens belopp skall an- ges i svenska kronor eller i sådan utländsk valuta för vilken det löp- ande finns tillgång till en tillför- litlig kurs för växling mellan den aktuella valutan och svenska kronor. Ansökan får ej avse del av fastighet. Den får avse flera fastigheter gemensamt endast om dessa är i samme ägares hand och belägna inom samma inskrivningsmyndighets område. Angår ansökan fastighet som svarar för beviljad eller sökt inteckning, måste ansökningen avse samma fasta egendom som inteckningen och får icke därjämte avse fastighet som ej svarar för inteckningen. Inteckningar som besvärar endast en fastighet får på ansökan av fastig- hetsägaren och efter medgivande av pantbrevens innehavare samman- föras till en inteckning (sammanföring). Denna inteckning skall gälla med den företrädesrätt som tillkommer den av de i sammanföringen in- gående inteckningarna som gäller med sämsta rätt. Sammanföring får ske endast Sammanföring får ske endast om inteckningarna besvärar hela fastigheten och har inbördes lika 1. besvärar hela fastigheten, rätt eller gäller efter 2. är bestämda i samma valuta, 1Balken omtryckt 1971:1209. 2Senaste lydelse 2000:226. 3 Senaste lydelse 1994:449. För en ansökan enligt första stycket gäller 1 § andra och tredje styckena. I stället för vad som föreskrivs i 1 § andra stycket 2 gäller dock att ansökan skall avslås, om inte varje borgenär som har företagsinteckning i fastighets- ägarens egendom har medgett ansökan genom att ge in företags- inteckningsbrevet till inskrivnings- myndigheten. varandra eller efter varandra med avbrott endast för inskrivning av 3. har inbördes eller efter varandra med avbrott endast för inskrivning av rättighet. Inteckningar som är införda i pantbrevsregistret får sammanföras endast om samtliga inteckningar som omfattas av åtgärden är införda i registret och har samma pantbrevshavare. Inteckning som avses i första stycket skall förklaras gälla för ett lägre belopp än det vartill de sammanförda inteckningarna sammanlagt uppgår, om sökanden begär det och pantbrevens innehavare medger det. En inskrivning av förklaring som avses i 2 kap. 3 § skall avföras på ansökan av fastighetsägaren. För en ansökan enligt första stycket gäller 1 § andra och tredje styckena. I stället för vad som föreskrivs i 1 § andra stycket 3 gäller dock att ansökan skall avslås, om inte varje borgenär som har företagsinteckning i fastighets- ägarens egendom har medgett an- sökan genom att ge in företags- inteckningsbrevet till inskrivnings- myndigheten. Denna lag träder i kraft . 4 Senaste lydelse 2003:530. 2.2Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs att 12 kap. 27 och 58 §§ samt 13 kap. 6 § utsök- ningsbalken skall ha följande lydelse. Fordran upptas med det belopp till vilket den beräknas uppgå på till- trädesdagen, dock med den begränsning som kan följa av att panträtt ej får åtnjutas för mer än pantbrevets belopp jämte tillägg enligt 6 kap. 3 § jordabalken. Understiger fordringen pantbrevets belopp, upptas åter- stoden som ägarhypotek. Om i fastigheten gäller pantbrev som ej innehas av ägaren och någon fordran för vilken pantbrevet utgör säkerhet ej har blivit anmäld, upptas pantbrevets belopp och ett till av detta belopp beräknat tillägg. Ägarhypotek upptas utan tillägg enligt 6 kap. 3 § jordabalken. Om ett pantbrevs belopp är be- stämt i utländsk valuta skall, vid tillämpningen av första och andra styckena, pantbrevets belopp jämte tillägg räknas om till svenska kronor. Före omräkningen skall det göras ett påslag om på pantbrevets belopp jämte tillägg. Påslaget skall dock inte föranleda någon ökning av det belopp som upptas som ägarhypo- tek. Vid försäljning under hand skall Vid försäljning under hand skall en sakägarförteckning upprättas. Därvid tillämpas 25 och 26 §§, Därvid tillämpas 25 och 26 §§, § första och tredje 27 § första, tredje och fjärde §, 29 § första stycket 13, 29 § styckena, 28 §, 29 § första stycket andra och tredje styckena samt 13, 29 § andra och tredje styckena samt 31 §. I fråga om försäljningen och villkoren för denna tillämpas 32 och §§, 37 § första stycket, 38 § första stycket samt 40 §. Före försäljningen upplåten rättighet som grundas på skriftlig handling Förbehåll skall också göras för varje upplåten hyresrätt till en bostadslägenhet i en fastighet, som är taxerad som hyreshusenhet, om hyresgästen har tillträtt lägenheten. I fråga om sådana rättigheter gäller 47 §. 1 Senaste lydelse 1994:444. Köparen skall lämna handpenning enligt vad som föreskrivs i 35 §. Återstoden av den kontanta köpeskillingen skall betalas senast efter det att köpehandlingen upprättades. Försummas det, är köpet ogiltigt. Blir köpet ogiltigt, gäller bestämmelserna i 43 § om handpenning. Vad som sägs om auktion i 43 § första stycket gäller även försäljning under hand. Bestämmelserna i 45 § om vissa rättsföljder och 56 § första stycket om fortsatt inteckningsansvar gäller även vid försäljning under hand. Fordran som skall beaktas upp- tas med det belopp till vilket den uppgår på fördelningsdagen. Som fördelningsdag anses härvid den dag till vilken fördelningssamman- träde är utsatt, även om hinder möter att då verkställa fördelning- en. När sammanträde ej hålls, anses den dag då kronofogde- myndighetens beslut meddelas som fördelningsdag. En fordran som skall beaktas skall tas upp med det belopp som den uppgår till på fördelnings- dagen. Vid bedömningen av om en fordran är förenad med särskild förmånsrätt i en fastighet skall ett pantbrev vars belopp är bestämt i utländsk valuta räknas om till svenska kronor enligt den kurs som gäller på fördelningsdagen. belopp får dock inte sättas högre än det belopp som har bestämts vid omräkning enligt 12 kap. 27 § fjärde stycket. Som fördelningsdag anses den dag till vilken fördelningssamman- träde är utsatt, även om det då finns något hinder mot att verk- ställa fördelningen. Om det inte hålls något sammanträde, anses den dag då kronofogdemyndig- hetens beslut meddelas som för- delningsdag. Vid fördelning räknas som fordran i ett mål även sådan förrättnings- kostnad som avser endast det målet. 2 Senaste lydelse 1993:1650. Begär borgenär betalning för fordran som ej har anmälts , skall ut- delning utgå av överskott, om sådant uppkommer. Denna lag träder i kraft . 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2003:528) om företagsinteckning Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 § samt 2 kap. 10 och 15 §§ lagen (2003:528) om företagsinteckning skall ha följande lydelse. Företagsinteckning beviljas med visst belopp i svenska kronor i all sökandens egendom. Bevis om in- teckningen benämns företagsin- teckningsbrev. Företagsinteckning beviljas med visst belopp i all sökandens egen- dom. Bevis om inteckningen be- nämns företagsinteckningsbrev. En ansökan om företagsinteck- En ansökan om företagsinteck- ning skall innehålla uppgift om det ning skall innehålla uppgift om det belopp i svenska kronor på vilket belopp på vilket inteckningen skall inteckningen skall lyda. Inteckningens belopp skall an- ges i svenska kronor eller i sådan utländsk valuta för vilken det löp- ande finns tillgång till en tillför- litlig kurs för växling mellan den Sökanden skall lämna styrkt uppgift om namn eller firma och person- Om uppgifterna redan finns registrerade hos inskrivningsmyndigheten behöver sökanden inte styrka dessa. inbördes lika rätt eller gäller inbördes lika rätt eller gäller efter varandra får på efter varandra får på ansökan av den vars egendom in- ansökan av den vars egendom in- tecknats och efter medgivande av tecknats och efter medgivande av havare föras samman till en in- havare föras samman till en in- teckning (sammanföring). (sammanföring). inteckning skall gälla med den för- inteckning skall gälla med den för- månsrätt som tillkommer den av månsrätt som tillkommer den av som har sämsta rätt. som har sämsta rätt. föring får ske endast om inteck- En inteckning som avses i första stycket skall förklaras gälla för ett lägre belopp än det som de sammanförda inteckningarna sammanlagt uppgår till, om sökanden begär det och inteckningsbrevens innehavare medger det. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att tillkalla en särskild ut- redare med uppdrag att se över vissa frågor avseende jordabalkens system för pantsättning av fast egendom (se dir. 2000:80). Utredningen, som antog namnet (Ju 2000:12), överlämnade betänkandet Utländsk valuta Ägarhypotek (SOU 2001:83). I betänkandet lämnas bl.a. förslag till regeländringar som möjliggör beviljande av fastighets- och företagsinteckningar i utländsk valuta. En sammanfattning av betänkandet såvitt avser förslaget om inteckning i utländsk valuta finns i bilaga 1. Utredningens för- fattningsförslag i denna del finns i bilaga 2. Betänkandet har remiss- behandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Ju2001/7861/L1). I denna proposition tar regeringen upp utredningens förslag om in- teckning i utländsk valuta. En promemoria med förslag till mindre tillägg till utredningens förslag har utarbetats inom . Promemorians förslag diskuterades vid ett möte . Lagförslagen i promemorian finns i bilaga 4. En förteckning över deltag- arna vid mötet finns i bilaga 5. Promemorian, minnesanteckningar från mötet och de skriftliga synpunkter som har inkommit efter mötet finns tillgängliga i lagstiftningsärendet. Utredningen föreslog även ändringar i reglerna om ägarhypotek. Förslagen i den delen bereds vidare inom . Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den social- demokratiska regeringen och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitten 5.3 och 6.2. I för- hållande till lagrådsremissen har ett par redaktionella ändringar gjorts i lagtexten. Vidare föreslås ett senare ikraftträdande i fråga om lagen om ändring i lagen (2003:528) om företagsinteckning. Slutligen föreslås en ändring i 24 kap. 2 § jordabalken. Ändringen syftar till att rätta till en felaktig hänvisning till 1 § i samma kapitel. Enligt regeringens mening är ändringen av så enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Inteckning i fast egendom m.m. En fastighetsägare får av inskrivningsmyndigheten beviljas inskrivning i fastigheten av ett visst penningbelopp (inteckning). bestämt i svenska kronor (se 22 kap. 2 § jordabalken). andet av inteckningen skapas det ett reserverat utrymme i fastigheten, vilket fastighetsägaren kan använda för pantsättning. Inget hindrar att en Prop. 2003/04:108 i svenska kronor fastställd inteckning används som säkerhet för fordringar i utländsk valuta. Reglerna om inteckning och panträtt i fast egendom gäller i allt väsentligt även för tomträtt (se 13 kap. 7 § och 22 kap. 15 § jordabalken). I samband med att en inteckning beviljas utfärdas ett pantbrev som bevis om inteckningen. Fastighetsägaren upplåter panträtt i fastigheten genom att överlämna pantbrevet som pant för en fordran (se 6 kap. 2 § jordabalken). utfärdas vanligen s.k. datapantbrev i stället för skriftliga pantbrev. Ett datapantbrev utfärdas genom en registrering i pantbrevsregistret och anses överlämnat när borgenären har registrerats som pantbrevshavare i pantbrevsregistret. Med inteckningen följer en särskild förmånsrätt för en borgenär vid utmätning eller konkurs (se 6 § förmånsrättslagen [1970:979]). Dessutom ger inteckningen företräde till betalning ur fastigheten. Företrädesrätten innebär att en inteckning ger företräde i förhållande till en annan in- teckning efter den tidsföljd i vilken inteckningarna har sökts (se 17 kap. 6 § jordabalken). Panträtten innebär att en borgenär kan få till stånd en betalning ur fastigheten om fordran inte betalas. Detta kan ske genom exekutiv för- säljning. I en sakägarförteckning sammanfattas vilka fordringar och andra anspråk som skall beaktas inför försäljningen (se 12 kap. 2431 §§ utsökningsbalken). Företagsinteckning beviljas med visst belopp i svenska kronor i all sök- andens egendom. Beviset om inteckningen kallas företagsintecknings- brev (se 1 kap. 1 § lagen [2003:528] om företagsinteckning). Företagsin- teckning upplåts som säkerhet för en fordran genom överlämnande av företagsinteckningsbrevet. En företagsinteckning ger allmän förmånsrätt och gäller i av värdet av den egendom som återstår sedan borgenärer med bättre förmånsrätt har fått betalt (se 1 kap. 2 § första stycket lagen om företagsinteckning och 11 § förmånsrättslagen). för ärenden om företagsinteckning är (, under förutsättning att godtar regeringens förslag att skall delas i två myndigheter, se prop. 2003/04:34). 4.3Inteckning i registrerat skepp m.m. Svenska skepp och skeppsbyggen registreras enligt bestämmelser i sjö- lagen (se 2 kap. 1 § sjölagen [1994:1009]). Ägaren till ett registrerat skepp eller skeppsbygge kan få inskrivning i egendomen av ett visst belopp (inteckning). Inteckning kan beviljas i svenska kronor, utländsk valuta eller i s.k. särskilda dragningsrätter (se 3 kap. 1 § sjölagen). För exekutiv försäljning av registrerat skepp gäller liknande regler som Prop. 2003/04:108 beträffande sådan försäljning av fast egendom (se 10 kap. utsöknings- balken, jfr 12 kap. samma balk). Inteckning kan beviljas även i luftfartyg. Här tillämpas dock ett system för registrering av pantsättningar där inteckning sker direkt av den fordran som luftfartyget utgör säkerhet för. I 3 § lagen (1955:227) om inskrivning av rätt till luftfartyg anges att inteckning kan ske till säkerhet för fordran i penningar. Fordringsbeloppet kan vara uttryckt i svenskt eller utländskt mynt (se SOU 1976:70 s. 78). har beslutat om vissa ändringar av reglerna om inskrivning av rätt till luftfartyg. Ändringarna påverkar dock inte den angivna regeln i sak (se prop. 2003/04:27, bet. 2003/04:LU10, rskr. 2003/04:135). Inteckning i fast egendom respektive företagsinteckning kan, som ovan angetts, beviljas enbart i svenska kronor. Det finns anledning att ifråga- sätta om denna ordning är förenlig med den europeiska gemenskaps- rätten. I en formell underrättelse till , överlämnad , har Europeiska kommissionen hävdat att de svenska bestämmelserna av- seende fast egendom och tomträtt om att inteckningens belopp skall anges i svenska kronor är oförenliga med gemensamhetslagstiftningen om fri rörlighet av kapital. Enligt artikel 56 i EG-fördraget är alla restrik- tioner för kapitalrörelser såväl mellan medlemsstater som mellan med- lemsstater och tredje land förbjudna. Som kapitalrörelser enligt artikel 56 i EG-fördraget räknas en rad transaktioner, bl.a. investeringar i fast egendom, finansiella lån och krediter och borgen, andra garanti- förbindelser och ställande av pant (se rådets direktiv /361/EEG av för genomförandet av artikel 67 i fördraget, bilaga 1, EGT nr L 178, 08.07.1988, s. 5-18). Kommissionen har i den formella underrättelsen, förutom till bestämmelser i om fri rörlighet för kapital, hänvisat till en dom från . I den aktuella domen (mål C-222/97, Trummer och , 1999, s. I-1661) tog domstolen ställning till huruvida en bestämmelse i öster- rikisk rätt var förenlig med EG-bestämmelserna om fri rörlighet för kapital. Enligt den nationella bestämmelsen kunde inteckning bestämmas endast i österrikiska schilling eller på ett sådant sätt att köpeskillingen för den fasta egendomen bestämdes med hänvisning till priset på guld. I målet hade köpeskillingen angetts i tyska mark. Eftersom köparen hade fått uppskov med betalningen av köpeskillingen, hade parterna avtalat om att en inteckning i tyska mark skulle skrivas in som säkerhet för fordran. Ansökan om inteckning avslogs. Målet överklagades och över- rätten vände sig till . Domstolen fastställde i ett förhands- avgörande att EG-fördraget utgör hinder mot nationella bestämmelser där det föreskrivs en skyldighet att uttrycka inteckningar, vilka har ställts som säkerhet för en skuld som skall betalas i en annan medlemsstats valuta, i den nationella valutan. Den har i en skrivelse till Europeiska kommission- en förklarat sig beredd att ta initiativ till att ändra det svenska regelverket om inteckning så att det stämmer överens med Prop. 2003/04:108 kommissionens tolkning av EG-fördraget. Inteckning i utländsk valuta Det skall bli möjligt att få inteckningar i utländsk Regeringens förslag: En inteckning i fast egendom eller tomträtt samt företagsinteckning skall inom ramen för det nuvarande intecknings- systemet kunna bestämmas i utländsk valuta. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 6467). Remissinstanserna: och Konkursförvaltar- kollegiernas förening har ställt sig tveksamma till huruvida det finns någon EG-rättslig skyldighet att bestämma inteckning i utländsk valuta. Övriga remissinstanser som yttrat sig i frågan har tillstyrkt eller inte haft några invändningar mot utredningens förslag. Skälen för regeringens förslag: Europeiska kommissionen har, som framgått ovan, hävdat att den svenska ordningen för inteckning i fast egendom strider mot gemenskapslagstiftningen om fri rörlighet för kapital (jfr ovan avsnitt 4.4). Enligt kommissionen medför det svenska kravet på att en inteckning i fast egendom endast får registreras i svenska kronor att det för lån i utländsk valuta uppstår en valutarisk för den säkerhet som ställs för lånet och således även en extra kostnad för lånet. Kommissionen har till stöd för sin uppfattning bl.a. hänvisat till EG- domstolens avgörande i målet Trummer och (se ovan avsnitt 4.4). Man skulle kunna hävda att den aktuella EG-domen bör ses som ett avgörande i ett enskilt fall, avseende det dåvarande österrikiska systemet för inteckning, och att det därför saknar relevans för det svenska systemet där inteckningen inte är knuten till någon fordran och pant- sättning får ske även om fordran inte är bestämd i svenska kronor. domen uttalas emellertid att, eftersom den klarhet och tydlighet som ett inteckningssystem kan innebära för efterställda borgenärer endast kan uppnås till priset av osäkerhet för de fordringsägare vars fordringar ut- trycks i utländsk valuta, utgör detta enligt domstolen inte en giltig grund för att förbjuda inteckningar i utländsk valuta. Uttalandet får anses ha en mer generell räckvidd som gör att det är svårt att hävda att det svenska inteckningssystemet inte berörs. Detta, liksom syftet med EG- bestämmelserna om fri rörlighet för kapital, talar med styrka för att den nuvarande svenska ordningen där fastighetsinteckningar kan bestämmas enbart i svenska kronor inte längre går att behålla. mening framstår det under dessa förhållanden som följdriktigt att det svenska systemet för inteckning i fast egendom och tomträtt öppnas upp för inteckningar i utländsk valuta. Kommissionen har visserligen inte ifrågasatt det svenska systemet för företagsinteckningar. uppenbart att även den nuvarande ordningen, där företagsinteckningar i utländsk valuta inte tillåts, kan kritiseras i ett EG-perspektiv. föreslår därför att den svenska lagstiftningen ändras så att det blir möjligt Prop. 2003/04:108 att bevilja såväl inteckningar i fast egendom och tomträtt som företags- inteckningar i utländsk valuta. En betydande fördel med det nuvarande inteckningssystemet är att in- teckningar i en och samma fastighet alltid är fixerade i förhållande till varandra i prioritetshänseende. Detta gör det lätt för exempelvis en presumtiv långivare att bedöma vilket värde som en inteckning har gentemot andra inteckningar i fastigheten. Med en ordning där inteck- ningar kan bestämmas i utländsk valuta går denna fördel delvis förlorad eftersom inteckningens belopp inte alltid kommer att vara fixerat i förhållande till svenska kronor. Det skulle därför kunna hävdas att inför- andet av en möjlighet att meddela inteckningar i utländsk valuta gör att man bör frångå den nuvarande inteckningsmodellen och i stället införa något helt nytt, såsom ett system för registrering av pantsättningar. En fördel med inteckningsmodellen är emellertid att den ger information om den maximala belastningen på fastigheten. Därtill kommer att de fördelar som inteckningsmodellen har haft sannolikt kommer att bestå oförändrade för flertalet fastigheter, eftersom antalet inteckningar, bestämda i utländsk valuta, torde bli förhållandevis få.