prop · GR031d19 · 2004-01-01 00:00:00 — År 19941995 etablerades fyra redan existerande anläggningar som nationella anläggningar; MAX-laboratoriet i , utanför , Thé Svedberglaboratoriet i och i . Bilaterala avtal mellan Veten- skapsrådet (före ) och värduniversiteten reglerar fördelningen beträffande finansiellt stöd och andra åtaganden. En första utvärdering utfördes i dåvarande Naturvetenskapliga forskningsrådets regi, vilken resulterade i en fortsatt drift för alla fyra anläggningarna. lät en grupp internationella experter utvärdera de fyra nationella anläggningarna igen. Utvärderarna såg positivt på modellen med delat ansvar mellan och värduniversiteten, inte bara vad gäller finansiering och drift utan också för långsiktig strategisk planering. De såg i denna modell möjligheten till ömsesidig nytta för båda parter men noterade att de fyra anläggningarnas resurser var avsevärt lägre än de som finns vid motsvarande utländska anläggningar. Utvärderarnas slutsats var att den nuvarande finansieringssituationen hotar konkurrenskraften hos anläggningarna. beslutade att följa utvärderingens rekommendation om prioritering och göra en omfördelning av det nuvarande stödet till MAX-laboratoriets och rymdobservatoriets fördel. Regeringen avser att återkomma angående framtida hantering av de nationella anläggningarna. Regeringen har låtit en utredare granska och redovisa behoven av skydd för störningskänslig forskning. I sitt betänkande framför utredaren att det finns ett behov av ett sådant skydd framför allt för medicinsk, naturvetenskaplig och teknisk forskning som använder känslig och avancerad utrustning samt ekologisk och annan biologisk forskning som använder sig av fältstudier. De störningar som omtalas är delvis sådana som faller under miljölagstiftningen men också bl. a. radiosändningar, elektromagnetiska störningar, intrång i försöksområden på mark och i vatten samt avsiktlig skadegörelse. Till en del kan störningar motverkas genom planering inom kommunerna eller av den forskande institutionen men detta är inte alltid tillräckligt. Utredningen har funnit att en särskild lagstiftning är motiverad och föreslår en lag som avser medicinsk, naturvetenskaplig och teknisk forskning av särskilt värde från samhällets synpunkt. Utredningens förslag remissbehandlas . 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har av regeringen fått i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder som kan öka kommersialiseringen av forskningsresultat, särskilt vid universitet och högskolor (N2002/ 8054/ITFoU). I uppdraget ingick att studera utformningen av incitament för kommersialisering och åtgärder för att immaterialrättsligt bättre skydda forskningsresultat. Verket har även studerat stödstrukturer, som teknikbrostiftelser, holdingbolag och teknikparker i och kring universitet och högskolor, som kan underlätta kommersialisering. I arbetet belyses även industriforskningsinstitutens roll för kommersialisering av forskningsresultat samt andra åtgärder som kan bidra till en ökad kommersialisering av forskningsresultat, t.ex. såddfinansiering och kompetensfrågor. Förslagen kommer att remissbehandlas och det samlade materialet kommer att ingå som ett underlag inför nästa forskningspolitiska proposition. Kartläggning av innovativ verksamhet i kommuner och landsting Flera kommuner och landsting satsar betydande belopp på forskning och utveckling (FoU) och i flera fall stöds även högskolornas FoU med relevans för den egna verksamheten. Regeringen anser att det är viktigt att dessa arbeten i högre utsträckning uppmärksammas och synliggörs som en del i de nationella FoU- och innovationssystemen. Regeringen har därför låtit en särskild utredare granska innovativa processer inom kommuner och landsting (Dir. 2002:66 Utredningen om kartläggning av innovativ verksamhet i kommuner och landsting). I uppdraget har även ingått en kartläggning av kommuners och landstings FoU och andra innovativa verksamheter avseende omfattningen och ändamålet för dessa insatser. Utredaren kommer att lämna förslag till hur kommuner och landsting systematiskt kan utveckla utnyttjandet av FoU och annan kunskap. Utredaren granskar även hur FoU inom kommuner och landsting kan utvecklas i samverkan med statliga organ samt hur kommuners och 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 landstings roller i utvecklingen av lokala och regionala innovationssystem kan stärkas. Uppdraget skall redovisas till regeringen . För att få en så heltäckande bild som möjligt har regeringen även givit ett uppdrag om företagsutveckling på regional nivå (Dir. 2001:103, Insatser för tillväxt och företagsutveckling på regional nivå). Översyn av verksamheten vid Kungl. och Statens ljud- och bildarkiv (KB) och Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) har verkat under sina nuvarande uppdrag . Myndigheterna har förvärvat stora bestånd och omvärlden har förändrats, t.ex. genom utvecklingen av digitala medier. Detta har medfört att nya uppgifter successivt tillkommit till myndigheternas verksamhet. Regeringen har bedömt att verksamheten vid myndigeterna skall utvärderas och tillsatte två utredningar för att se över verksamheten vid Kungl. respektive Statens ljud- och bildarkiv. Översynen av KB skall redovisas och översynen av SLBA . Utredning om den nationella organisationen för EU:s FoU-samarbete började det nationella arbetet i ramprogrammets programkommittéer och dess organisation i ses över inom Ut- bildningsdepartementet. Regeringen avser att utreda frågan vidare tillsammans med frågorna om olika aktörers behov för sitt engagemang i ramprogrammen samt den nationella organisationen för dialog och informationsspridning i förhållande till EU:s forskningssamarbete. EU:s femte ramprogram för forskning 1998 2002 är avslutat. En utvärdering av det svenska deltagandet är genomförd och visar att detta svenska deltagande har varit fortsatt högt och att det ytterligare har förstärkts under femte ramprogrammet jämfört med deltagande i tidigare ramprogram. Svenskt projektdeltagande återfanns i ca 1 200 projekt vilket motsvarar av alla forskningsprojekt inom EU. De svenska småföretagen har varit mindre framgångsrika i det femte ramprogrammet. Deltagandet av småföretag har sjunkit från i fjärde ramprogrammet till , ett mönster som återfinns i alla medlemsländer. andel av EU:s totala avgift till det femte ramprogrammet är och återflödet till är , vilket omfattar ca . När det gäller forskning samarbetar mest med följt av , och . Om man tar hänsyn till folkmängd har ett proportionellt större samarbete med de små länderna, särskilt våra närmaste grannar och . Det sjätte ramprogrammet som omfattar har just mottagit sina första forskningsansökningar och något samlat resultat av bedömningarna föreligger ännu inte. För att få en snabb start på det nya ramprogrammet genomförde kommissionen en första gallring av idéskisser . av dessa intresseanmälningar kom från . Flera av dessa har senare blivit projektförslag. En särskild del av ramprogrammet ligger under och omfattar forskning dels kring termonukleär fusion dels kring energisystem relaterade till nukleär fission. Verksamheten inom fusionsprogrammet utgör EU:s bidrag till det projekt som påbörjats för att undersöka möjligheterna att bygga en internationell försöksreaktor för fusion (ITER). Förhandlingar för att få detta projekt till stånd förs mellan Eu- ratom, , , samt . Fyra förslag på placeringsorter finns ; , , , och . En teknisk bedömning kommer att genomföras av de fyra alternativen för att nå ett slutligt förslag . Vid starten av det sjätte ramprogrammet kunde enighet inte nås om EU-finansiering av stamcellsforskning skulle vara möjlig. Ett moratorium infördes därför och beslut i denna fråga kommer att fattas . För att nå en vidare utveckling av det Europeiska forskningsområdet (ERA) konstaterade rådet i att behöver få en starkare offentlig forskningsbas och bli attraktivare för privata investeringar i forskning. Målsättningen är att investeringarna skall utgöra av BNP . Vid mötet föreslogs också att företagens finansiering av de totala forsknings- och utvecklingsinvesteringarna skall öka från till två tredjedelar. Statens och företagens respektive andelar av finansieringen varierar kraftigt mellan EU-län- derna. De varierande förhållandena i visar att det krävs en diversifierad men samordnad strategi för att uppnå tre procentsmålet, vilket nu aktivt diskuteras. innehar ordförandeskapet i det nordiska forskningssamarbetet. I egenskap av ordförandeland har arbetat vidare med målsättningen som angavs vid 53:e session 2001 att bygga ut ett nordiskt forskningsrum () som ett regionalt bidrag till det europeiska forskningsområdet (ERA). för undervisning och forskning beslutade vid ett möte att en vitbok skall utarbetas. I denna ska man föreslå framtida aktiviteter med målsättningen att skall byggas ut till en internationellt ledande region för forskning och innovation. skall finnas tillgänglig . Det nordiska forskningssamarbetet bör ges en tydligare koppling till nationella prioriteringar och till EU:s forskningspolitik och ramprogram samt till övrig internationell forskningsverksamhet. Det nordiska samarbetets organisation bör ses över för att uppnå en effektiv och beslutsför organisation. Arbetet som initierades vid ministermötet inom forsknings- och teknikpolitik (CSTP) fortsätter. Studier pågår av forskningssystem och innovationssystem i medlemsländerna. Syftet är att undersöka hur FoU påverkar tillväxt och sysselsättning samt att lyfta fram goda exempel. En viktig uppgift är att ta fram statistiska indikatorer som bättre belyser utvecklingen i det moderna kunskapssamhället. Inom det s.k. diskuteras forskningsprioriteringar inom medlemsländerna. Fördjupade studier har gjorts inom bio- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 informatik, neurovetenskap och högenergifysik. Pågående studier om forskning inom bl.a. astronomi och högintensiva laserutrustningar kommer att färdigställas . Studierna kommer att presenteras vid nästa ministermöte i som planeras att äga rum 2004. Inom ramen för det bilaterala forskningsavtalet med kommer ett andra blandkommissionsmöte att äga rum i . Mötet kommer att följa upp utvecklingen av samarbetet mellan länderna och diskutera aktuella forskningspolitiska frågor samt definiera nya samarbetsområden. 11.5.2 Insatser utanför politikområdet Omkring en fjärdedel av forskning och utveckling (FoU) finansieras via offentliga medel. Den största delen, ca tre fjärdedelar finansieras av den privata sektorn. Resterande medel kommer från privata icke-vinstdrivande organisationer eller från utlandet. Näringslivet är också den största utföraren av FoU, med tonvikt på utvecklingsarbete. Staten och näringslivet gör gemensamma FoU-insatser t.ex. genom att samfinansiera industriforskningsinstitut och genom uppdrag från försvarssektorn. Den offentligt finansierade forskningen utförs huvudsakligen vid universitet och högskolor. Forskningen vid lärosätena finansieras till hälften av direkta anslag från staten. Forskningsråden, andra statliga myndigheter, forskningsstiftelser och privata icke-vinstdrivande organisationer utgör de viktigaste externa finansiärerna för forskningen som bedrivs vid universiteten och högskolorna. Det är stora variationer mellan olika lärosäten och mellan olika vetenskapsområden. För forskning inom det medicinska vetenskapsområdet utgör en ersättning till landstingen för forskning en stor del av de direkta statsanslagen. Humanistisk forskning finansieras i hög utsträckning av direkta statsanslag och teknikforskningen är till stor del finansierad av externa medel. Myndigheterna inom politikområdet forskningspolitik finansierar av den offentligt finansierade forskningen. Möjligheten att uppfylla målet att skall vara en ledande forskningsnation är därför i hög grad beroende av ett interaktivt samspel med insatser 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 från flera olika aktörer. Bland forskningsfinansierande myndigheter som återfinns under andra politikområden märks bl.a. och Sida/Sarek. Vissa myndigheter bedriver också egen forskning till stöd för den egna sektorsuppgiften såsom t.ex. , och . De privata icke-vinstdrivande organisationerna finansierar en växande del av forskningen inom universitet och högskolor. Enligt finansieras av forskningen vid universitet och högskolor av sådana organisationer 2001. Företagens andel av finansieringen har däremot minskat . De forskningsstiftelser som bildades av medel från löntagarfonderna och fördelade enligt till både grundforskning och tillämpad forskning. () utbetalade för strategisk forskning inom medicin, naturvetenskap och teknik. Stiftelsen har beslutat att successivt minska bidragsnivån så att den totala omfattningen blir ca . Åtgärden medför att stiftelsen kan fortsätta sin verksamhet fram emot slutet av . Bland stiftelsens nya satsningar finns Komparativ genomik, Kemi för livsvetenskaper samt satsningar på strategiska forskningscentra för livsvetenskaperna. och kompetensutveckling () fördelade 2002 för projekt som genom kunskaps- och kompetensutveckling stärker det svenska näringslivets konkurrenskraft. Detta görs genom stöd till forskning och forskarutbildning, kompetensutveckling för näringslivet samt skolutveckling och IT. Stiftelsen avser att minska bidragsnivån så att stödet omfattar ca . gör nu en satsning som fokuserar på att stärka forskningssamarbeten mellan de nya högskolorna och näringslivet. Den årliga budgeten för Miljöstrategiska stiftelsens (MISTRA) forskningsstöd ligger på ca . Styrelsen beslöt att minska utdelningen till 200 miljoner MISTRA stödjer ett tjugotal forskningsprogram av strategisk betydelse för en god miljö och för en hållbar utveckling. Jubileumsfonds (RJ) beviljade bidrag på Inför kommande år avser fonden att fördela bidrag på . Fonden har beslutat att inte utlysa medel för nya forskningsprojekt ur Kulturvetenskapliga donationen , vilket även omfattar nya projekt inom ramen för infrastrukturellt stöd. Jubileumsdonationen kommer dock att utlysa medel i samma omfattning som . Som exempel på nya satsningar kan nämnas forskning om näringslivets dynamik. av högre utbildning och forskning (STINT) avser att sänka nivån på stödet till forskning och planerar att fördela . Stöd på denna nivå medför att stiftelsens kapital kan komma att förbrukas . Stiftelsen har beslutat att upphöra med sitt allmänna program för postdoktorala stipendier. Enligt en överenskommelse mellan och stiftelsen samfinansieras postdoktorala stipendier inom naturvetenskap, teknik och medicin 2005. övergår hela ansvaret för dessa stipendier till . Stiftelsen kommer att erbjuda postdoktorala stipendier för yngre forskare inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. Under 2003-2005 kommer en särskild satsning på stipendier inom kulturvetenskaperna att göras. Programmet för gästforskarstipendier kommer att upphöra. Stiftelsen lägger framöver ökad vikt vid att yngre forskare involveras i samarbetsprojekt mellan svenska och utländska institutioner eller grupperingar. uppgick åtagande till . Stiftelsen planerar att minska forskningsstödet och övriga utbetalningar till högst av stiftelsens livslängd. Inga nya anslag har utannonserats . presenterade () resultatet av utvärdering av SSF och . I stiftelsernas stadgar anges att KVA har rätt att granska om stiftelserna finansierar verksamhet som är överensstämmande med dess ändamål. KVA:s utvärdering av verksamheten vid SSF visar att stiftelsen är betydelsefull för svensk forskningsfinansiering, framför allt genom möjligheten att göra större satsningar inom prioriterade forskningsområden. En slutsats av utvärderingen är att många av stiftelsens satsningar har varit framgångsrika, medan andra rönt kritik. Vidare menar utredarna att stiftelsen måste skapa en utökad insyn i verksamheten samt förbättra och förtydliga kommunikationen med forskarsamhälle och näringsliv. Denna utvärdering omfattade inte den ekonomiska förvaltningen, men en slutsats i utredningen är att detta bör inkluderas i KVA:s kommande utvärderingar. Vid utvärderingen av verksamhet fann KVA att stiftelsen haft avgörande betydelse för utvecklingen av såväl kvalitet som kvantitet inom svensk vårdforskning. Enligt utvärderingen var stiftelsens satsningar på allergiforskning dock mindre omfattande och mindre genomarbetad, jämfört med vårdforskning, och utredarna efterfrågade en bättre balans mellan dessa två områden. KVA skriver i sin utvärdering att den ekonomiska förvaltningen varit otillfredsställande avseende planering, uppföljning och revision och menar att en översyn krävs. avser att behandla utvärderingen ingående. Vid sidan av den externa utvärderingen genomför stiftelsen regelbundet interna utvärderingar av sitt stöd till forskning och forskarutbildning, och en särskild utvärderingsgrupp bestående av tre av styrelsens ledamöter har tillsatts för detta ändamål. Flera forskningsfinansiärer har beslutat att göra en gemensam satsning för att stärka position inom neurovetenskap. Satsningen omfattar totalt och syftar till att knyta ihop grundforskning och tillämpad vårdforskning för att kunna ställa tidigare diagnoser och erbjuda bättre behandling av neurorelaterade sjukdomar. Invest in , , , Verket för Innovationssystem, samt samarbetar kring satsningen som kallas Swedish Brain . Re- geringen ser mycket positivt på att forskningsfinansiärerna samarbetar för att möjliggöra större, riktade satsningar. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 11.6Etikprövning av forskning som avser människor beslutade regeringen om en kommitté för att utreda etiska frågor relaterade till forskning. Kommitténs uppgift (dir. 1997:68) var bl.a. att undersöka hur systemet för forskningsetisk granskning fungerade och föreslå de förändringar som bedömdes nödvändiga. Uppdraget föranleddes av regeringens uttalande i propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) om att det var lämpligt att göra en analys av de forskningsetiska frågorna i vid mening. Kommittén om forskningsetik överlämnade betänkandet God sed i forskningen (SOU 1999:4). Som ett led i den fortsatta beredningen utarbetades departementspromemorian Etikprövning av forskning som avser människor (Ds 2001:62) inom . Regeringen gjorde därefter bedömningen att det krävs en generell författningsreglering av forskningsetisk prövning av forskning där människor medverkar som forskningsobjekt. Dessa människor behöver skyddas mot risken att skadas fysiskt, psykiskt eller genom intrång i integriteten. Dessutom bör granskningsprocessen utformas så att allmänheten får möjlighet till insyn i, och inflytande över, den forskningsetiska prövningen. Slutligen är det viktigt att värna såväl forskarnas som forskningspersonernas rättssäkerhet. Frågan har även aktualiserats genom undertecknande av konvention om mänskliga rättigheter och biomedicin samt vid arbetet med att anpassa svensk lagstiftning till EG-direktiv. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över ett antal nya lagförslag kring etikprövning av forskning som avser människor. Arbetet har utmynnat i propositionen Etikprövning av forskning (prop 2002/03:50) vilken lämnades till . beslöt att anta regeringens förslag i propositionen. En ny lag för etikprövning Syftet med lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor är bl.a. att skydda den enskilda människan och upprätthålla 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 respekten för människovärdet vid forskning. La- gen träder i kraft . Lagen är tillämplig på forskning som innebär ett fysiskt ingrepp på en forskningsperson och forskning som bedrivs enligt en metod som syftar till att påverka en människa fysiskt eller psykiskt. Vidare gäller lagen för forskning som innebär ett fysiskt ingrepp på en avliden människa eller avser studier på biologiskt material som tagits från en levande eller avliden människa och som kan härledas till denna människa. Lagen gäller dessutom forskning som avser känsliga personuppgifter enligt personuppgiftslagen eller personuppgifter om lagöverträdelser m.m. och forskningspersonen inte har lämnat sitt uttryckliga samtycke till behandlingen. I den nya lagen ställs det ett krav på etikgodkännande av den forskning som lagen omfattar, och om lagen inte efterlevs kan böter eller fängelse utdömas. Den anger allmänna utgångspunkter för etikprövningen och innehåller också regler om information och samtycke. Lagen anger vissa förutsättningar för hur etikprövningen skall organiseras. Prövningen skall göras av regionala nämnder för forskningsetik, vilka skall vara självständiga i sitt beslutsfattande. Överklagande av beslut skall ske till en central . Denna centrala nämnd skall även avgöra överlämnade ärenden från en regional nämnd och utöva tillsyn över lagens efterlevnad. Som en konsekvens av den nya lagen ändras åtta andra lagar från , däribland läkemedelslagen och personuppgiftslagen. Regeringen förordnade en särskild utredare med uppgift att förbereda och genomföra bildandet av den nya organisationen för etikprövning av forskning (dir. 2003:43). I lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor anges att organisationen skall bestå av regionala nämnder samt en central nämnd. I direktiven för utredningen angavs vidare att de regionala nämnderna skall vara sex till antalet. I utredarens uppdrag ingår bland annat att utforma föreslag till organisation med avseende på t.ex. ledning, administration och kansliresurser samt att förbereda nämndernas igångsättning. Vidare ingår att föreslå ordförande, leda- möter och ersättare i samtliga nämnder. Andra exempel på utredarens uppdrag är att planera och förbereda nämndernas ekonomiska förutsättningar samt att lämna förslag om författningar. Som ett led i arbetet med att genomföra den nya organisationen beslutade regeringen att de regionala nämnderna för etikprövning av forskning som avser människor skall ha kansli vid , , , , och . Vidare fattade regeringen beslut om antal avdelningar vid varje regional nämnd, sammanlagt 18 stycken. kommer de regionala nämnderna och den centrala nämnden att förberedas så att de kan vara verksamma från . Forskningsområden som inte omfattas av lagen Lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor bygger på två huvudsakliga avgränsningar. Den ena avser viss information om människor och den andra fysiska ingrepp, påverkan på försökspersonen och biologiskt material. Vid arbetet med den proposition (prop. 2002/03:50) som föregick införandet av denna lag har flera integritetskänsliga forskningssituationer uppmärksammats, t.ex. inom pedagogik och psykologi. Detta speglar att det är svårt att finna en adekvat avgränsning för forskningsområden som inte omfattas av den föreslagna lagen, men som ändå aktualiserar etiska problemställningar. Mot denna bakgrund har regeringen givit i uppdrag att kartlägga forskningsområden där rådet bedömer att en etisk problemställning kan uppkomma. Uppdraget skall redovisas . Forskning som är integritetskänslig, eller på annat sätt aktualiserar skyddsaspekter, bör särskilt uppmärksammas. skall även göra en bedömning av om något eller några av de identifierade forskningsområdena bör omfattas av krav på etikprövning samt föreslå hur dessa områden skall avgränsas. Investeringar i kunskap är en viktig del i det moderna samhället. Den ekonomiska, kulturella och sociala utvecklingen beror allt mer på tillgång till kunskap och förmågan att använda den. En stark vetenskaplig bas är en förutsättning för innovation och tillväxt i teknikbaserade företag inom olika sektorer. Även för utvecklingen inom offentlig sektor och som underlag för politiska beslut behövs vetenskaplig kunskap. Det övergripande målet för politikområdet är därför att skall vara en ledande forskningsnation där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. har ställt stora resurser till kunskapssektorns förfogande. svarar för av världens samlade publicering av vetenskapliga artiklar. Merparten av artiklarna hör till de medicinska och naturvetenskapliga områdena, som också har en hög publiceringskultur. Antalet vetenskapliga artiklar per invånare är högre än i och och är även högre än i övriga EU-länder. 11.7.2 Stöd till grundläggande forskning