prop · GR03112 · 2004-03-16 00:00:00 — Paragrafen har sin grund i artiklarna 39.4, 40.3 och 43.2 i SE-förord- ningen. Enligt dessa artiklar får medlemsstaterna införa bestämmelser om antalet ledamöter i europabolagets olika organ. Genom denna paragraf har vissa minimiantal fastställts. Några maximigränser för hur många ledamöter som får utses har däremot inte uppställts. Antalet ledamöter skall, med beaktande av bestämmelserna i denna paragraf, fastställas i europabolagets bolagsordning. SE-förordningen innehåller inte några bestämmelser om suppleanter i de olika bolagsorganen. Aktiebolagslagens bestämmelser om suppleanter har emellertid gjorts tillämpliga på bolagsorganen genom reglerna i 16 § andra och tredje styckena samt 22 §. I ett europabolag skall det finnas en verkställande direktör. I ett dualistiskt organiserat europabolag skall den verkställande direktören utses av ledningsorganet. Den verkställande direktören får i ett sådant fall inte vara ledamot i tillsynsorganet. I ett monistiskt organiserat europabolag skall den verkställande direktören utses av förvaltningsorganet. (Jfr 21 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.17. Av första stycket framgår att det i ett europabolag med säte i skall finnas en verkställande direktör. Det ankommer på förvaltnings- organet eller, i dualistiskt organiserade bolag, ledningsorganet att utse en sådan (andra och tredje styckena). Paragrafen har sin grund i artiklarna 39.1 och 43.1 i SE-förordningen. Eftersom tillsynsorganet skall kon- trollera såväl ledningsorganet som den verkställande direktören (se artiklarna 40 och 41 i SE-förordningen och 25 §), föreskrivs också att den verkställande direktören inte får vara ledamot i tillsynsorganet. Av artikel 9 i SE-förordningen följer att aktiebolagslagens bestäm- melser om den verkställande direktören är tillämpliga på en verkställande direktör i ett europabolag. Den verkställande direktören skall sålunda svara för den löpande förvaltningen av bolaget på det sätt som anges i 8 kap. 25 § aktiebolagslagen. Frågan om vad som skall anses rymmas inom den löpande förvaltningen får bedömas på samma sätt som när det gäller svenska aktiebolag (jfr prop. 1975:103 s. 374 f.). En verkställande direktör i ett europabolag med säte i omfattas vidare av aktie- bolagslagens bestämmelser om bl.a. bosättningskrav, obehörighetsgrun- der, jäv och behörighet att företräda bolaget (se 8 kap. 2628 och 30 §§ aktiebolagslagen). I aktiebolagslagen finns ett antal bestämmelser som reglerar förhållan- det mellan styrelsen och den verkställande direktören. I dualistiskt organiserade europabolag är sådana bestämmelser generellt tillämpliga på den verkställande direktören i relation till ledningsorganet. dessa bestämmelser också är tillämpliga i förhållande till tillsynsorganet regleras genom bestämmelser i 16 § tredje stycket denna lag. Frågan om tillsyn över den verkställande direktören regleras i 25 och 26 §§. I ett dualistiskt organiserat europabolag skall såväl tillsynsorganet som ledningsorganet utöva kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Vad som sägs i artikel 41 i SE-förordningen och i 20 § om tillsynsorganets kontroll över ledningsorganet och om rätt till infor- mation skall tillämpas även vid tillsynsorganets och ledningsorganets kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. (Jfr 22 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har delvis behandlats i avsnitt 5.17, 5.22 och 5.23. Av SE-förordningen framgår att tillsynsorganet skall kontrollera led- ningsorganets förvaltning (artikel 40.1). I denna paragraf behandlas tillsynen över den verkställande direktören. En sådan tillsyn skall utövas av såväl tillsynsorganet som ledningsorganet. Bestämmelsen om led- ningsorganets tillsyn innebär ett förtydligande av vad som följer av 16 § andra stycket i denna lag jämfört med 8 kap. aktiebolagslagen. Tillsyns- organets kontroll över den verkställande direktören regleras däremot inte på något annat ställe än i förevarande paragraf. Det är alltså fråga om ytterligare en uppgift utöver de som anges i SE-förordningen och 17 § i denna lag. Således skall bestämmelserna i artikel 41 i SE-förordningen om tillsynsorganets kontroll över ledningsorganet t.ex. skyldigheten att regelbundet lämna information till tillsynsorganet tillämpas även på den kontroll som tillsynsorganet enligt förevarande paragraf skall utöva över den verkställande direktören. Även regeln i 20 § denna lag skall tillämpas på tillsynsorganets kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. I ett monistiskt organiserat europabolag skall förvaltningsorganet utöva kontroll över den verkställande direktörens förvaltning. Vad som sägs i artikel 41 i SE-förordningen och i 20 § om tillsynsorganets kontroll över ledningsorganet och om rätt till information skall tillämpas även vid förvaltningsorganets kontroll över den verkställande direktörens förvalt- ning. (Jfr 23 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.17 och 5.23. Paragrafen innebär att förvaltningsorganet i ett monistiskt organiserat europabolag skall utöva kontroll över den verkställande direktören på samma sätt som ledningsorganet i ett dualistiskt organiserat europabolag. För ytterligare kommentarer hänvisas till kommentaren till 20 och 25 §§. En aktieägare har, oberoende av det antal aktier som han eller hon inne- har, rätt att begära att ett eller flera nya ärenden skall tas upp på dag- ordningen för en bolagsstämma. Begäran skall framställas skriftligen hos förvaltnings- eller ledningsorganet. Ärendet skall tas upp vid bolagsstämman, om begäran har kommit in till förvaltnings- eller ledningsorganet 1.senast före den tidpunkt då kallelse enligt 9 kap. 13 § första stycket aktiebolagslagen (1975:1385) tidigast får utfärdas, eller 2.efter den tidpunkt som anges i 1 men i sådan tid att ärendet kan tas upp i kallelsen till bolagsstämman. (Jfr 24 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.28. I paragrafen regleras aktieägarnas rätt att få ett ärende behandlat på bolagsstämma. Denna rätt tillkommer enligt första stycket varje enskild aktieägare, oberoende av storleken på aktieinnehavet. Detta överensstäm- er med vad som gäller enligt 9 kap. 11 § första stycket aktiebolagslagen men avviker från SE-förordningens huvudregel, som kräver att de initiativtagande aktieägarna tillsammans innehar aktier motsvarande av det tecknade aktiekapitalet (artikel 56). Genom före- varande paragraf kommer att utnyttja den möjlighet som förord- ningen ger att föreskriva att initiativrätten inträder redan vid mindre inne- hav. Med ärende avses en fråga som är relevant för bolaget och som kan resultera i ett beslut på stämman. Enligt artikel 56 skall de förfaranden och frister som skall gälla för aktieägarnas initiativrätt fastställas i den nationella lagen i den medlems- stat där europabolaget har sitt säte. Att begäran skall framställas skrift- ligen hos förvaltningsorganet eller ledningsorganet framgår av första stycket. I andra stycket anges de tidsfrister inom vilka begäran skall framställas. Bestämmelserna överensstämmer med reglerna i 9 kap. 11 § andra stycket aktiebolagslagen. Tidsfristen för när en begäran senast skall ha inkommit har i andra stycket 1 knutits till bestämmelserna i 9 kap. 13 § aktiebolagslagen om när kallelse till bolagsstämma tidigast får utfärdas. Sistnämnda bestämmelser är genom artikel 9 i SE-förordningen tillämpliga även på europabolag med säte i , eftersom SE- förordningen saknar särskilda bestämmelser om tid och sätt för kallelse till bolagsstämma. Sammankallande av bolagsstämma genom försorg Om en bolagsstämma som skall hållas enligt SE-förordningen, aktie- bolagslagen (1975:1385), bolagsordningen eller ett stämmobeslut inte sammankallas på föreskrivet sätt, skall i det län där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte på anmälan av en ledamot i förvaltningsorganet, ledningsorganet eller tillsynsorganet eller på anmälan av den verkställande direktören, en revisor eller en aktie- ägare genast på bolagets bekostnad sammankalla stämman. (Jfr 25 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.31. Paragrafen har sin grund i artiklarna 54, 55 och 68.2 i SE-förord- ningen. I artiklarna 54 och 55 regleras sammankallande av bolags- stämman. Enligt artikel 54.2 kan bolagsstämman sammankallas när som helst av ledningsorganet, förvaltningsorganet, tillsynsorganet eller av annat organ eller behörig myndighet i enlighet med den nationella lagen i den medlemsstat där europabolaget har sitt säte. Genom förevarande paragraf klargörs att i det län där lednings- eller förvalt- ningsorganet har sitt säte skall utgöra behörig myndighet (jfr artikel 68.2) i detta avseende. rätt att sammankalla stämma omfattar även de fall som regleras i artikel 55.3, nämligen då en stämma inte hålls efter det att en aktieägarminoritet av tillräcklig storlek har begärt att en sådan skall hållas. Sanktioner mot europabolag med säte och huvudkontor i olika stater Om ett europabolag inte uppfyller skyldigheten i artikel 7 i SE- förordningen att ha sitt säte och sitt huvudkontor i samma stat, skall genom ett särskilt beslut fastställa att bolaget inte uppfyller den skyldigheten. När beslutet har vunnit laga kraft, skall verket förelägga bolaget att göra rättelse. Därvid skall 13 kap. 23 § aktiebolagslagen (1975:1385) tillämpas. Föreläggandet skall innehålla en erinran om att bolaget kommer att förpliktas att gå i likvidation om bolaget inte gör rättelse. Om bolaget inte följer föreläggandet, skall besluta att bolaget skall gå i likvidation. Beslut om likvidation skall dock inte meddelas, om likvidationsgrunden har upphört under ärendets handläggning hos verket. Ett beslut om likvidation enligt andra stycket får inte verkställas förrän det har vunnit laga kraft. (Jfr 26 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.30. Paragrafen har sin grund i artikel 64. Enligt denna skall den stat där ett europabolag har sitt säte vidta lämpliga åtgärder om bolaget inte upp- fyller skyldigheten i artikel 7 att ha sitt säte och huvudkontor i samma stat. I enlighet härmed har i denna paragrafs första stycke föreskrivits att i dessa fall skall vidta vissa åtgärder. Till att börja med skall verket meddela ett beslut i vilket verket fastställer att det föreligger en överträdelse i aktuellt avseende. När beslutet har vunnit laga kraft, skall verket vidare förelägga bolaget att göra rättelse. Bolaget har därvid två alternativ, antingen att flytta huvudkontoret till eller att i enlighet med det förfarande som anges i artikel 8 flytta sitt säte till det land där huvudkontoret är beläget. Tidsfristen bör bestämmas med beaktande av den tid som ett sådant förfarande kan förväntas ta. Handläggningen av ärendet skall följa bestämmelserna i 13 kap. 23 § aktiebolagslagen. Av artikel 64 följer vidare att medlemsstaten är skyldig att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att ett europabolag som inte vidtar rättelse försätts i likvidation. Bestämmelser om detta har tagits in i andra stycket. Det följer av artikel 63 i SE-förordningen att aktiebolags- lagens bestämmelser om genomförandet av likvidationen (se 13 kap. 29 46 §§) är tillämpliga vid likvidation av ett europabolag. I SE-förordningen anges inte närmare vad som avses med begreppet huvudkontor. Det har inte heller ansetts möjligt att ta in några be- stämmelser om detta i den svenska lagen. Kopplingen till EG-förord- ningen kräver också återhållsamhet när det gäller uttalanden i förar- Det är fråga om ett gemenskapsrättsligt begrepp (se även artikel 48 i EG-fördraget) och följaktligen finns det inte något utrymme för att ge begreppet en specifik svensk innebörd. Ytterst kan tolkningsfrågor av detta slag komma att avgöras av . skall inte meddela beslut om likvidation om bolaget vidtar rättelse medan handläggningen pågår vid verket. Bevisning om att grunden för likvidation har upphört måste dock läggas fram innan verket skiljer sig från ärendet. Det är således inte tillräckligt att bevis om att rättelse har skett presenteras i högre instans. Bestämmelsen motsvarar vad som gäller enligt 13 kap. 10 § aktiebolagslagen. Det framgår av 32 § att det är möjligt att överklaga såväl Bolags- verkets fastställelsebeslut enligt första stycket som verkets likvidations- beslut enligt andra stycket. Av bestämmelserna i första stycket följer att ett likvidationsbeslut enligt denna paragraf inte får meddelas förrän det beslut genom vilket överträdelsen har fastställts har vunnit laga kraft. Givetvis skall också den i likvidationsföreläggandet angivna tiden ha löpt ut. I tredje stycket föreskrivs vidare att ett likvidationsbeslut av ifrågavarande slag inte får verkställas förrän det har vunnit laga kraft. Detta skiljer sig från vad som normalt gäller för beslut om likvidation (jfr 13 kap. 10 § fjärde stycket aktiebolagslagen). SE-förordningen ålägger även den stat där ett europabolag i strid med artikel 7 har sitt huvudkontor en viss skyldighet att agera. Sålunda skall enligt artikel 64.4 myndigheterna i denna medlemsstat omgående under- rätta den medlemsstat där europabolaget har sitt säte. Närmare före- skrifter om sådan underrättelse kommer att tas in i en särskild förordning. Bestämmelserna om straff i 19 kap. 1 § aktiebolagslagen (1975:1385) skall tillämpas på europabolag. Vad som sägs där om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på europabolagets lednings- eller förvalt- ningsorgan eller ledamöterna i dessa organ samt, i den utsträckning som följer av 16 § tredje stycket, på tillsynsorganet eller dess ledamöter. (Paragrafen saknar motsvarighet i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.37. Bestämmelsen pekar ut de straffrättsliga regler som skall tillämpas på ett europabolag med säte i . Det gäller till att börja med bestäm- melserna i 19 kap. 1 § aktiebolagslagen om överträdelser av bl.a. regler- na om styrelsearbetet (jfr 8 kap. 15 §), låneförbudet (jfr 12 kap. 7 och 9 §§) och förbudet mot att utse s.k. målvakter (jfr 8 kap. 9 och 27 §§). Eftersom ett europabolag enligt artiklarna 1 och 10 i SE-förordningen skall behandlas som ett publikt aktiebolag blir det inte aktuellt att tillämpa sådana straffbestämmelser som specifikt avser förfaranden i privata aktiebolag (se främst 19 kap 1 § första stycket 1 aktiebolags- lagen). Paragrafen avser endast att fånga upp sådana straffbestämmelser som enligt sin lydelse gäller i fråga om aktiebolag. Sådana bestämmelser kan nämligen inte utan ett särskilt straffstadgande tillämpas på europabolag (se vidare avsnitt 5.37). Paragrafen innebär inte någon begränsning när det gäller möjligheten att tillämpa generellt utformade straffbestämmel- ser i t.ex. på förfaranden inom ett europabolag. Paragrafen utesluter inte heller att generellt utformade bestämmelser om förverkande på grund av brott tillämpas också i fråga om europabolag. Att reglerna om insiderbrott i insiderstrafflagen (2000:1086) skall tillämpas på den som på sätt som anges i den lagen utnyttjar insiderinfor- mation beträffande ett europabolag framgår av insiderstrafflagens be- stämmelser. Bestämmelserna om vite i 19 kap. 2 § aktiebolagslagen (1975:1385) skall tillämpas på europabolag. Vad som sägs där om styrelsen eller dess ledamöter skall tillämpas på europabolagets lednings- eller förvaltnings- organ eller ledamöterna i dessa organ. (Paragrafen saknar motsvarighet i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.37. Genom regeln görs aktiebolagslagens bestämmelser om vite tillämpli- ga också i fråga om europabolag. Av 16 och 22 §§ följer att bestämmel- sen skall tillämpas på ledningsorganets ledamöter i ett dualistiskt orga- niserat europabolag och på förvaltningsorganets ledamöter i ett monis- tiskt organiserat europabolag. beslut att avskriva en anmälan om registrering eller att vägra registrering får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol för beslutet. Detsamma gäller verkets beslut i ett tillståndsärende enligt 11 §, verkets beslut om att vägra utfärda intyg enligt 15 § samt verkets beslut enligt 31 §. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. beslut i ett ärende enligt 29 § får överklagas hos allmän domstol i den ort där lednings- eller förvaltningsorganet har sitt säte. Ett beslut enligt 29 § första stycket får överklagas från den dag då bolaget fick del av beslutet. Ett beslut enligt 29 § andra stycket får överklagas för beslutet. Vid överklagande enligt andra stycket gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden. (Jfr 27 § i departementspromemorians förslag.) Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagande av Bolags- verkets beslut. Bestämmelserna, som har utformats med 18 kap. 7 § tredje stycket och 8 § aktiebolagslagen som förebild, innebär att Bolags- verkets beslut i registreringsärenden och i ärenden om flyttning av ett europabolags säte får överklagas till länsrätten (se första stycket). Detsamma gäller beslut om att vägra utfärda ett intyg enligt 15 § liksom beslut om vite enligt 31 §. Behörig länsrätt är Länsrätten i Väster- län. Beslut i ärenden enligt 29 § får överklagas till tingsrätten i den ort där bolaget har sitt säte (se andra stycket). I tredje stycket har klargjorts att lagen (1996:242) om domstolsärenden är tillämplig vid överklagande av verkets beslut enligt 29 §. Det innebär bl.a. att tingsrättens beslut i ett sådant ärende får överklagas till hovrätten Av 1 § lagen om domstolsärenden följer att Prop. 2003/04:112 den lagen skall tillämpas även vid rättens prövning av ett från överlämnat ärende om flyttning av ett europabolags säte. Lagen föreslås träda i kraft , vilket är som SE-förordningen träder i kraft. Direktivet om arbetstagarinflytandet i europabolag skall vara införlivat i svensk rätt samma datum. Den allmänna regeln är att civilrättslig lagstiftning endast gäller rättshand- lingar som företas efter ikraftträdandet. Det innebär att det inte är möjligt att bilda ett europabolag i före tidpunkten för lagens och SE- förordningens ikraftträdande. 8.2Förslag till lag om ändring i lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. Identitetsbeteckning i numerisk form (organisationsnummer) skall fast- ställas för 1.aktiebolag, europabolag med säte i , handelsbolag, ekono- misk förening och samfällighetsförening, 2.allmän försäkringskassa, erkänd arbetslöshetskassa, understödsföre- ning och annan allmän inrättning som enligt lag eller annan författning står under offentlig tillsyn, 3.kommun, landsting, kommunalförbund och annat organ för sam- verkan mellan kommuner, och 4.registrerat trossamfund och dess organisatoriska delar. (Paragrafen saknar motsvarighet i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.31. I punkten 1 har gjorts ett tillägg som innebär att europabolag som har säte i i samband med registrering skall tilldelas ett organisations- nummer. 8.3Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Den som är underårig eller i konkurs eller som har en förvaltare enligt 11 kap. 7 § kan inte vara styrelseledamot. Att detsamma gäller den som har näringsförbud följer av 6 § lagen (1986:436) om näringsförbud. Till styrelseledamot får inte utan godtagbara skäl utses någon som inte avser att ta del i sådan verksamhet som enligt denna lag ankommer på styrelsen. En juridisk person kan inte vara styrelseledamot. (Jfr 8 kap. 9 § i departementspromemorians förslag.) Förslaget har behandlats i avsnitt 5.25. I det nya tredje stycket har den redan tidigare gällande principen att en Prop. 2003/04:112 juridisk person inte kan vara styrelseledamot i ett aktiebolag lagfästs. Bestämmelsen har tillkommit med anledning av artikel 47.1 i SE-förord- ningen, där det föreskrivs att ett bolag eller en annan juridisk person skall ha rätt att vara ledamot i ett europabolags organ, såvida inte annat stad- gas i den på publika aktiebolag tillämpliga lagen i den medlemsstat där europabolaget har sitt säte. En konsekvens av den nya bestämmelsen är således att en juridisk person inte heller kan utses till ledamot i ett svenskt europabolags förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan. Ett förordnande i strid med bestämmelsen är ogiltigt. Bestämmelsen gäller även i de fall då ett europabolag som har bildats i en annan medlemsstat flyttar sitt säte till . Om det i ett sådant bolag finns juridiska per- soner som styrelseledamöter, kommer dessa alltså att förlora sin behö- righet i och med att bolaget registreras här. 8.4Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713) Försäkringsrörelse får drivas endast av försäkringsaktiebolag och ömse- sidiga försäkringsbolag som fått tillstånd (koncession) till detta enligt denna lag, om inte annat följer av 2 § eller 10 § tredje stycket. Av rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag (SE-förordningen) följer att bestämmelserna i denna lag om publika försäkringsaktiebolag skall tillämpas på europa- bolag som har beviljats koncession att driva försäkringsrörelse när det gäller frågor som inte regleras i SE-förordningen. Särskilda bestämmel- ser om europabolag finns i 1 a kap. denna lag. skall efter ansökan lämna förhandsbesked om huruvida koncession enligt första stycket krävs för en planerad verk- samhet. Försäkringsbolagen skall stå under tillsyn av . för försäkringsbolag är . För varje försäkringsbolag skall finnas ett huvudkontor i . (Jfr 1 kap. 1 § i departementspromemorians förslag.) I ett nytt andra stycke erinras om att bestämmelserna i denna lag om publika försäkringsaktiebolag skall tillämpas på europabolag som har beviljats koncession att driva försäkringsrörelse när det gäller frågor som inte regleras i SE-förordningen. Detta följer av artikel 9.3 i SE-förord- ningen. Vidare erinras om att särskilda bestämmelser om europabolag finns i 1 a kap. denna lag. 1 a kap. Särskilt om europabolag som driver försäkringsrörelse För europabolag med säte i som har beviljats koncession att driva försäkringsrörelse gäller 25, 7 och 8 §§, 16 § första och andra styckena, 1729 och 32 §§ i lagen (2004:000) om europabolag samt bestämmelserna i detta kapitel. För ett sådant europabolag skall vad som sägs i 1.5 § lagen om europabolag om tillämpningen av 14 kap. 1 § tredje stycket aktiebolagslagen (1975:1385), i stället avse 15 a kap. 1 § tredje stycket denna lag, 2.7 § första stycket lagen om europabolag om registreringsbe- stämmelser, i stället avse bestämmelser i denna lag och andra för- fattningar om registrering i försäkringsregistret, 3.17 § andra stycket lagen om europabolag om tillämpningen av 9 kap. 16 § aktiebolagslagen, i stället avse 9 kap. 9 § fjärde stycket denna lag, 4.21 § lagen om europabolag om tillämpningen av 10 kap. 6 § aktie- bolagslagen, i stället avse 10 kap. 12 § denna lag, 5.27 § andra stycket lagen om europabolag om tillämpningen av 9 kap. 13 § första stycket aktiebolagslagen, i stället avse 9 kap. 9 § första stycket denna lag, 6.28 § lagen om europabolag om aktiebolagslagen, i stället avse denna lag, och 7.32 § första stycket lagen om europabolag om 11 §, i stället avse 4 § (Paragrafen saknar motsvarighet i departementspromemorians förslag.) Förslaget har delvis behandlats i avsnitt 5.2. I bestämmelsens första stycke finns en hänvisning till de bestämmelser i lagen om europabolag som skall vara tillämpliga på europabolag som har beviljats koncession att driva försäkringsrörelse. Hänvisningen till 2 5 §§ lagen om europabolag innebär att den lagens bestämmelser om fir- ma, arbetstagarinflytande, deltagande i bildandet av europabolag och redovisningsvaluta tillämpas också på försäkringsbolag som driver verk- samheten i europabolagsform. På samma sätt förhåller det sig med be- stämmelserna om registreringsmyndighet och offentliggörande av beslut i vissa fall (se 7 och 8 §§) och vad som i 16 § första och andra styckena lagen om europabolag föreskrivs om ledningsorganet eller dess ledamö- ter i dualistiskt organiserade europabolag.