prop · GR031 · 2004-01-01 00:00:00 — De preliminära utgiftsramarna inkluderar, i motsats till en konsekvensberäkning, även ef- fekter av föreslagna eller aviserade åtgärder på budgetens utgiftssida med ikraftträdande efter det kommande budgetåret. föreslår regeringen att en konsekvensberäkning av utgiftsramarna per utgiftsområde ersätter systemet med preliminära utgiftsramar i förevarande proposition. Konsekvensberäkningen baseras i princip på de regler och den politik som föreslås gälla (se avsnitt 4.3) samt på de antaganden om den ekonomiska utvecklingen som redovisas i Bilaga 2 Svensk ekonomi. Regeringen föreslår att godkänner konsekvensberäkningen av utgiftsramarna per utgiftsområde . I denna proposition presenteras förslag till utgiftstak i avsnitt 4.1. Re- geringens förslag till utgiftsramar och konsekvensberäkning av utgiftsramarna per utgiftsområde samt skillnader i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition redovisas i tabell 6.5. I bilaga 1 presenteras regeringens budgetförslag för fördelat på anslag inom respektive utgiftsområde. En självklar utgångspunkt för förslaget till utgiftsramar är att det tidigare beslutade utgiftstaket ligger fast och att det inte skall överskridas. 43 beslutade att inte längre skall ta ställning till en preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden och inte heller till förslag till utgiftstak för det tredje kommande budgetåret efter förslag i den ekonomiska vårpropositionen (förslag 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23, rskr. 2000/01:274). Sådana förslag skall i stället presenteras i budgetpropositionen. Tabell 6.5 Utgifter 20042006 Tusental kronor 2004. Miljoner kronor 20052006 och differenser mot konsekvensberäkningen ekonomiska vårproposition (VP2003). Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 1 Inklusive Minskning av anslagsbehållningar. 6.2.1De takbegränsade utgifternas förändring jämfört med ekonomiska vårproposition Flera faktorer medverkar till att utgifts- beräkningarna för 20042006 har ändrats i jämförelse med beräkningen ekonomiska vårproposition. Utgifts- beräkningarna har ändrats till följd av nu fö- reslagna reformer och besparingar, ändrad pris- och löneomräkning, övriga makroekonomiska förändringar, förändrade volymprognoser inom vissa regelstyrda bidragssystem och förändrade prognoser av myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskrediter. I tabell 6.6 redovisas föränd- ringen av de takbegränsade utgifterna jämfört med beräkningen ekonomiska vårpro- position, uppdelat på dessa faktorer. Tabell 6.6 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med ekonomiska vårproposition (VP2003) Takbegränsade utgifter i VP2003 -1,1 -0,9 -1,0 Reviderad pris- och löneomräkning -0,3 -0,9 -1,3 -1,6 -0,1 Förändrad prognos för anslagsbe- -1,6 -4,7 -3,8 Takbegränsade utgifter i BP2004 I jämförelse med ekonomiska vårproposition höjs de beräknade anslagen med ca 2004 och med ca 2005 och 2006 till följd av nu föreslagna eller aviserade reformer. Netto är de beräknade anslagen 2004 ca högre med hänsyn tagen till den föreslagna fi- nansieringen. uppgår nettoökningen av de takbegränsade utgifterna till följd av nu föreslagna eller aviserade förändringar till ca . I avsnitt 4.3 presenteras budgeteffekterna av de reformer och den finansiering som föreslås eller aviseras. Bland annat föreslås att rättsväsendet tillförs 2004. det generella statsbidraget till kommuner och landsting höjs med till följd av att en tillfällig förstärkning av kommunernas och landstingens ekonomi görs permanent och överförs från statsbudgetens inkomstsida till statsbudgetens utgiftssida. Pris- och löneomräkning av anslag för förvalt- ningsändamål I den inledande fasen av budgetprocessen hante- ras anslag för förvaltnings- och investeringsän- damål i fasta priser. Anslagen räknas sedan om till löpande priser genom att pris- och löneindex knyts till dem. ekonomiska vårproposition gjordes en slutlig pris- och löneomräkning och en preliminär pris- och löneomräkning . I förevarande proposition revideras den preliminära pris- och löneomräkningen . Den preliminära pris- och löne- omräkningen baseras bl.a. på antaganden om löneutvecklingen i den konkurrensutsatta sektorn. Avdrag görs även här för en prognostiserad produktivitetsutveckling som följer den privata tjänstesektorn. Den reviderade preliminära pris- och löneomräkningen leder till att anslagen minskar med ca 2005 och med ca 2006 jämfört med beräkningen i vårpropositionen, främst till följd av en nedreviderad prisutveckling. Revideringen berör främst utgiftsområdena 4 Rättsväsendet, 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, 16 Utbildning och universitetsforskning samt 22 Kommunikationer. I jämförelse med ekonomiska vår- proposition har anslag som styrs av den makroekonomiska utvecklingen justerats med hänsyn till nya antaganden. Justeringen berör huvudsakligen ett fyrtiotal anslag för transfereringsändamål. Jämfört med beräkningen i vårpropositionen påverkas utgiftsberäkningarna främst av antaganden om högre arbetslöshet () vilket leder till ökade utgifter för arbets- löshetsersättning samt lägre inkomstindex och prisbasbelopp. Jämfört med beräkningen i vårpropositionen beräknas prisbasbeloppet bli 300, 600 respektive lägre 2004, 2005 respektive 2006. Ett lägre prisbasbelopp medför lägre utgifter på flera stora transfereringsanslag, främst sjukersättning och garantipension till ålderspensionärer. Ett lägre inkomstindex medför lägre utgifter för ålderspen- sionssystemet. De förändrade makroförutsättningarna in- nebär sammantaget att utgifterna beräknas öka 2004, medan utgifterna beräknas minska 2005 och 2006 jämfört med beräkningen i den eko- nomiska vårpropositionen. Utgiftsberäkningarna har också förändrats till följd av nya prognoser för volymer inom vissa regelstyrda anslag jämfört med ekonomiska vårproposition. Färre asylsökande bidrar till att utgifterna inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar har reviderats ned 20042006. Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp förväntas utgifterna för anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. på grund av volymökningar bli ca högre 2004 och 2005 och ca högre 2006 än bedömningen i vårpropositionen. Antalet sjukskrivna bedöms minska i något långsammare takt än vad som antogs i vårpropositionen. Antalet sjuk- penningdagar (netto) bedöms bli lägre 2003 jämfört med och bedöms 2004 understiga nivå med . I vårpropositionen var bedömningen att motsvarande minskning jämfört med skulle bli . Inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom har utgifterna reviderats ned, bl.a. till följd av att färre individer är berättigade till garantipension och äldreförsörjningsstöd än vad som tidigare antagits. Ny befolkningsstatistik visar att antalet nyfödda ökar, vilket bedöms medföra att ut- gifterna under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn blir ca 0,1 mil- jarder kronor högre 2004 och ca 0,3 miljarder högre 20052006 än bedömningen i vårpropositionen. Sammantaget innebär ändrade volymanta- ganden att utgifterna bedöms öka med 2004, 2005 och 2006. Revideringar av utgifterna kan också föranledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt av regeländringar utom regeringens omedelbara kontroll, till exempel genom beslut i . Revideringar kan också göras till följd av budgettekniska förändringar. I propositionen Utjämning för vissa kost- nader för stöd och service till funktionshindrade (prop. 2002/03:151), som överlämnats till , föreslår regeringen att ett nytt kostnadsutjämningssystem för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) skall införas på statsbudgetens utgiftssida . Utgifterna ökar därmed preliminärt med ca . En motsvarande förändring görs på statsbudgetens inkomstsida. Denna förändring är därmed budgetsaldoneutral. Omläggningen av kommunkontosystemet, som infördes , föreslås i fö- revarande proposition slutregleras. Som en konsekvens av detta minskas det generella statsbidraget till kommuner och landsting 2004 med jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition, varav avser en permanent reglering. Sammantaget medför dessa förändringar att den konsekvensberäknade utgiftsramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kom- muner föreslås öka med ca 2004 och med ca 2005 och 2006, jämfört med beräkningen i vårpropositionen. Statistik tyder på att prognosen för den genomsnittliga ersättningen för individer som uppbär ersättning var för högt satt för åren 20042006 i vårpropositionen. En nedreviderad prognos för den genomsnittliga ersättningen medför att de beräknade utgifterna för anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar nu är lägre 20042006. Denna effekt bidrar till en nedrevidering av de beräknade utgifterna inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp med 20042006. Utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd har reviderats upp med ca 2004, vilket beror på att den preliminära inbe- talningen av statliga ålderspensions- avgifter understeg den av fastställda slutliga avgiften. En ytterligare förändring är att avgiften till Europeiska gemenskapen beräknas bli högre 20042006 som en konsekvens av EU- kommissionens budgetförslag . Statliga myndigheter har vissa möjligheter att fördela sina utgifter över tiden. Medel på ram- och reservationsanslag som inte utnyttjas kan sparas till efterföljande år. Det innebär att en myndighet utöver anvisade anslagsmedel även kan använda tidigare sparade anslagsmedel. Myndigheter har också möjligheter att inom vissa gränser låna mot efterföljande års anslag. Förskjutningar av detta slag redovisas som en för alla ram- och reservationsanslag gemensam beräkningspost kallad Minskning av anslags- behållningar. Denna post ingår i de takbegrän- sade utgifterna. För kommande budgetår erhålls en prognos för de takbegränsade utgifterna genom att den beräknade förändringen av anslagsbehållningarna läggs till utgiftsramarna och ålderspensionssystemets utgifter. Myndigheternas förbrukning av anslagsbehåll- ningar och utnyttjande av anslagskrediter utgör en betydande osäkerhet i beräkningen av de takbegränsade utgifterna. I förhållande till bedömningen eko- nomiska vårproposition beräknas förbrukningen av anslagsbehållningar bli lägre 2004, lägre 2005 och lägre 2006. 6.3Utgiftsområde 127 samt Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten I följande avsnitt redogörs kortfattat för varje utgiftsområde och för Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I tabellform redovisas utfall , anvisade anslagsmedel (inklusive förslag till tilläggsbudget i denna proposition), prognos , förslag till utgiftsramar samt konsekvensberäkningar av utgiftsramarna . Utgiftsprognoserna avviker i vissa fall från anvisade medel i statsbudgeten. Detta beror bl.a. på förväntad förbrukning av anslagssparande, utnyttjande av anslagskrediter och på förändrade antaganden om den ekonomiska utvecklingen samt förslag till tilläggsbudget i denna proposition. skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (Avgifter vid , prop. 2002/03:63, bet. 2002/03:FiU27, rskr. 2002/03:189). Avgifter och ersättningar skall tillföras statskassan och redo- visas mot inkomsttitel. För anslagsfinansierade myndigheter som inte erlägger någon avgift för årlig revision medför föreslagen nyordning en tillkommande kostnad som myndigheterna föreslås bli kompenserade för. De myndigheter som betalar för årlig revision föreslås däremot inte få någon kompensation. Kompensationen sker och medför en nivåhöjning av berörda myndigheters anslag . Utgångspunkten för kompensationen är den uppskattade kostnad som myndigheten hade erlagt om myndigheten hade betalat en avgift för årlig revision. Vid beräkning av kompensations- beloppen har en pris- och löneomräkning genomförts på sedvanligt sätt. Det sammanlagda kompensationsbeloppet uppgår till . Ett motsvarande belopp har i inkomstberäkningarna tillförts inkomsttitel. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Demokrati samt delar av politikområdena Mediepolitik och Samepolitik. Utgiftsområdet omfattar även vissa anslag som inte ingår i något politikområde. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition ökar med . Detta förklaras i huvudsak av att anslaget 90:3 förvaltningskostnader ökas på förslag från riksdagsstyrelsen. I förhållande till anvisade medel 2003 ökar utgifterna med 2004. För- ändringen förklaras huvudsakligen av pris- och löneomräkning. Den konsekvensberäknade ramen ökar utgifterna med i förhållande till den föreslagna ramen . Detta beror främst på pris- och löneomräkning. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. Skatt, tull och exekution 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Effektiv statsförvaltning och Finansiella system och tillsyn. Därutöver finns under utgifts- området det på politikområde ofördelade anslaget 90:1 . Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition minskar med . Detta förklaras i huvudsak av att ingen garanti- avsättning föreslås till . Orsaken till denna förändring är en analys av utfall och framtida risker i den utestående garantistocken som visar att ingen avsättning behövs (se vol 2, Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, avsnitt 14.5). I förhållande till anvisade medel 2003 ökar utgifterna med 2004. För- ändringen förklaras huvudsakligen av höjda beräknade utgifter på anslaget 1:12 Statliga tjänstepensioner m.m. Den konsekvensberäknade ramen ökar utgifterna med i förhållande till den föreslagna ramen . Även detta förklaras främst av ökade utgifter för de statliga tjänstepensionerna. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Skatt, tull och exekution. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vårproposi- tion är i stort sett oförändrad. I förhållande till anvisade medel 2003 ökar utgifterna med 2004. För- ändringen förklaras huvudsakligen av pris- och löneomräkning. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Rättsväsendet. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition ökar med . Förändringen förklaras huvudsakligen av rege- ringens fortsatta satsning på rättsväsendet samt av pris- och löneomräkning. I förhållande till anvisade medel 2003 ökar utgifterna med 2004. tillförs för att öka antalet poliser och för en fortsatt utveckling av Därutöver förstärks även andra myndigheter inom utgiftsområdet. Förändringar utöver detta förklaras i huvudsak av pris- och löneomräkning. Den konsekvensberäknade ramen ökar utgifterna med i förhållande till den föreslagna ramen . Detta beror på pris- och löneomräkning. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition minskar med . Detta förklaras i huvudsak av justeringar för valutakursförändringar. I förhållande till anvisade medel 2003 minskar utgifterna med 2004. För- ändringen förklaras huvudsakligen av valutaom- räkning. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. Försvar samt beredskap mot sårbarhet 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Totalförsvar samt Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition minskar med . Detta förklaras i huvudsak av justering av statliga ålderspensionsavgifter och omläggning till låne- finansiering av Försvarets radioanstalts investeringar. I förhållande till anvisade medel 2003 minskar utgifterna med 2004. Förändringen förklaras huvudsakligen av anslagsminskningar till följd av genomförandet av gällande försvarsbeslut, finansiering av ett nytt radiosystem för skydd och säkerhet och införande av lånefinansiering av investeringar för . Anslagsökningar för- av pris- och löneomräkning och ökade utgifter för för miljööver- vakning. Den konsekvensberäknade ramen ökar utgifterna med i förhållande till den föreslagna ramen . Detta beror på pris- och löneomräkning. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Internationellt utvecklingssamarbete, vilket även inkluderar det tidigare politikområdet Samarbete med . Biståndsramen uppgår till av bruttonationalinkomsten (BNI) plus , en ökning från av BNI 2003. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vårproposi- tion minskar med . Detta förklaras i huvudsak av förändrad BNI-prognos samt av förändrade biståndsavräkningar. I förhållande till anvisade medel 2003 ökar utgifterna med 2004. Förändringen förklaras huvudsakligen av en förväntad ökning av BNI samt en ökad bistånds- ram som andel av BNI. Den konsekvensberäknade ramen ökar utgifterna med i för- hållande till den föreslagna ramen . Detta beror främst på en förväntad ökning av BNI. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Integrationspolitik, Storstadspolitik, Migrations- politik och Minoritetspolitik. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition minskar med . Detta förklaras i huvudsak av att antalet asyl- sökande förväntas minska. I förhållande till anvisade medel 2003 minskar utgifterna med 2004. Förändringen förklaras huvudsakligen av att inga särskilda medel anslås för Storstadspolitiken . Den konsekvensberäknade ramen minskar utgifterna med i förhållande till den föreslagna ramen . Detta beror främst på att antalet asylsökande förväntas minska. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Barnpolitik, Handikappolitik, Äldrepolitik, Socialtjänstpolitik och Forskningspolitik. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition ökar med . Detta förklaras i huvudsak av att utgifterna för högkostnadsskyddet inom tandvården för de äldre beräknas öka med ytterligare ca . Vidare tillförs för en fortsatt satsning på åtgärder inom ramen för den nationella handlingsplanen för att förebygga alkoholskador, för insatser mot spelberoende, för ersättning till talidomidskadade i neurose- dynkatastrofen, till Riks- kvinnocentrum och kvinno- och mansjourer samt till bilstöd till handi- kappade. Dessa utgiftsökningar motverkas delvis genom att kostnaderna för statlig assistans- ersättning beräknas minska. I förhållande till anvisade medel 2003 ökar utgifterna med 2004. Förändringen förklaras huvudsakligen av att utgifterna för tandvården beräknas öka med ca , för läkemedel med ca och för statlig assistans- ersättning med ca . Den konsekvensberäknade ramen ökar utgifterna med i förhållande till den föreslagna ramen . Detta beror främst på att utgifterna för assistans- ersättningen beräknas öka med ca . Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition minskar med . Detta förklaras i huvudsak av två motverkande faktorer. Dels beräknas utgifterna för aktivitets- och sjukersättningar minska med till följd av ändrade antaganden om genomsnittlig ersättningsnivå. Dels beräknas utgifterna för sjukpenning öka med till följd av en ändrad be- dömning av minskningstakten i antalet sjuk- penningdagar. I förhållande till anvisade medel 2003 ökar utgifterna med 2004. Ökningen beror främst på den beräknade prisutvecklingen och att fler personer beräknas få aktivitets- och sjukersättning. Den konsekvensberäknade ramen ökar utgifterna med i förhållande till den föreslagna ramen . Detta beror på ovannämnda orsaker. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. Ekonomisk trygghet vid ålderdom 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition minskar med . Detta förklaras i huvudsak av ett beräknat minskat antal individer med garantipension, äldreförsörjningsstöd och inkomstgrundad änkepension samt av ett sänkt antagande om inkomstindex och prisbasbelopp. I förhållande till anvisade medel 2003 minskar utgifterna med 2004. Förändringen förklaras huvudsakligen av ett beräknat minskat antal individer med garanti- pension, äldreförsörjningsstöd och inkomst- grundad änkepension. Den konsekvensberäknade ramen minskar utgifterna med i förhållande till den föreslagna ramen . Detta beror främst på ovan nämnda orsaker. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomisk familjepolitik. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition minskar med . Detta förklaras i huvudsak av sänkta löne- antaganden inom föräldraförsäkringen, ett be- räknat ökat barnafödande samt av ett beräknat minskat antal individer inom underhållsstöds- systemet. I förhållande till anvisade medel 2003 ökar utgifterna med 2004. För- ändringen förklaras huvudsakligen av ett beräknat ökat antal uttagna dagar inom föräldra- försäkringen och av att grundnivån i föräldra- försäkringen föreslås höjas från till per dag . Förändringen förklaras även av den beslutade höjningen av åldersgränsen för vårdbidrag för funktions- hindrade barn. Den konsekvensberäknade ramen ökar utgifterna med i förhållande till den föreslagna ramen . Detta beror främst på ett beräknat ökat barna- födande, ett ökat antal uttagna dagar inom föräldraförsäkringen, ökad medelersättning, den beslutade höjningen av åldersgränsen för vård- bidrag till funktionshindrade barn samt att den införda pappamånaden får effekt. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2004. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition och förslag till tilläggsbudget i denna proposition. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Arbetsmarknad. Ramen för utgiftsområdet jämförd med beräkningen ekonomiska vår- proposition ökar med .