prop · GR03100 · 2004-04-15 00:00:00 — I budgetproposi- tionen förutsattes att utgiftsutveck- lingen inom utgiftsområdet skulle brytas. Det finns nu tydliga tecken på ett sådant trendbrott. och minskade antalet sjukpenningdagar med jämfört med . På förslag av regeringen har tidigare beslutat ett antal åtgärder som skall förbättra ut- giftsläget inom ohälsoområdet: Sjukpenningen till arbetslösa har justerats så att den kan överstiga den högsta arbetslöshetsersätt- ningen, deltidssjukskrivning skall användas i ökad utsträckning istället för heltidssjukskriv- ning, utbildningen av läkare i försäkringsmedicin har förstärkts, kraven på sjukintygen har precise- rats, försäkringsläkarna har blivit fler och tiden med vilande sjukersättning vid arbete har för- längts från ett till . Med beaktande av den observerade nedgången av antalet sjukpenningdagar och de redan genomförda åtgärderna inom området bedömer regeringen att antalet sjukpenningdagar 2004 minskar med jämfört med , vilket är en något större minskning än vad som antogs i budgetpropositionen. Regeringens aviseringar i förevarande propo- sition innebär att mer resurser tas i anspråk på ett antal områden på budgetens utgiftssida. Samtliga här redovisade åtgärder ingår i den inkomst- respektive utgiftsberäkning för 20042006 som redovisas i kapitel 5 respektive 6. aviserade och föreslagna utgifts- och inkomstförändringar En fullständig redovisning av nu aviserade och föreslagna utgifts- och inkomstförändringar åter- finns i tabell 4.8. I det följande redovisas föränd- ringar med budgetmässigt stora konsekvenser. Inom utgiftsområde 1 föreslår regeringen att stödet till politiska partier ökas med . Syftet är att kompensera för den reella nivåsänk- ning som skett sedan partistödet infördes. Inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exeku- tion föreslår regeringen att anslaget tillförs för att förbättra kontrollen av F-skatt. Regeringen har för avsikt att på tilläggsbudget i samband med budget- propositionen återkomma till med förslag om resurstillskott för och Kronofogdemyndigheterna med anledning av nya förmånsrättsregler. Inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet föreslår regeringen att anslaget Kriminalvården tillförs 2004 för att öka tillgången på platser inom anstalter och häkten. Regeringen bedömer att det kommer att fin- nas utrymme för att höja biståndet till av BNI . Som ett led i detta beräknas utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ökas med . Inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyk- tingar, föreslås anslaget tillföras 2004. De ökade resurserna skall användas för att reducera ärendebalanserna och handläggningstiderna. Inom utgiftsområdet föreslås vidare att anslaget Utresor för avvisade och utvisade tillförs 2004. Antalet asylsökande är fortfarande högt och andelen som får avslag på sin asylansökan ökar. Regeringen anser att det är viktigt såväl för den enskilde som för trovärdigheten för asyl- processen att besluten verkställs. För att förkorta väntetiderna för bilstöd före- slås anslaget Bilstöd till handikappade inom ut- giftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och omsorg öka med 2004 och därefter med ytterligare . har beslutat att den sjukpenning- grundande inkomsten (SGI) reduceras vid beräkning av sjukpenning (bet. 2002/03:FiU21, rskr. 2002/03:235). Detta innebar att ersättningen minskade från till av in- komsten. tillstyrktes regeringens för- slag om att sjuklöneperioden skulle förlängas från 14 . Enligt regeringens bedöm- ning bör ersättningen åter- ställas till nivån som gällde före och sjuklöneperioden bör åter bli . För utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjuk- dom och handikapp beräknas därför medel mot- svarande tillföras . Vidare bedömer regeringen att ut- gifterna inom utgiftsområdet kommer att minska med genom bättre styr- ning. av Sjukpenninganslaget får användas för samverkan inom rehabiliteringsom- rådet i enlighet med bl.a. riktlinjerna i proposi- tion 2002/2003:2 Vissa socialförsäkringsfrågor m.m. Enligt en uppföljning av Riksförsäkrings- verket avseende 2003 gick en allt för stor del av utgifterna till administration. Genom att styra över användningen mot aktiva rehabiliteringsåt- gärder riktade mot individerna kommer effekten i form av minskade sjukpenningdagar att förbätt- ras. I syfte att stärka åtgärderna för barn i ekono- miskt utsatta familjer beräknas följande utgifts- områden öka med sammanlagt : Utgiftsområde 12 Ekono- misk trygghet för familjer och barn beräknas öka med till följd av förändrat underhållsstöd och till följd av särskilda insatser riktade till barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Utgiftsområde 15 Studiestöd beräknas öka med 450 miljoner kro- nor till följd av ett barntillägg till studerande. Vi- dare beräknas ramen inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byg- gande öka med till följd av ett ändrat bostadsbidrag. Arbetsmarknadsutbildning och andra kon- junkturberoende program är tillsammans med en likartad och rättvis tillämpning av reglerna i ar- betslöshetsförsäkringen viktiga för en väl funge- rande arbetsmarknad. Inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad ökas de arbetsmarknadspolitiska programmen med 15 000 platser , varav 5 000 riktas mot verksamheter i kommuner och landsting. skall friår införas i hela landet, vilket innebär totalt 12 000 platser. Dessa redovisas som en del av de arbets- marknadspolitiska programmen som ökar med 12 500 platser . Utgifterna för de utökade programmen redovisas inte i tabell 4.8, utan ingår som en del av de makroekonomiska förut- sättningarna. Volymen i de arbetsmarknads- politiska programmen skall även höjas 2005. Regeringen kommer i budgetpropositionen att återkomma med en bedömning av hur omfattande höjningen skall vara. Det särskilda anställningsstödet i aktivitetsga- rantin reformeras i syfte att öka genomström- ningen i aktivitetsgarantin och prioritera dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. Den högsta ersättningsnivån höjs från till från per dag till per dag. Regeringen bedömer att ytterli- gare 3 000 personer därigenom kommer att få del av stödet, vilket beräknas medföra i minskade skatteinkomster 2004 och 2005. Arbetslöshetsförsäkringens roll som omställ- ningsförsäkring behöver tydliggöras. Tillämp- ningen av regelverket skall bli mer enhetlig ge- nom tydligare myndighetsstyrning. Arbets- marknadsstyrelsen kommer därför att få i uppdrag att ta fram åtgärder för att korta arbets- löshetstiderna, tydliggöra regelverket för lämp- ligt arbete, begränsa användning av undantag i regelverket samt att genom systematiska jämfö- relser mellan olika länsarbetsnämnder och ar- betsförmedlingskontor minska skillnaderna i til- lämpningen av regelverket. Regeringen bedömer att en mer enhetlig tillämpning av regelverket kommer att minska utgifterna inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad med 350 mil- joner kronor . Inom utgiftsområde 14 Arbetsliv beräknas 2005 och 2006 avsättas för försök med arbetstidsförkortning. I syfte att minska risken för friställning av per- sonal och stärka kompetensen inom den av kommuner och landsting finansierade verksamheten inom vård, skola och omsorg, fö- reslås en tidsbegränsad utbildningssatsning. Un- der 2004 och 2005 skall sammanlagt 6 000 per- soner beredas möjlighet att arbeta deltid och stu- dera deltid inom vuxenutbildning el- ler högskola. Kommuner och landsting skall sär- skilt prioritera de som har en ofrivillig deltidsanställning när det gäller tillgången till dessa platser. Inom utgiftsområde 15 Studiestöd beräknas medel för ett anpassat studiestöd för deltagarna i dessa kombinationsutbildningar öka med motsvarande ca 2004 och ca 2005. Utgiftsområde 16 Utbildning och universi- tetsforskning beräknas öka med ca 2004 och med ca 2005 för utbildningsplatser inom högskolan för kombinationsutbildningarna. Inom utgifts- området aviseras vidare att ett riktat statsbidrag till kommunerna för att anställa 6 000 fler i förskolan införs 2005. Bidraget är treårigt och 2005 beräknas utgiftsområdet öka med och med . läggs motsvarande medel in i det generella statsbidragssystemet. Målet med stödet är att öka personaltätheten och öka kvaliteten i förskolan. Regeringen avser att åter- komma med en förskoleproposition där stödets närmare utformning kommer att presenteras. Inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bo- stadsförsörjning och byggande föreslås att ett nytt bidrag till installation av hissar införs för pe- rioden till . Installation av hissar i hisslösa flerfamiljshus skall främja till- gängligheten och möjligheten att bo kvar för äldre och handikappade. Bidraget skall vara ram- begränsat till högst . Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och natur- vård beräknas öka med 2005 och 2006. Förstärkningarna omfattar ökade satsningar på åtgärder för biolo- gisk mångfald samt en förlängning av klimatin- vesteringsprogrammet Klimp. Regeringen beslutade om lång- siktiga infrastrukturplaner för väg- och järn- vägsinvesteringar. Besluten innebär en ökad sats- ning på framför allt järnvägar. Som en konse- kvens av detta beräknas anslaget : Ban- hållning och sektorsuppgifter öka med . Under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar finns anslaget Are- alersättning och djurbidrag m.m. som används för att betala ut obligatoriska EU-stöd som helt fi- nansieras via EU-budgeten. Detta anslag beräk- nas öka till följd av beslut från EU om tidiga- reläggning av mjölkkobidrag och andra ökningar av djurbidrag. Vidare beräknas utgiftsområdet öka med för bland annat djurskyddsregister, biotopskydd och småskalig livsmedelsförädling. Den aviserade resursförstärkningen till kom- muner och landsting på beräknas användas för följande än- damål: Medel avsätts under utgiftsområde 16 för en förskolesatsning (se ovan). För att underlätta införandet av det nya inkomstutjämningssyste- met beräknas bidraget till kommunsektorn öka med 2005. Fördelningen av resterande återkommer regeringen till i budgetpropositionen . aviserar regeringen också att ett till- fälligt generellt sysselsättningsstöd till kommu- nerna på införs på statsbud- getens inkomstsida. Ett motsvarande stöd på en högre nivå finns . Till följd av det finansiella läget inom kommuner och lands- ting beräknas sektorn behöva ytterligare medel efter 2005. avser regeringen att öka det generella statsbidraget till kommunsektorn med ytterligare . Sammantaget beräknas utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner till följd av den aviserade resurs- förstärkningen öka med 2005 och med 2006 i förhållande till beräkningarna i budgetpropositionen. De aviserade och föreslagna åtgärderna inkl. finansiering, ger sammanlagt relativt små effekter på de takbegränsade utgifterna jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Däremot beräknas utgifterna öka med ca 2005 och med ca 2006 till följd av nu före- slagna och aviserade åtgärder i förhållande till ti- digare beräkningar i budgetpropositionen . Regeringen befarar att utgiftstaket kan komma att överskridas. har regeringen för avsikt att fatta beslut om utgiftsbegräns- ningar som beräknas minska utgifterna med sammantaget ca (se tabell 4.8). Utgiftsbegränsningarna har beaktats i ut- giftsprognoserna (se avsnitt 6.1). De områden som berörs är bl.a. utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet (0,), utgiftsområde 7 Inter- nationellt bistånd (0,), utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning (ca ) och utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk (1,). De nu föreslagna utgiftsbegränsningarna innebär att de berörda verksamheternas anslagssparande ökar till kommande år varvid de takbegränsade utgifterna beräknas bli högre under framför allt 2005. Regeringen planerar att lägga fram en proposition med förslag till justering av reglerna om skattefrihet för el som förbrukas i vissa in- dustriella processer. Förslaget är utformat i en- lighet med gällande energiskattedirektiv. Avsik- ten är att förändringen skall träda i kraft . ersätts nuvarande nollskatte- sats på el för hela industrin med en skattesats på per kWh, enligt beslut i efter förslag i budgetpropositionen . Det skattebortfall som följer av justeringen av reg- lerna för processel har redan beaktats i beräk- ningen av den intäktsförstärkning som införan- det av en skattesats på per kWh medför. I budgetpropositionen konstaterades att det nya energiskattedirektivet ger möjlighet för energiintensiva företag att underskrida mi- nimiskattesatserna ned till noll under vissa förut- sättningar. Företagen förutsätts då att genom avtal, deltagande i system för handel med ut- släppsrätter eller likvärdiga åtgärder åta sig att uppnå miljömässiga mål eller ökad energieffekti- vitet. Regeringen bereder ett förslag till program för energieffektivisering för energiintensiva fö- retag, som avses överlämnas till för beslut . beräknas programmet endast medföra minskade elskatteintäkter med 90 miljoner kro- nor. Den periodiserade nettoeffekten uppgår till . Den fulla årseffekten upp- träder först och beräknas då uppgå till . För att tidigarelägga byggande och minska ris- ken för senare överhettning kommer regeringen att återkomma med ett förslag om ett tillfälligt ROT-avdrag i form av en skattereduk- tion för utgifter för byggnadsarbeten. Reger- ingen kommer att föreslå att de nya reglerna skall tillämpas retroaktivt och omfatta byggnadsarbe- ten som utförs . De skall kunna tillämpas på utgifter för underhåll, reparation, om- samt tillbyggnader och gälla både ägare till småhus, bostadsrätter och hyreshus. Förslagets närmare utformning beskrivs i kapitel 5 i denna proposition. Det totala skattebortfallet beräknas till . I periodiserade termer beräknas belasta 2004 medan reste- rande beräknas belasta 2005. För att skapa bättre förutsättningar för käll- sortering i hushållssektorn bör en särskild skatte- stimulans införas . Ett arbete inleds inom för att ta fram ett förslag till en sådan stimulans riktad till källsorteringslokaler i flerfamiljshus. En depar- tementsskrivelse skall skyndsamt tas fram och remissbehandlas. Förslaget skall kunna träda i kraft och gälla till och med . Det totala skattebortfallet un- der perioden beräknas till . Regeringen avser också att införa en särskild skattestimulans för miljöinvesteringar i offentligt ägda lokaler. Den skall riktas till vissa specifice- rade energibesparande åtgärder och konvertering till förnyelsebar energi. En departementsskrivelse skall skyndsamt tas fram och remissbehandlas. Stimulansen skall uppgå till av de to- tala kostnaderna upp till ett visst belopp. För in- stallation av solceller skall den uppgå till av den totala kostnaden upp till ett visst belopp. Skattestimulansen skall kunna til- lämpas på åtgärder som utförs . Det totala skattebortfallet beräknas till , varav stödet till installation av solceller beräknas uppgå till högst . Det samlade skattebortfallet genom den av beslutade investeringsstimulansen för mindre hyresbostäder och studentbostäder, (prop. 2002/03:98, bet. 2002/03:BoU9, rskr. 200 2/03:215), har tidigare beräknats till . Denna bedömning kvarstår. Däremot motiverar utfallet en reviderad bedöm- ning av bortfallets fördelning . respektive 2005 bedöms bortfallet bli 645 respektive lägre än tidigare beräkning medan bortfallet bedöms bli högre. denna nya bedömning har även effekten av den på tilläggsbudget föreslagna utvidgningen av investeringsstimulansen beaktats. Förslaget inne- bär att stimulansen även omfattar ombyggnad av vindsutrymmen och lokaler i hus som huvud- sakligen innefattar bostäder. Förändringar jämfört med föregående år I tabell 4.9 redovisas budgeteffekterna i förhål- lande till föregående år av större beslutade eller tidigare aviserade reformer och finansiering, samt budgeteffekterna av de nu föreslagna eller avise- rade reformerna inklusive finansieringarna. Därtill kommer förändringar av budgetens in- komster och utgifter till följd av bland annat den makroekonomiska utvecklingen, pris- och löne- omräkning m.m. Dessa förändringar redovisas emellertid i kapitel 5 och i avsnitt 4.4.4. Av tabell 4.9 framgår att regeringen genomför stora tidigare beslutade satsningar . Det sker bl.a. inom biståndet, vård och skola och infrastrukturområdet. Biståndet höjs till av bruttonationalinkomsten (BNI) samt med därutöver och med ytterligare . Vården liksom skolan har tillförts vardera . Anslagsnivån för utgiftsområde 22 Kommunikationer ökar med som de lånefinansierade inve- steringarna beräknas stiga ytterligare. Av tabellen framgår också att utgiftsområde 4 Rättsväsendet med nu föreslagna anslags- höjningar och tidigare beslutade tillskott sam- mantaget tillförs ca i förhållande till 2003. och framöver finns betydande aviserade resursförstärkningar till kommun- sektorn, infrastrukturområdet och utbildnings- området. Sammantaget beräknas de takbegränsade utgifterna öka med ca i förhållande till 2003 till följd av beslut. genomförs också utgiftsminskningar på totalt till följd av besparingar, finansiering av utgifts- reformer och avslutande av vissa temporära program. Netto ökar således de takbegränsade utgifterna med under perio- den till följd av beslut. Sammantaget medför de beslutade förändring- arna på inkomstsidan en förstärkning av stats- budgeten med ca . Förstärkningen på statsbudgetens inkomstsida beror främst på att de temporära sysselsättnings- stöden till den kommunala sektorn upphör efter 2005 och på att de konjunkturstimulerande åtgärderna gradvis upphör. De offentliga finanserna försvagas samman- taget med ca 2006 i för- hållande till 2003 till följd av aktiva beslut på statsbudgetens utgifts- och inkomstsida. Tabell 4.8 föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar Förändring av offentliga finanser och effekter på takbegränsade utgifter i förhållande till budgetpropositionen . 4 Kriminalvården - ökat platsbehov Barn i ekonomiskt utsatta familjer UO 15 och UO 16 Kombinationsutbildning Bidrag till installation av hissar Allmänna bidrag till kommuner Summa förändring av takbegränsade utgifter Särskilt anställningsstöd inom aktivitetsgarantin Generellt sysselsättningsstöd till kommuner, brutto Nedsatt elskatt energiintensiv industri Skattestimulans miljöinvesteringar offentliga lokaler Summa inkomstreformer, brutto (periodiserad effekt) Indirekta effekter av inkomstreformer Summa inkomstreformer, netto (periodiserad effekt) Nettoförsvagning av den offentliga sektorns finanser Tabell 4.9 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekter i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning UO 3 Skatt, tull och exekution UO 7 Internationellt bistånd UO 9 Hälso- och sjukvård UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Varav återställd SGI och återtagen 3:e sjuklönevecka UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Varav mamma/pappamånad Varav höjd grundnivå i föräldraförsäkring UO 16 Utbildning och universitetsforskning UO 20 Allmän miljö- och kulturvård UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Höjd koldioxidskatt, +15 öre, brutto Höjd energiskatt på el, hushåll och service, +1 öre, brutto Energiskatt el för industrin m.m., fr. 1/7-04, brutto Nedsatt elskatt energiintensiv industri Höjd dieselskatt, +10 öre, brutto Höjd bekämpningsmedelsskatt, +10 kr, brutto Skattereduktion 200-kronan, brutto Socialavgifter, , brutto Aviserade skattehöjningar 20052006 p.g.a. grön skatteväxling Aviserade skattesänkningar 20052006 p.g.a. grön skatteväxling Avtrappning av miljöbonus för vindkraftsel, brutto Nedsatt förmögenhetsskatt, brutto Slopad arvsskatt mellan makar, brutto Fortsättning på tabell 4.9 Budgeteffekter i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna utgifts- och inkomstförändringar Budgeteffekter i förhållande till föregående år. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. Höjd klyvningsränta för fåmansaktiebolag, , brutto Ytterligare lättnader i 3:12 reglerna , brutto Partiell frysning av skiktgränser , brutto Skattelättnad för vissa byggtjänster, brutto Skattereduktion miljöinvesteringar, brutto Sänkt energiskatt på bränslen i kraftvärmeverk, brutto Slopat elavdrag och ändrad proportionering i kraftvärmeverk, brutto Nytt taxeringsförfarande, brutto Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting, brutto Tillfälligt generellt sysselsättningsstöd till kommuner, brutto Fast belopp till kommunerna, brutto Anställningsstöd långtidssjukskrivna, brutto Särskilt anställningsstöd inom aktivitetsgarantin, brutto OSA, omföring av stöd, brutto Skattestimulans miljöinvesteringar offentliga lokaler Summa inkomstreformer, brutto Indirekta effekter av inkomstreformer Summa inkomstreformer, netto Summa utgifts- och inkomstreformer UO 10 Sjukpenning skall motsvara arbetslöshetsersättningen UO 10 Förlängd sjuklöneperiod från 14 UO 10 Reviderad SGI-beräkning UO 12 Borttagande av kontaktdagar i föräldraförsäkringen UO 13 Effektivare tillämpning arbetslöshetsförsäkring UO 13 OSA, omföring av stöd UO 15 Rekryteringsbidrag och prioriterat studiebidrag UO 16 Höjning av högsta avgiften inom maxtaxa för barnomsorg UO 18 Utfasning lokala investeringsprogram för ek. UO 21 Vissa energipolitiska åtgärder upphör UO 24 Utfasning Östersjösatsning Utgiftsreformer inkl. finansiering m.m. Reformer inkl. finansiering m.m. Statsbudgetens saldo överensstämmer per definition med statens lånebehov. Ett budgetöverskott innebär följaktligen ett lika stort negativt lånebehov och att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Diagram 4.1 Statsbudgetens saldo 19902006 var utfallet för stats- budgeten oavbrutet negativt. Budgetunderskot- tet var som störst 1993 då lånebehovet uppgick till . Konsolideringspro- grammet och den ekonomiska återhämtningen innebar att underskotten reducerades markant . , främst till följd av engångs- effekter i form av överföringar från AP-fonden och inbetalningar av premiepensionsmedel. uppgick budgetöverskottet till . Det höga utfallet förklaras främst av överföringen av medel från AP-fonden samt för- säljning av aktieinnehav. minskade över- skottet till vilket bland annat var en följd av lägre positiva engångseffekter. minskade överskottet ytterligare, till , och föregående år förbyttes överskottet till ett underskott på . prognostiseras ett underskott på ca . beräknas ett underskott på ca 36 I beräkningarna antas att inkomster från försäljning av statlig egendom uppgår till 2004 till 2006. Uppföljningen av sker i reger- ingens skrivelse Årsredovisning för staten 2003 (skr. 2003/04:101). Av årsredovisningen framgår sammanfattningsvis följande. Statsbudgetens saldo uppgick till -, vilket är lägre än budgeterat. Utfallet på statsbudgeten påverkas av ett antal faktorer såsom den makro- ekonomiska utvecklingen, beteendeförändringar, engångseffekter samt ekonomiska konsekvenser av fattade beslut. beräknades i den ursprungliga statsbudgeten. Inkomsterna från försäljning av statlig egendom blev ca lägre än budgeterat. Skatteinkomsterna blev ca lägre, främst på grund av lägre inkomstskatt från fysiska och juridiska personer än tidigare beräknat. Tabell 4.10 Statsbudgetens utfall Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Med statsbudget avses här den ursprungliga statsbudgeten antagen av , dvs. 2Inklusive posten minskning av anslagsbehållningar. 3Inklusive kassamässig korrigering. Statsbudgetens utgifter m.m. uppgick till 2003, vilket är mindre än budgeterat i den ursprungliga statsbudgeten. Utgifterna för samtliga utgifts- områden, exklusive statsskuldsräntor m.m., blev ca lägre än budgeterat. Det beror bland annat på förskjutningar av avgiften till EU, som minskade utgifterna med samman- lagt ca 2003, som en högre arbetslöshet medförde att utgifterna inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad blev ca högre än vad som anvisades i statsbudgeten. nettoutlåning m.m. blev högre än beräknat i statsbudgeten, vilket förklaras av att den kassa- mässiga korrigeringen blev högre än beräknat.