prop · GR031d3 · 2004-01-01 00:00:00 — tillgodoses, t.ex. beträffande annonsering och efterannonsering. Enligt NOU tycks respekten för offentliggörande genom annonsering över tröskelvärdena vara relativt god. Upphandlingsverksamheten har emellertid fortfarande inte den tyngd hos många upphandlande enheter som värdet motiverar. Vissa enheter genomför inte ens någon uppföljning av sin upphandling. Allt fler har dock beslutat om en upphandlingspolicy, men ofta saknas konkreta riktlinjer. Inflödet av klagomålsärenden har minskat, vilket sannolikt hänger samman med de förbättrade möjligheterna till överprövning. förstärktes rättsmedlen för leverantörerna kraftigt i upphandlingslagstiftningen genom att leverantörerna har fått rätt att överklaga samtliga beslut i ett upphandlingsärende. Behovet av utvecklingsinsatser inom ramen för regeringens förvaltningspolitiska program är fortsatt stort. Hit hör bl.a. insatser för att säkerställa en chefsförsörjning med hög kvalitet, att utveckla myndighetsstyrningen framför allt när det gäller styrningen och implementeringen av generella krav, myndigheternas ledningsformer och den elektroniska förvaltningen. Utvecklingsinsatserna inom ramen för regeringens chefspolicy fortsätter som en viktig del av ett långsiktigt arbete med regeringens förvaltningspolitiska handlingsprogram. Målgruppen för dessa utvecklingsinsatser är myndighetschefer och överdirektörer som regeringen utnämner. Även regeringens program för att stärka och stödja myndigheternas styrelser skall drivas 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Programmet med seminarier för enskilda myndighetsstyrelser och åliga introduktionsutbildningar för nya ledamöter fortsätter. Sett ur ett medborgar- och företagsperspektiv genomgår den offentliga förvaltningen nu sin mest radikala förändring . Allt fler medborgare och företag väljer att använda Internet i kontakterna med förvaltningen. Samverkan över myndighetsgränserna ökar. Nya former av dialog mellan myndigheter och medborgare växer fram. Det är viktigt att denna utveckling fortsätter. Med utgångspunkt i resultatet av den försöksverksamhet som bedrivits, bedömer regeringen att servicedialoger och serviceåtaganden är effektiva arbetsmetoder för att få till stånd en medborgarorienterad förvaltning. Arbetet bör således fortsätta och även omfatta fler myndigheter som har nära och omfattande kontakter med medborgare och företag. En i sammanhanget viktig fråga att lyfta fram är förvaltningens dialog med medborgarna. Såväl den medborgarundersökning som genomförts av Statskontoret som Statskontorets slutrapport om 24-timmarsmyndigheten visar att frågor om insyn och delaktighet behöver ägnas större uppmärksamhet. Det är ur ett demokratiperspektiv viktigt att medborgarna ges möjlighet att påverka förhållanden som direkt eller indirekt påverkar deras liv. Förvaltningen bör därför med utgångspunkt i de politiskt fastlagda målen, samla in och tillvarata medborgarnas synpunkter på verksamheten och förslag till hur den kan utvecklas. Förutom ett ökat förtroendet för förvaltningen, främjas därigenom även ett effektivt resursutnyttjande och ett beslutsfattande av hög kvalitet. I linje med regeringens målsättning att alla tjänster som på ett kostnadseffektivt sätt kan, också skall tillhandahållas elektroniskt, är det viktigt att myndigheterna, som en bland flera kontaktformer, tillhandahåller elektroniska kanaler för deltagande. Ökad uppmärksamhet behöver riktas mot användar- och tillgänglighetsperspektivet vid utbyggnaden av elektroniska tjänster så att inga grupper utestängs. Alla medborgare, oavsett kön, ålder, eventuella funktionshinder, etnisk och kulturell bakgrund samt bostadsort, skall ha likvärdig tillgång till den offentliga sektorns elektroniska tjänster. Det är en viktig demokratifråga, men även viktigt för att myndigheterna skall kunna tillgodogöra sig effektiviseringsvinsterna av sina investeringar i elektroniska tjänster. Underlaget för att bedöma eventuella risker med utvecklingen av en elektronisk förvaltning behöver förbättras. Mer samverkan inom hela den offentliga sektorn krävs för att målen med 24-timmars- myndigheten skall kunna uppfyllas. Informationstekniken skapar möjligheter till nya servicelösningar och organisationsformer i den offentliga förvaltningen. En systematisk prövning av sådana samverkansmöjligheter behövs för en effektivisering av förvaltningen och för att förbättra tillgängligheten till samhällsservicen. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Statliga arbetsgivarfrågor omfattar personal- och lönepolitiska frågor, såsom löneutveckling, pensionsvillkor, kompetensförsörjning och arbetsorganisation. Här ingår också frågor som ohälsa, integration och jämställdhet inom staten m.m. I delområdet ingår myndigheterna , och vissa nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området. Målet för området är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att relevant kompetens finns för att åstadkomma efterfrågat resultat. Målet , mot vilket resultatbedömningen nedan görs, är följande: Arbetsgivarpolitiken skall vara väl utvecklad och samordnad. Myndigheterna skall bedriva sin arbetsgivarpolitik så att de har den kompetens som krävs för att nå de verksamhetsmål som statsmakterna anger. 6.3Politikens inriktning och måluppfyllelse Regeringens ambition inom det förvaltningspolitiska området vad gäller statliga arbetsgivarfrågor anges nedan. Här redovisas också måluppfyllelse i de olika delarna. De statliga arbetsgivarna skall totalt sett inte vara löneledande En viktig slutsats som kan dras av den jämförande lönestatistik som finns tillgänglig för tiden efter ramanslagsreformen 1994 är att löneökningstakten inom det statliga avtalsområdet har följt den på arbetsmarknaden i övrigt förhållandevis väl. Diagram 6.1 Utveckling av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden Anm: Uppgifterna avser nominella löner och är rensade med hänsyn till strukturella förändringar i utbildningsnivå, ålder och kön. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 De statliga arbetsgivarna skall sträva efter att öka den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda på alla nivåer Av anställda med utländsk bakgrund kan man bl.a. utläsa följande. ökade andelen utlandsfödda i staten från . Denna siffra bör vägas mot att av alla förvärvsarbetande 2000 var födda utomlands. Andelen invandrade svenskar sysselsatta i statlig förvaltning är för låg. De statliga arbetsgivarna skall öka andelen kvinnor på ledande befattningar Som framgår av diagram 6.2 har andelen kvinnor på ledande befattningar ökat och uppgår nu till . Utvecklingen går åt rätt håll. Diagram 6.2 Fördelning av män och kvinnor med uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet på olika nivåer, De statliga arbetsgivarna skall verka för en god arbetsmiljö i syfte att minska sjukfrånvaron Diagram 6.3 visar att sjukfrånvaron enligt SCB:s arbetskraftsundersökning () inom den statliga sektorn har minskat något. Sjukfrånvaron i staten är trots denna nedgång fortfarande högre 2002 jämfört med . Diagram 6.3 Sjukfrånvaron enligt , procent av ordinarie Genomsnittsålder och personalrörlighet m.m. Regeringen följer därutöver noga utvecklingen av genomsnittsåldern och personalrörligheten i statsförvaltningen. En sammanfattning av regeringens bedömning av den statliga arbetsgivarpolitiken och dess utfall redovisas i avsnittet 6.6.3. Väsentliga frågor under det närmaste året är: Ökad hälsa och lägre sjukfrånvaro i staten. En bättre integrering av invandrade i arbetslivet. Den statliga förvaltningen måste härvid föregå med gott exempel. Målet är att den etniska mångfalden i statsförvaltningen skall öka. Utvärdering av modellen som reglerar åtaganden för myndigheter anslutna till de statliga avtalsförsäkringarna. Konsekvenser av det nya pensionsavtalet för staten (PA 03) samt myndigheternas tillämpning av delpensionsavtalet. Statens pensionsverks (SPV:s) renodling. Regeringen har inrättat ett forum Hälsa i staten. Forumet är en del av regeringens strategi för ökad hälsa i arbetslivet och skall bidra till att uppfylla målet att halvera sjukfrånvaron till 2008. Forumets uppgift är att stimulera de statliga myndigheterna att förbättra arbetsförhållandena och arbetsmiljön och på så sätt bidra till att minska sjukfrånvaron. Arbetet skall inriktas på information, seminarier och hearings. Målgruppen är myndighetschefer, fackliga företrädare och anställda vid statliga myndigheter. Forumet skall redovisa sitt arbete . Ett led i regeringens strävan för ökad hälsa i statsförvaltningen var det uppdrag som lämnades till ett antal myndigheter med regional organisation. Syftet var att kartlägga regionala skillnader i sjukfrånvaron. Redovisningarna kommenteras i bilaga 1, avsnitt 5. Andelen invandrade sysselsatta i statlig förvaltning är för låg och deras representation på högre nivå försvinnande liten. En förändring måste äga rum och de enskilda statliga myndigheterna bör axla ett större ansvar för att bana väg för en annan utveckling. Viss grund har här lagts genom kravet på handlingsplaner i myndigheterna för att främja etnisk mångfald. Regeringen anser att staten skall vara ett föredöme när det gäller etnisk mångfald i arbetslivet. Målet är att den etniska mångfalden i statsförvaltningen skall öka . Den särskilda utredaren som skall utvärdera nuvarande modell som reglerar åtaganden för myndigheter anslutna till de statliga avtalsförsäkringarna utsågs . Uppdraget skall redovisas . Regeringen har gett SPV i uppdrag att , senast , sammanställa och inrapportera uppgifter om genomsnittsåldern för statstjänstemän som går i ålderspension, omfattning av delpension och sjukpension m.m. En sammanfattning av SPV:s redovisning ges i bilaga 1, avsnitt 5. En lägesrapport avseende SPV:s avyttringsarbete kom in till regeringen . Regeringen har godkänt ett ramavtal mellan SPV och . Avtalet innebär att övertar SPV:s pensionsadministration inom det kommunala området där SPV är underleverantör till . Regeringen följer SPV:s fortsatta renodling bl.a. genom återrapporteringskrav i regleringsbrevet. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 6.4Utvärdering av den arbetsgivarpolitiska delegeringen har det skett en omfattande delegering från regeringen till myndigheterna av befogenheter inom det arbetsgivarpolitiska området. Utgångspunkten är att arbetsgivarpolitiken skall anpassas till de olika myndigheternas verksamhet och bidra till en flexibel, rättssäker och effektiv statsförvaltning. Ombildningen av den statliga arbetsgivarorganisationen kan ses som en slutpunkt i dessa delegeringssträvanden. tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att utvärdera den arbetsgivarpolitiska delegeringen till myndigheterna. Utredarens slutsats var sammanfattningsvis att delegeringen i stort fungerat väl. informerades om utvärderingen i budgetpropositionen , utgiftsområde 14, avsnittet 7.3, sid 78 ff. tillkallade regeringen en särskild utredare för att utvärdera den arbetsgivarpolitiska reform som genomfördes . Utredaren gavs i uppdrag att bedöma effekterna av den arbetsgivarpolitiska delegeringen med avseende på lönebildningen, personalförsörjningen och andra personalpolitiska frågor inom statsförvaltningen, granska den teknik som används för justering av lönekostnadsdelen i myndigheternas förvaltningsanslag, kartlägga och redovisa eventuella oklarheter i fråga om fördelningen av befogenheter inom det arbetsgivarpolitiska området mellan regeringen, och myndigheterna samt lämna förslag till eventuella åtgärder. Utredningen överlämnade sitt betänkande Den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten en samlad utvärdering (SOU 2002:32). Betänkandet har remitterats till samtliga myndigheter som lyder under regeringen m.fl., sammanlagt 259 instanser. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Fi2003/225). 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 har i sitt betänkande Statens personalpolitik (bet. 2002/03:FiU13) bl.a. behandlat revisorers förslag 2002/03:RR2 angående statens personalpolitik. Huvuddelen av de frågor som revisorer tar upp i sin granskning har behandlats av . När det gäller utredningens förslag vad gäller tekniken för justering av lönekostnadsdelen i myndigheternas förvaltningsanslag pågår beredning inom . Utredningens slutsatser och förslag Regeringens bedömning: Den arbetsgivarpolitiska delegeringen bör ligga fast. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissutfallet stödjer bedömningen, ingen instans avstyrker. Skälen för regeringens bedömning: Den statliga arbetsgivarpolitiken anger hur myndigheterna bör agera i egenskap av arbetsgivare gentemot de statligt anställda och deras fackliga företrädare. Ett syfte med den arbetsgivarpolitiska delegeringen är att myndigheterna skall kunna använda arbetsgivarpolitiken som ett aktivt medel för att nå resultatmålen med högre effektivitet. Arbetsgivarpolitiken skall utföras så nära verksamheten som möjligt. En förutsättning för den arbetsgivarpolitiska reformen 1994 var beslutet om att införa ramanslag. Regeringen anser att den arbetsgivarpolitiska delegeringen i grunden är riktig. Regeringen bedömer att löneökningarna på det statliga avtalsområdet har hållits på en från samhällsekonomisk synpunkt ansvarsfull nivå. Mot denna bakgrund bör den arbetsgivarpolitiska delegeringen ligga fast. Regeringen anser att det krävs ett mer samordnat förhandlingsarbete på arbetsgivarsidan inför och under både centrala och lokala förhandlingar. De statliga arbetsgivarna kommer att ställas inför stora framtida utmaningar. Det är nödvändigt att överväga vissa förändringar av ledningsstruktur i syfte att skapa förutsättningar för en tydligare och mer utvecklad arbetsgivarsamverkan. Utvärderingen har avsett olika aspekter på den arbetsgivarpolitiska delegeringen som beslutsmodell. De iakttagelser, överväganden och förslag som redovisas av utredningen tar därför i första hand sikte på hur ansvar och befogenheter bör fördelas i det delegerade systemet. Regeringens bedömning: Kollegiet bör utvidgas till att omfatta alla chefer för myndigheter som lyder under regeringen. På förslag av kollegiet utser regeringen ledamöter i styrelsen för . Bland ledamöterna utser regeringen en ordförande och en vice ordförande. Utredningens förslag: Överensstämmer inte med regeringens bedömning. Utredningen föreslår att arbetsgivarkollegiet utmönstras i nuvarande form. Utredningen föreslår, till skillnad från regeringen, att ledamöter, ordförande och vice ordförande i styrelsen för skall föreslås av en valberedning. Valberedningen skall utses av styrelsen och lämna sina förslag till regeringen. Remissinstanserna: Drygt hälften av remissinstanserna tillstyrker utredningens förslag. Cirka en fjärdedel avstyrker. Återstående avstår eller tar inte ställning. Argument som framförs mot förslaget är kollegiets betydelse för legitimiteten för att företräda staten som arbetsgivare. Därtill anses förslaget bristfälligt motiverat som det riskerar att minska de små myndigheternas möjligheter till inflytande. Skälen för regeringens bedömning: Utvärderingen visar att den arbetsgivarpolitiska delegeringen fungerar men att samordningen av förhandlingsarbetet på arbetsgivarsidan behöver stärkas. Regeringen delar inte utredningens bedömning om kollegiet och dess förslag om att avskaffa kollegiet. Regeringen anser att det är från myndighetscheferna via kollegiet som hämtar sin legitimitet. Legitimiteten för att företräda staten som arbetsgivare är grundläggande. Inte bara från myndigheterna utan även i sam- verkan med andra arbetsgivarorganisationer och gentemot arbetstagarorganisationerna. Till skillnad från utredningens förslag anser regeringen att det är kollegiet som bör föreslå ledamöter till styrelsen för och att regeringen bland dessa utser ordförande och vice ordförande. Regeringens bedömning tar hänsyn till att delegeringen ligger fast, att alla myndighetschefer får ett uttalat ansvar för och inflytande i arbetsgivarpolitiken genom representation i kollegiet, och att regeringen genom att utse styrelsen stärker förutsättningen för en starkare Regeringens bedömning om ett utökat arbetsgivarkollegium kräver för framtiden överväganden om beslutsförhet, röstvärden etc. för kollegiet. Regeringens bedömning: bör ges i uppdrag att för regeringen redovisa sin organisation av sektors- och delegationsarbete. Utredningens förslag: Överensstämmer inte med regeringens bedömning. Utredningens förslag bygger på att kollegiet utmönstras och att en mer utvecklad och tydligare samverkan kanaliseras genom att sektorsråd inrättas i . Remissinstanserna: Drygt hälften av remissinstanserna tillstyrker utredningens förslag. En knapp femtedel avstyrker. Återstående avstår eller tar inte ställning. Argument som framförs mot förslaget är att frågan om sektorsråd bör avgöras av och dess medlemmar. Andra anser att nuvarande system med sektorer och delegationer fungerar bra. Skälen för regeringens bedömning: Utredningens förslag i denna del förutsätter att kollegiet utmönstras. Regeringen anser dock att arbetsgivarkollegiet bör utvidgas till att omfatta alla chefer för myndigheter som lyder under regeringen. Enligt nuvarande ordning delas medlemmar in i sektorer, nio, på sätt som styrelsen beslutar. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 företräds av delegationer. Styrelsen utser ordförande och vice ordförande samt övriga ledamöter i delegationerna efter förslag från medlemmarna inom sektorerna. Vid en nyordning där samtliga myndigheter ingår i arbetsgivarkollegiet är det av intresse för regeringen hur detta påverkar sektors- och delegationsarbetet. Regeringens uppföljningssystem av myndigheternas kompetensförsörjning Regeringens bedömning: Uppföljningssystemet av myndigheternas kompetensförsörjning bör utvecklas i syfte att knyta det närmare budgetprocessen. Utöver redan fattat beslut att redovisningen av kompetensförsörjningen fortsättningsvis skall ske i myndigheternas årsredovisningar kommer krav på redovisning av mål och måluppfyllelse att ställas i regleringsbreven . Därtill överväger regeringen att vid behov ta initiativ till fördjupade analyser av arbetsgivarpolitiska frågor. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Drygt tre fjärdedelar av remissinstanserna tillstyrker utredningens förslag. Endast nio instanser avstyrker. Återstående knappa en femtedel avstår eller tar inte ställning. Skälen för regeringens bedömning: Myndigheternas kompetensförsörjning är en förutsättning för verksamheten och därmed också för politikens genomförande. De utmaningar som statsförvaltningen nu står inför, bl.a. generationsväxlingen och sjukfrånvaron, har medfört ett större samband mellan budgetutrymmet och förutsättningarna för kompetensförsörjningen. Uppföljningssystemets utformning med separata regeringsuppdrag och myndighetsredovisningar ger dock intryck av att kompetensförsörjningen kan hanteras fristående från övrig verksamhet. Genom att redovisningskraven anges i regleringsbreven och återrapporteringen sker i årsredovisningen tydliggörs kopplingen till budgetprocessen och övrig verksamhet. Den samlade bilden av myndighetens arbetsgivarpolitik, inkl. sjukfrånvaron, underlättar 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 återkopplingen till myndigheterna via mål- och resultatdialogen. Verksamheten inom delområdet statliga arbetsgivarfrågor var präglat av den genomförda avtalsrörelsen. Det nya ramavtalet om löner m.m. med (Facket för service och kommunikation) slöts preliminärt . Motsvarande ramavtal slöts med SACO-S och med OFR () . I båda fallen slöts avtal först efter medling begärd av de fackliga motparterna. Svårigheterna att nå resultat i förhandlingarna berodde främst på facklig kritik av hur den lokala lönebildningen fungerat samt krav på särskild reglering för polisväsendet. Ramavtalen (RALS 20022004) löper från t.o.m. och omfattar . bygger ramavtalen på lokal lönebildning, dvs. att parterna på lokal nivå skall komma överens utifrån den enskilda myndighetens verksamhetsbehov och ekonomiska förutsättningar. En viktig del av verksamheten var förberedelser med anledning av det nya pensionsavtalet (PA 03), som trädde i kraft /03. och de fackliga motparterna enades om ett antal förutsättningar för administrationen samt om hur de individuella placeringsval som ålderspensionen ger möjlighet till skulle organiseras. Konsekvenser av det nya pensionsavtalet PA 03 i kombination med renodling av SPV:s roll som administratör av de statliga tjänstepensionsförmånerna m.m. har präglat SPV:s verksamhet . genomfördes det första pensionsvalet för 200 000 statligt anställda. gjorde ett aktivt val. För att säkerställa RFV:s övertagande av utbetalning av den allmänna pensionen fr.o.m. årsskiftet 2002/03 har en omfattande systemanpassning genomförts. Genom att politikområdets mål och verksamheter avser hela statsförvaltningen är måluppfyllelsen i hög grad avhängig utfallet av insatser utanför politikområdet. Några exempel på relevanta insatser utanför politikområdet ges nedan. Graden av måluppfyllelse av arbetsgivarfrågorna beror på hur varje enskild myndighet agerar som arbetsgivare. Enligt avtal på det statliga området betalar samtliga statliga myndigheter f.n. avgifter motsvarande till de partssammansatta organen och . Avgiften till har i de senaste årens centrala löneförhandlingar omdisponerats. skall av lönesumman (ca ) användas på sätt som de lokala parterna enas om i det lokala omställningsarbetet. uppgår motsvarande avsättning till . En närmare redogörelse för verksamhet och resultat och det lokala omställningsarbetet lämnas i bilaga 1, avsnitt 4 resp. avsnitt 5. är under avveckling. Arbetet i stiftelsens styrelse har inriktats på hur stiftelsens återstående medel, ca , kan komma myndigheterna till godo och om detta kan ske inom ramen för stiftelsens nuvarande ändamål, eller om ändring av stadgarna krävs. Styrelsen vid Statshälsan har vid sammanträde beslutat att Statshälsans stadgar skall ändras. Staten godkände stadgarna . Parterna på det statliga avtalsområdet har träffat avtal om utvecklingsprojekt för förbättrad arbetsmiljö och minskade sjuktal. Förändringarna av Statshälsans stadgar möjliggör en finansiering av sådana projekt. Inom delområdet Statliga arbetsgivarfrågor har och gången genomfört undersökningen Konjunkturbarometer för den statliga sektorn. Syftet är att ge snabb och framåtblickande information om sysselsättningen och den ekonomiska situationen hos medlemmar. Vårundersökningen är i huvudsak en avstämning av de prognoser som myndigheterna gör till höstbarometern. en totalundersökning som genomförs bland verkets medlemmar med minst 10 anställda. I vårens undersökning svarade () av de tillfrågade medlemmarna. En sammanfattning av avstämningen ges nedan (viktat efter antalet anställda). Sysselsättningen i staten fortsätter öka. Tvärtemot utvecklingen på arbetsmarknaden totalt bedöms sysselsättningen inom staten öka . Det innebär att den, efter att ha minskat , nu ser ut att öka i följd. Liten brist på arbetskraft och större övertalighet. Myndigheterna har fortfarande ganska lätt att rekrytera arbetskraft. Visserligen svarar så mycket som hälften att det har varit svårt att hitta lämplig personal till vissa befattningar, men antalet är lågt jämfört med tidigare. Något paradoxalt med tanke på att sysselsättningen bedöms öka tyder barometern på att fler myndigheter nu anser att de kommer att ha viss övertalighet . De sektorer som anser sig få störst övertalighet under det närmaste året är också de som har sagt upp flest . Enligt är den totala nivån på uppsägningar låg. - Oförändrad personalomsättning. Personalomsättningen väntas enligt Konjunkturbaromentern trots den svaga konjunkturen, bli oförändrad jämfört med . Efter att ha ökat i samband med den fallande arbetslösheten och sjönk den . Övertidsarbetet minskar även . Barometern tyder på en viss minskning av övertidsarbetet . Det blir i så fall uppgång. De främsta förklaringarna är troligtvis att det har blivit lättare att rekrytera och att sysselsättningen ökar. 6.6.2Resultatet i enskilda delverksamheter inom området