prop · GR031d26 · 2004-01-01 00:00:00 — har en negativ handelsbalans för jordbruksvaror och livsmedel. importerade jordbruksvaror och livsmedel för , vilket innebär en ökning i löpande priser. av de importerade jordbruksvarorna och livsmedlen består av förädlade livsmedel och det är dessa som står för den största delen av den ökade importen. Jordbruksvaror och livsmedel stod för av den totala importen. Importen kom till från andra EU-länder. De viktigaste importländerna var , , och . Till stor del består importen av varor som antingen inte produceras alls i eller som har en otillräcklig produktion av. Förändringarna för olika varugrupper är relativt små jämfört med föregående år. En fjärdedel av jordbruksvaru- och livsmedelsimporten tillhörde kategorin frukt och köksväxter. Andra betydande kategorier är drycker (främst vin), kött och köttvaror samt fisk, kräft- och blötdjur. Liksom importen av jordbruksvaror och livsmedel, ökade exporten av dessa varor. I löpande priser motsvarade ökningen och uppgick till ca . Jordbruksvaror och livsmedel representerar ca 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 av den totala exporten. av exporten gick till länder inom EU. Denna andel har i stort sett varit oförändrad sedan EU-inträ- det, då exporten ökade kraftigt till EU-länderna. De viktigaste exportländerna är , , och . De mest betydelsefulla jordbruksvarorna och livsmedlen som exporterades tillhörde kategorierna drycker (främst starksprit), spannmål och spannmålsprodukter samt fisk, kräft- och blötdjur. Utanför EU är viktigaste exportmarknader för jordbruksvaror och livsmedel och . En indikator som mäter effekter för konsumenterna är konsumentprisindex för jordbruksreglerade produkter. ökade priserna på jordbruksreglerade produkter . För övriga livsmedel ökade priserna och totalt ökade konsumentpriserna . Den lägre ökningstakten för livsmedelspriserna beror till stor del på att livsmedelsmomsen sänktes . Priserna på jordbruksreglerade livsmedel har dessutom påverkats av att producentpriserna har fallit. Som ersättning för sänkta producentpriser har stödbeloppen höjts. Jämfört med steg priserna på jordbruksreglerade produkter , vilket var mer än för konsumentprisindex. Prisökningen beror till stor del på högre priser på mjölk och andra mejeriprodukter. har inte fått några finansiella korrigeringar för överskridna tidsgränser för utbetalningar . Däremot har fått betala korrigeringar på grund av kommissionens egna granskningar. Totalt uppgick de finansiella korrigeringarna som gjorts för del avseende årsrapporterna 19962001 till . Härav avser dock kommissionens beslut om sanktioner för de svenska kartavgifterna. har emellertid begärt att EG- domstolen skall ogiltigförklara kommissionens beslut. Växtskydd, utsäde och växtsorter har inga nya fall av virussjukdomen Rhizomania på sockerbetor konstaterats utanför de kända områdena med smitta. De åtgärder som vidtagits för att kontrollera sjukdomen kan konstateras ha haft effekt eftersom spridningen av sjukdomen har 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 stannat av och begränsats. Möjligheten att helt utrota sjukdomen inom områdena som redan har smittats har inte bedömts växtskyddsmässigt hanterbart. Dessa områden ingår därför inte längre i den skyddade zonen för Rhizomania. har ett ökande antal fall av ljus ringröta konstaterats i svensk potatisodling. sedan EU-inträdet har smittan också konstaterats i utsädesodlingar. I flertalet av fallen kunde smittan härledas till smittade certifierade utsädespartier från andra EU-länder. har jämfört med utökat provtagningen på potatis. Trots detta visar situationen på svårigheter att komma till rätta med problemet. Ett skäl är att i jämförelse med andra EU-länder är andelen eget utsäde i svensk potatisodling mycket hög, vilket gör att det kan ta innan smittade utsädespartier försvinner ur odlingen. En helt ny svampsjukdom har dykt upp. Svampen har uppmärksammats eftersom den vållar allvarliga skador på ek i . I har sjukdomen konstaterats på Rhododendron. Kommissionens lagstiftningsförslag rörande oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierat utsäde i traditionella växtsorter har ännu inte kunnat slutföras. I och med att de grundläggande förordningarna på rådsnivå om bl.a. genetiskt modifierade livsmedel och foder har antagits kommer arbetet att återupptas för troligt beslut . kommer beslut rörande analys- och provtagningsmetoder att tas. Arbetet med att bygga upp en kontroll av inblandning av genetiskt modifierade organismer och att formulera gemensamma riktlinjer om tröskelvärden m.m. pågår också inom . Bestämmelserna för utsädesproduktion kommer även att ha relevans för samexistensfrågan för genetiskt modifierade, konventionella och ekologiska grödor. Det har dock i detta sammanhang fortfarande inte varit möjligt att nå resultat. Detta beror främst på att EU och har svårt att enas om vilka tröskelvärden för inblandningar som skall tillämpas. beslutade ministerrådet (fiske) bl.a. om en ny rådsförordning om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna, den s.k. grundförordningen, tillsammans med beslutet om TAC och kvoter för . Grundförordningen trädde i kraft och ersätter de grundläggande bestämmelser som styrt den gemensamma fiskeripolitiken . De viktigaste förändringarna av den gemensamma fiskeripolitiken är att den uttryckligen skall baseras på försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen. Ett av de viktigaste verktygen för en sådan långsiktig fiskeriförvaltning är att fleråriga förvaltningsplaner skall upprättas för så många bestånd som möjligt. De bestånd som befinner sig utanför biologiskt säkra gränser skall prioriteras i arbetet. Vidare skall fiskeflottans kapacitet begränsas genom att referensnivåer fastställs . I övrigt administreras flottans storlek helt nationellt, vilket innebär ett enklare system för en bättre anpassning av fiskeflottans storlek till resurstillgången. Härtill har särskilda regler inrättats för ekonomiskt stöd till skrotning av fartyg. Högre bidrag lämnas bl.a. till fartyg som drabbats allvarligt av en återhämtningsplan. Stödet för modernisering av fiskefartyg har begränsats så att stöd endast får utgå för åtgärder som förbättrar säkerhet, arbetsvillkor, produktkvalitet, hygien eller till åtgärder för att förbättra fiskeredskapens selektivitet. Det ekonomiska stödet för nybyggnation av fiskefartyg och för export av fartyg till tredje land har begränsats och upphör helt . Fiskerikontrollen förstärks bl.a. genom att fler fartyg skall vara utrustade med satellitsändare och att medlemsstatens skydd av kustzonen inom bibehålls. Utöver dessa konkreta regelförändringar resulterade rådets beslut i att man inom ett antal områden skall fortsätta utvecklingsarbetet, bl.a. förbättringen av den vetenskapliga rådgivningen samt samordningen av fiskerikontrollen. Inför det gemensamma mötet mellan () och för (IBSFC) om fiskefrågor och miljöskydd i deltog i både HELCOM:s och IBSFC:s förberedelser. Seminariet kan betecknas som ett stort framsteg i den pågående integrationen mellan fiskeripolitik och miljöpolitik i . för (IBSFC) antog en långsiktig förvaltningsplan för torsken. Denna plan innehåller gränsvärden och tröskelvärden för båda torskbestånd. Det finns i planen också angivet de begränsningar som måste göras för att återupprätta lekbiomassan om den sjunker under en viss nivå. Planen har utvecklats och även kompletterats med en mer akut återhämtningsplan i syfte att få bestånden att återhämta sig. Trots detta är östra torskbestånd utom biologiska säkra gränser. De avsedda effekterna av det tillfälliga trålfiskestoppet efter torsk i som genomfördes t.o.m. blev minskade fångster av småtorsk. Den beräknade kostnaden för ersättningen till berörda fiskeföretag uppgår till , vilket finansieras inom ramen för strukturprogrammet utanför Mål 1. träffades en överenskommelse mellan om ett första steg i en återhämtningsplan för torsken i då bestånden bedömdes ligga på en alltför låg nivå. (, ICES) rekommenderade ett totalt stopp för torskfisket, både för fisken där torsk är målart och där torsk tas som bifångst. beslutade , rekommendationerna till trots, att tillåta torskfiske . har en ny återhämtningsplan för Nordsjötorsken föreslagits. driver ett flertal projekt med utveckling av selektiva redskap. Genom selektiva redskap minskar bifångster då en god selektion innebär mindre bifångster, vare sig det rör sig om oönskade arter eller undermålig storlek på den art man fiskar. Arbetet har bl.a. lett till användning av selektionsgaller vid fiske efter havskräfta. Viktiga beslut avseende den etablerade internationella ordningen avseende fiskeriförvaltning fattades av CCAMLR och CITES. Den regionala organisationen för bevarande av resurser (CCAMLR) tog en klar position mot ett förslag att föra upp vissa av organisationen förvaltade arter på lista under Konventionen avseende handel med utrotningshotade arter (CITES). CCAMLR:s vilja är att med eget regelverk och egna åtgärder bekämpa och försöka stoppa överfiske och illegalt fiske. Beslutet är helt i linje med den regionala förvaltningsordning aktivt verkar för att stärka. CITES beslöt vid sitt följande partsmöte att tills vidare inte listföra arterna De båda organisationerna avser att intensifiera samarbete 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 för att bekämpa det illegala fisket. CITES listade dock tre andra kommersiella fiskarter efter omfattande principiella diskussioner. Erfarenheterna är goda när det gäller uppföljningen av kvoterna. Dessa har följts noggrant och när nyttjandegraden nått har prövat behovet av försiktighetsstopp i syfte att undvika överskridande av kvoten. Genom ransonsystemet, och för vissa arter särskilda fartygskvoter, har det pelagiska fisket kunnat följas väl . Detta i kombination med utnyttjande av möjligheten att byta fiskemöjligheter med andra medlemsländer har inneburit att kvoterna, med undantag av sillkvoterna, inte överskridits. Mot bakgrund av och gemensamma uppdrag angående ett riskanalysbaserat kontrollsystem till sjöss och i hamnar införde myndigheterna ett sådant system . Omfattning, periodicitet och utförande av kontrollverksamheten bygger på en behovs- och riskanalys. För strukturprogrammet utanför Mål 1 hade vid utgången av totalt av tillgängliga EU-medel beviljats och betalats ut. Merparten av de beviljade medlen avser stöd till skrotning och förädling samt saluförande. Inom Mål 1 är genomförandetakten lägre och besluts- och utbetalningstakten för södra och norra programmet var respektive samt respektive . Trots att en markant förbättring har skett avseende besluts- och utbetalningsnivån jämfört med är genomförandetakten i fiskeprogrammen alltså fortsatt låg. En förklaring kan vara en försämrad beståndssituation med minskande kvoter som följd, vilket påverkat företagarnas investeringsvilja. Även en osäkerhet avseende ett eventuellt svenskt ensidigt torskfiskestopp torde ha påverkat beslut om investeringar. Vidare har åtgärderna inom nuvarande programperiod delvis en annorlunda inriktning än de för föregående period (åren 19951999); åtgärderna är i större utsträckning inriktade mot insatser av kollektiv karaktär och syftar i mindre grad till fysiska investeringar i enskilda företag. Denna typ av projekt kräver betydligt mer resurser och tid vid projekt- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Dessutom har stödsatsen sänkts för privata investeringar från tidigare 40 procents stöd till , vilket ställer högre krav på egen finansiering. Målet för verksamhetsområdet säkra livsmedel är att alla livsmedel skall vara säkra och att konsumenterna skall ha tillräcklig kunskap för att kunna göra medvetna val. Som indikatorer för måluppfyllelsen används den kommunala och statliga inspektionsverksamhetens frekvens och kvalitet, antalet kommuninspektioner och länsmöten, hur når ut i media samt antalet externa besökare på webbplats. är den myndighet under regeringen som ansvarar för livsmedelsområdet. Regelverket på området är i stark förändring och på webbplats har man därför förbättrat presentationen och utvecklat en ny sökfunktion för nya författningar. är en stor del av den gemensamma lagstiftningen på området i form av förordningar som gäller direkt i utan att överföras till nationellt utformad rätt. För att underlätta tillgängligheten av dessa regler finns de också med i listan över gällande författningar på webbplatsen. Denna och annan information som finns på verkets webbplats gör att antalet besökare ständigt ökar (se tabell 5.3). har lätt att nå ut i media. Information som verket lagt ut på sin hemsida återfinns ofta i tidningarna. Livsmedelsfrågor engagerar människor och har tidningarna i stort sett rapporterat om olika aspekter på livsmedelsproduktion och hälsa kopplat till maten. Tabell 5.3 Externa besökare på webbplats Antal besökare per dag Parallellt med arbetet med ny lagstiftning har ett flerårigt projekt där man ser över äldre lagstiftning och antingen omarbetar och moderniserar den eller om möjligt upphäver den. På uppdrag av regeringen har verket också påbörjat en översyn av regelverket med avsikten att förenkla regelverket för småskalig livsmedelshantering. beslutade man om att förenkla reglerna för tillstånd för tillfällig hantering av livsmedel på annat ställe än i livsmedelslokal. De nya reglerna är baserade på riskbedömning och blir därmed mer flexibla. Dessutom undantas ett större sortiment med livsmedel från krav på tillstånd. Livsmedelstillsynen har fortsatt stått i fokus för debatten . leder och samordnar tillsynen i landet, medan kommunerna står för huvuddelen av den direkta tillsynen. inrättade en särskild enhet som stöd till den lokala tillsynen. var den funktionen uppdelad på olika enheter på verket. anordnar utbildningar för kommunala inspektörer. fokuserade man bl.a. på tillsyn av storhushåll genom att anordna kurser på fem platser i . Sex vägledningar som stöd för de lokala tillsynsmyndigheterna togs fram eller reviderades . genomför s.k. länsmöten tillsammans med länsstyrelserna och kommunerna samt kommuninspektioner (se tabell 5.4). I samtliga län har hållits länsmöten. Tabell 5.4 Länsmöten och kommuner inspekterade av Inom ramen för en särskild treårig satsning, som upphör i och med innevarande år, genomför jämförelser mellan ekologiskt och konventionellt producerade livsmedel. Arbetet har avsett innehåll av vitaminer, svamptoxiner och naturligt förekommande hälsobefrämjare och toxiska ämnen. har man funnit endast små skillnader och de flesta har inte varit signifikanta. En viktig del av forskning och utveckling är utvecklandet av nya analysmetoder för tillsynen. För kontroll av resthalter av kemiska bekämpningsmedel är det en fördel om en s.k. multimetod kan användas som testar så många aktiva substanser som möjligt. Detta gör att kostnaderna för kontrollen kan hållas nere eftersom man inte behöver analysera substanserna var för sig. ligare multimetoder utvecklats och börjat användas i den löpande kontrollen. Indikatorerna visar på en splittrad bild gällande utvecklingen för det svenska jordbruket. Jämfört med är utvecklingen relativt stabil. Strukturomvandlingen har resulterat i färre men större jordbruksföretag. Indikatorer som visar på en positiv utveckling för det svenska jordbruket är bl.a. den ökade produktionsvolymen och högre arrende- och markpriser. Däremot har produktionsvärdet sjunkit på grund av lägre priser. Ökade markpriser innebär att konkurrenskraften kan försvagas på grund av ökad kapitalisering samt att det blir svårare att starta nya jordbruk. visar ökade markpriser att många jordbrukare utifrån lönsamhetskalkyler och framtida förväntningar anser att det är skäligt att investera. Den låga räntenivån tillsammans med gällande stödnivå kan dock vara en förklaring till ökade markpriser då investeringskostnaden kan förbli densamma trots högre markpriser. De ökade markpriserna skulle därmed inte vara ett tecken på ökad förväntad lönsamhet. Kvotutnyttjandet uppvisar skilda trender gällande olika kvotgrupper. En hög utnyttjandegrad av produktionskvoterna kan ses som en indikator på lönsamheten inom det svenska jordbruket. Kvotutnyttjandet har varit och är relativt högt. Jämfört med har kvotutnyttjandet ökat för socker och handjur. Sockerskörden per hektar var stor, vilket var anledningen till ett ökat kvotutnyttjande för socker. Anledningen till att kvotutnyttjandet för handjur ökade berodde emellertid främst på att kvoten hade reducerats . Utnyttjandet av mjölkkvoten har minskat, vilket indikerar en lägre lönsamhet för företag med mjölkkor. Följaktligen har företagen med mjölkkor minskat, liksom antalet mjölkkor. En annan orsak till det lägre utnyttjandet av mjölkkvoten är minskad medelavkastningen per ko på grund av dålig kvalitet på vallfoder . Indikatorer som mäter förändringar i förädlingsledet är utvecklingen av handeln med 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 livsmedel och jordbruksvaror. Handelsbalansen för jordbruksvaror och livsmedel är negativ och skillnaden i värde ökar. ökade import i löpande priser medan exporten ökade . Detta innebar att handelsunderskottet för jordbruksvaror och livsmedel ökade med , från till . Jordbrukspolitikens effekt på konsumenterna kan mätas i priser, även om denna indikator bara mäter en begränsad del av hur jordbrukspolitiken påverkar konsumenterna. har priserna på jordbruksreglerade produkter ökat betydligt mindre än priserna för övriga livsmedel och de totala konsumentpriserna. ökade emellertid priserna på de jordbruksreglerade produkterna , vilket var mer än för de övriga livsmedlen. Anledningen var främst höjda priser för mjölk- och mejeriprodukter. Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och WTO-förhandlingarna Inom det jordbrukspolitiska området påverkas förutsättningarna väsentligt av vad som bestäms inom EU och WTO. Måluppfyllelsen med en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion styrs därmed i hög grad av de resultat som uppnås inom internationella fora. Beslutet i för jordbruk om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken innebär ett framsteg när det gäller att uppnå en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion. Beslutet innebär två principiellt viktiga förändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken. Den ena förändringen innebär att de nuvarande direktstöden till jordbrukaren till betydande del omvandlas till inkomststöd som utgår till jordbrukaren oberoende av produktionens inriktning eller omfattning. Enda villkoret är att marken hävdas samt att lagstadgade verksamhetskrav på folkhälso-, djurhälso-, växt-, miljö- och djurskyddsområdena uppfylls. Beslutet ligger i linje med den svenska förhandlingspositionen. Den andra principiellt viktiga förändringen är att medlemsländerna ges stort inflytande över hur jordbrukspolitiken skall utformas i det egna landet. Medlemsländerna kan således välja om hela stödet skall utgå till jordbrukaren frikopplat från produktionen eller om, för en eller flera sektorer, en del av stödet skall villkoras med att en 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 En framgång för var att medlemsländerna kan välja att avsätta av de nya inkomststöden för att skydda och förbättra miljön. De avsatta medlen kan exempelvis användas för att motverka de eventuellt negativa effekter som reformen kan ha för betesmarker och det öppna landskapet i vissa regioner. Även på andra områden ges länderna betydande möjligheter att välja olika lösningar. Det ökade nationella inflytande över den gemensamma jordbrukspolitiken var en förutsättning för att vinna en majoritet för förslaget bland EU:s medlemsstater. Beslutet innebär således att det enskilda medlemslandet i tillämpningen av beslutet ställs inför en rad olika avgöranden. Vissa delar av beslutet kan medlemslandet välja tidpunkt för när de skall införas medan för andra åtgärder måste tillämpningen starta . De alternativ väljer måste meddelas kommissionen . För att skall ha möjlighet att anpassa de administrativa systemen till måste verket senast i veta vilka alternativ väljer. Det är följaktligen knappt om tiden och arbetet har redan påbörjats i . har förändringarna i regel- och stödsystemen för det svenska jordbruket varit relativt små. Beslutet om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och de beslut och förslag som hör samman med reformen samt WTO-förhandlingarna kommer att påverka förutsättningarna för det svenska jordbruket substantiellt framöver. Regeringen prioriterar de pågående reformerna inom EU och WTO med syfte att uppfylla målsättningarna gällande ökad frihandel, global livsmedelssäkerhet, efterfrågestyrd produktion av jordbruksvaror och livsmedel, lägre budgetkostnader för jordbrukspolitiken och en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion. Växtskydd, utsäde och växtsorter Det fytosanitära läget är i stort sett gott. Mot bakgrund av de problem med växtskadegörare som finns inom EU innebär dock den fria handeln över gränserna ett ökat risktagande. Såväl vårt nationella som kommer att behöva samordnas och göras heltäckande i förhållande till CBD:s riktlinjer. Det är troligt att de aktuella myndigheterna kommer att behöva anpassa sina arbetsmetoder, mål m.m. till de nya krav som CBD kan tänkas ställa. Frågan utreds och syftet är att ge berörda myndigheter m.fl. möjlighet att förebygga och förhindra negativa effekter av främmande arter och genotyper på biologisk mångfald, ekosystem och naturmiljön i stort. har deltagit i arbetet och bl.a. bidragit med information om regelsystemet och de förändringar som kommer att vara nödvändiga för att möta de nya kraven. Utredningen förväntas, enligt uppdraget, ha slutfört sitt arbete . Den andel av den totalt använda utsädesmängden som utgörs av certifierat utsäde har stadigt ökat . Kvaliteten på och kostnaderna för det egna respektive det certifierade utsädet har betydelse för denna utveckling. Statens utsädeskontrolls () uppgift i detta sammanhang är att verka för att förtroendet för certifieringssystemet upprätthålls. har verkat för att hålla antalet utlämnade kasserade partier på en så låg nivå som möjligt. Certifieringen av potatis har dock minskat . Skälet till minskningen är sannolikt en ökad import av certifierat utsäde från andra EU- länder samt en minskad odling och hög andel eget utsäde i svensk potatisodling. För att säkerställa att växtodlingen har tillgång till sådana växtsorter som möjliggör en anpassning till de allmänna odlingsförutsättningarna i landet och till behovet av uthållig växtodling, prövas bl.a. för intagning av en sort i en officiell sortlista om sorten har tillfredsställande odlings- och bruksvärde. prövar som ett minimum följande egenskaper i detta sammanhang: avkastningsförmåga, resistens mot skadliga sjukdomar, reaktioner på odlingsmiljön och kvalitetsegenskaper. Om ett hållbart fiske skall uppnås är det angeläget att utveckla resursförvaltningen i riktning mot flerårigt perspektiv. Förvaltningen bör vara ekosystembaserad och bygga på långsiktiga förvaltningsplaner eller återhämtningsplaner. Viktigt i sammanhanget är att utveckla modeller som tar hänsyn till interaktionerna i eko- För att minimera framtida negativa konsekvenser för fiskerinäringen, fiskbestånden och ekosystemen skall den vetenskapliga rådgivningen vara utgångspunkten i förvaltningsåtgärder. Det tillfälliga trålfiskestoppet efter torsk som genomfördes i visar på ett stort behov av ökad kommunikation mellan myndigheten, näringen, miljörörelsen och andra berörda organisationer för att förvaltningen och dess regelverk skall ha en acceptans. Åtgärden visar även på de positiva effekter som möjliggörs genom att kommissionen i enlighet med den nya grundförordningen 2371/2002 har rätt att införa nödåtgärder med omedelbar verkan om det finns tecken på ett allvarligt hot mot beståndsbevarandet. Regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning för att utvärdera om sommarstoppet av torskfisket i är en effektiv metod för att säkra torskfisket. I utredningen ingår också att granska andra möjligheter för att skydda lektorsken, och bedöma dessa åtgärders betydelse för att öka lekbiomassan av torsk.