prop · GR03112 · 2004-03-16 00:00:00 — Den som har anställning, upp- drag eller annan befattning, som normalt innebär att han eller hon får kännedom om omständigheter som har betydelse för kursen på finansiella instrument, och som på grund härav fått insiderinforma- tion eller den som får insider- information som rör ett aktiebolag eller ett europabolag i vilket han eller hon äger aktier och 1.för egen eller någon annans räkning genom handel på värde- pappersmarknaden förvärvar eller avyttrar sådana finansiella instrument som informationen rör, eller 2.använder informationen till att med råd eller på annat sådant sätt föranleda någon annan till förvärv eller avyttring som avses i 1, döms för insiderbrott till fängelse i högst . Den som har anställning, upp- Den som har anställning, upp- drag eller annan befattning, som drag eller annan befattning, som normalt innebär att han eller hon normalt innebär att han eller hon får kännedom om omständigheter får kännedom om omständigheter som har betydelse för kursen på som har betydelse för kursen på finansiella instrument, och som på finansiella instrument, och som på grund härav fått insiderinforma- grund härav fått insiderinforma- tion och som obehörigen röjer tion och som obehörigen röjer sådan information, döms för obe- sådan information, döms för obe- hörigt röjande av insiderinforma- hörigt röjande av insiderinforma- tion till böter eller fängelse i högst tion till böter eller fängelse i högst som fått insiderinformaion be- som fått insiderinformation be- träffande ett aktiebolag i vilket han träffande ett aktiebolag eller ett eller hon äger aktier och som europabolag i vilket han eller hon obehörigen röjer sådan informa- äger aktier och som obehörigen röjer sådan information. För det fall informationen blir allmänt känd med att den röjs döms dock inte till ansvar. Utan hinder av 26 §§ får 1.befattningshavare hos företag som driver värdepappersrörelse med stöd av 1 kap. 3, 3 c eller 3 d § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse fullgöra uppdrag som lämnats företaget att förvärva eller avyttra finan- siella instrument samt, utan användande av insiderinformation, fullgöra verksamhet som följer av avtal om att upprätthålla en marknad i ett eller flera finansiella instrument, 2.förvärv ske av annat än option eller termin då insiderinformationen är ägnad att sänka kursen eller avyttring ske av annat än option eller termin då informationen är ägnad att höja kursen, 3.uppgifter fullgöras som åligger någon på grund av vad som före- skrivits i lag eller annan författning, 4. förvärv ske för en juridisk persons räkning av aktier i ett aktiebolag, om insiderinforma- tionen endast utgörs av informa- tion om en åtgärd som syftar till och är ägnad att leda till ett offentligt erbjudande av den juri- diska personen till en vidare krets om förvärv av aktier i aktie- bolaget, 4. förvärv ske för en juridisk persons räkning av aktier i ett aktiebolag eller ett europabolag, om insiderinformationen endast utgörs av information om en åt- gärd som syftar till och är ägnad att leda till ett offentligt erbju- dande av den juridiska personen till en vidare krets om förvärv av aktier i aktiebolaget eller europa- bolaget, 5.innehavare av option när optionens löptid går ut förvärva eller av- yttra den underliggande tillgången eller avyttra optionen, 6.utfärdare av option i samband med lösen avyttra eller förvärva den underliggande tillgång som optionen avser, 7.den som förvärvat eller avyttrat termin fullgöra avtalet vid slutdag, 8.förvärv eller avyttring ske av andra finansiella instrument än aktier, om förvärvet eller avyttringen sker utan att insiderinformation används. Vad som föreskrivs i denna paragraf om aktie skall också tillämpas på aktierelaterade finansiella instrument såsom teckningsrätt, interimsbevis, optionsbevis, konvertibelt skuldebrev, skuldebrev förenat med options- rätt till nyteckning, vinstandelsbevis, aktieoption och aktietermin. Denna lag träder i kraft . 2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1087) om Prop. 2003/04:112 anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (2000:1087) om anmälningsskyl- dighet för vissa innehav av finansiella instrument skall ha följande lydelse. Följande fysiska personer anses enligt denna lag ha insynsställning i ett aktiemarknadsbolag: 1.ledamot eller suppleant i bolagets eller dess moderföretags styrelse, 2.verkställande direktör eller vice verkställande direktör i bolaget eller dess moderföretag, 3.revisor eller revisorssuppleant i bolaget eller dess moderföretag, 4.bolagsman i ett handelsbolag som är bolagets moderföretag, dock inte kommanditdelägare, 5.innehavare av annan ledande befattning i eller annat kvalificerat uppdrag av stadigvarande natur för bolaget eller dess moderföretag, om befattningen eller uppdraget normalt kan antas medföra tillgång till icke offentliggjord information om sådant förhållande som kan påverka kur- sen på aktierna i bolaget, 6.befattningshavare eller uppdragstagare enligt 13 eller annan le- dande befattningshavare i ett dotterföretag, om denne normalt kan antas få tillgång till icke offentliggjord information om sådant förhållande som kan påverka kursen på aktierna i bolaget, 7.den som äger aktier i bolaget, motsvarande av aktiekapitalet eller av röstetalet för samtliga aktier i bolaget, eller äger aktier i denna omfattning tillsammans med sådan fysisk eller juridisk person som är aktieägaren närstående på det sätt som anges i 5 § första stycket. skall på begäran av aktiemarknadsbolaget eller dess moderföretag pröva frågan om en befattningshavare eller uppdrags- tagare har en sådan ledande ställning eller ett sådant kvalificerat uppdrag som avses i första stycket 5 eller 6. I fråga om europabolag tilläm- pas vad som sägs i första stycket 1 om styrelseledamot på ledamot eller suppleant i lednings-, förvalt- nings- eller tillsynsorganet. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar Härigenom föreskrivs att 2 kap. 9 § samt rubriken närmast före 2 kap. 9 § lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar skall ha följande lydelse. Ett institut för elektroniska pengar skall ha en styrelse med minst fem ledamöter. Institutet skall ha en verkställande direktör. För varje pengar skall det finnas ett huvud- kontor i . I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag skall vad som sägs om styrelsen i 2 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning samt i 6 kap. 13 § första stycket 5 och andra stycket om återkallelse av tillstånd tillämpas på tillsyns- organet. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:000) om europabolag framgår att de i tredje stycket angivna bestämmelserna om sty- relsen skall tillämpas också på ett europabolags lednings- eller för- valtningsorgan. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2004:46) om Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 och 6 §§ lagen (2004:46) om in- vesteringsfonder skall ha följande lydelse. gäller vad som är föreskrivet om aktiebolag i allmänhet om inte annat följer av denna lag. skall ha en styrelse med minst tre ledamöter samt en verkställande direktör. Ansökan om tillstånd får inte göras innan bolaget har registrerats i aktiebolagsregistret. I fråga om europabolag som har ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag skall vad som sägs om styrelsen eller dess ledamöter i följande bestämmelser tillämpas på tillsynsorganet eller dess leda- möter: 2 kap. 1 § 4 om ledningspröv- ning, 2 kap. 18 § första stycket 1 om förbud mot att handla med en investeringsfond, och 10 kap. 15 § om rätt för Finans- inspektionen att sammankalla styrelsen samt närvara vid sådant sammanträde och delta i överlägg- ningarna. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:000) om europabolag framgår att de i tredje stycket angivna bestämmelserna om sty- relsen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europa- bolags lednings- eller förvalt- ningsorgan eller dess ledamöter. Ansökan om tillstånd får inte göras innan bolaget har registrerats i aktiebolagsregistret eller i europabolagsregistret. Till ansökan skall fogas en plan för den tilltänkta verksamheten (verksamhetsplan) som också innehåller en översiktlig beskrivning av fondbolagets organisation. I fråga om europabolag som har sitt säte i en annan stat gäller, i stället för vad som anges i första stycket, att ansökan om tillstånd får göras om bolagsstämman har fattat beslut om att bolagets säte skall flyttas till . Denna lag träder i kraft . 2.17Förslag till lag om ändring i lagen (2004:000) om bank- och finansieringsrörelse Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2004:000) om bank- och finansieringsrörelse dels att 3 kap. 9 § och 11 kap. 1 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas nya bestämmelser, 10 kap. 31-36 §§, samt närmast före 10 kap. 31 § en ny rubrik av följande lydelse. Lydelse enligt prop. Ett aktiebolag och en ekonomisk Ett aktiebolag och en ekonomisk förening får ansöka om tillstånd förening får ansöka om tillstånd innan företaget registrerats i aktie- innan företaget registrerats i aktie- bolags- eller föreningsregistret. bolags-, europabolags- eller före- Om ett aktiebolag har ansökt om tillstånd från stiftelseurkundens undertecknande räknas den tid som anges i 2 kap. 9 § första stycket aktiebolagslagen (1975:1385) från tillståndsbeslutet. Om en ekonomisk förening har ansökt om tillstånd från beslutet om att bilda föreningen räknas den tid som anges i 2 kap. 3 § första stycket lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar från till- ståndsbeslutet. Särskilda bestämmelser för euro- pabolag skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 25.2 i rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag (SE- förordningen), när ett beslut har meddelats enligt 10 kap. 2224 §§ och beslutet har vunnit laga kraft. När ett europabolag som har tillstånd att driva bankrörelse avser att flytta sitt säte från till en annan stat tillämpas inte 1015 §§ lagen (2004:000) pas 3335 §§ detta kapitel. Om bolagsstämman med stöd av artikel 8 i SE-förordningen har be- slutat att bolagets säte skall flyttas till en annan stat, skall bolaget ansöka om tillstånd till flyttningen. Frågor om sådant tillstånd prövas av . Ärenden som är av principiell betydelse eller av särskild vikt prövas dock av regeringen. Ansökan skall ges in inom en månad från bolagsstämmans be- slut om flyttning. Till ansökan skall fogas 1.en kopia av protokollet från den bolagsstämma där beslut om flyttning fattades, 2.en kopia av förslaget om flytt- ning, och 3.en kopia av den redogörelse som avses i artikel 8.3 i SE-förord- ningen. Om bolaget inte har fogat de handlingar som anges i tredje stycket till ansökan eller om det finns något annat hinder mot att ta upp ansökan till prövning, skall bolaget föreläggas att yttra sig eller avhjälpa bristen. Om bolaget inte gör detta, skall ansökan avvisas. skall under- rätta registreringsmyndigheten om ansökningar enligt första stycket och om lagakraftvunna beslut som meddelats med anledning av såda- na ansökningar. Tillstånd till flyttningen av säte skall meddelas om 1.bolagets borgenärer tillför- säkras en betryggande säkerhet, om ett sådant skydd behövs med hänsyn till bolagets ekonomiska förhållanden och borgenärerna inte redan har en sådan säkerhet, hållanden i övrigt är sådana att flyttningen kan anses förenlig med insättares eller andra fordrings- ägares intressen, och 3. det inte finns hinder mot flytt- ningen enligt artikel 8.15 i SE- förordningen. skall utfärda ett sådant intyg som avses i artikel 8.8 i SE-förordningen när beslut har meddelats enligt 34 § och beslutet har vunnit laga kraft. I fråga om europabolag med ett sådant förvaltningssystem som avses i artiklarna 3942 i SE- förordningen (dualistiskt organiserade europabolag) skall vad som sägs i följande bestämmelser i denna lag om ett bankaktiebolags styrelse eller dess ledamöter tillämpas på tillsynsorganet eller dess leda- möter: 3 kap. 2 § första stycket 4 om ledningsprövning, 8 kap. 5 § första stycket 1 om avtal om tjänster med eller till för- mån för styrelseledamot, 10 kap. 7 § andra meningen om styrelsens sammansättning, 10 kap. 10 § om uppdrag i andra företag, 10 kap. 11 § andra stycket om upplysningsplikt mot stämman, 13 kap. 12 § om rätt för Finans- inspektionen att sammankalla styrelsen och närvara vid sådant sammanträde och delta i över- läggningarna, samt 15 kap. 2 § om återkallelse av tillstånd. Av 16 § andra stycket och 22 § lagen (2004:000) om europabolag framgår att de i första stycket an- givna bestämmelserna om styrel- sen eller dess ledamöter skall tillämpas också på ett europa- bolags lednings- eller förvalt- ningsorgan eller dess ledamöter. Vad som enligt 10 kap. gäller för bankaktiebolag skall även gälla för kreditmarknadsbolag utom bestämmelserna om likvidation i 1619 §§, om fusion i 20 §, samt om firma i 29 och 30 §§. 10 kap. 2127 §§ gäller bara vid 10 kap. 2127 §§ fusion mellan ett kreditmarknads- fusion mellan ett kreditmarknads- bolag och ett annat bolag och bara bolag och ett annat bolag och bara om en bank inte är övertagande om en bank inte är övertagande Ärenden som avser tillstånd Ärenden som avser tillstånd enligt 22 eller 27 enligt 22, 27 eller 33 § prövas av Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning antog förordningen (EG) nr 2157/2001 om stadga för europabolag1. Förordningen träder i kraft . skall den kompletterande nationella lagstiftning som förordningen förutsätter träda i kraft. Förordningen finns i bilaga 1. remitterade promemorian Europa- bolag (Ds 2003:15). Promemorian innehåller förslag till bestämmelser som kompletterar EG-förordningen i frågor där denna delegerar norm- givningsrätten till medlemsstaterna eller där det annars har bedömts lämpligt att införa svenska regler vid sidan av förordningens regler. Promemorians sammanfattning och lagförslag finns i bilagorna 2 och 3. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En sammanställning av remissyttrandena har gjorts inom Justitiedeparte- mentet och finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (Dnr Ju2003/2988). Under ärendets beredning har hållit överlägg- ningar med företrädare för de norska, finska och isländska justitiedepar- tementen samt med företrädare för Erhvervs- og Selskabsstyrelsen i . I denna proposition behandlar vi de frågor som har tagits upp i prome- . Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den social- demokratiska regeringen och . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Vi kommer att behandla Lagrådets synpunkter i avsnitt 5.2 och 5.6. I förhållande till lagrådsremissen har också gjorts vissa ändringar av väsentligen redaktionell natur. Regeringen har tidigare i proposition till föreslagit att skall delas i två myndigheter, bl.a. en myndighet för företagsregistrering (prop. 2003/04:34). Förslaget är avsett att träda i kraft . Viss osäkerhet har tidigare rått om namnet på den nya registreringsmyndigheten och i lagrådsremissen användes därför fortfarande benämningen . beslutade emellertid regeringen att myndigheten skall heta . I förevarande proposition an- vänds därför den nya benämningen . 1 Rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av om stadga för europabolag (EGT L 294, 10.11.2001, s.1). En av EU:s grundpelare är upprättandet av en gemensam inre marknad. På denna marknad skall individer och företag kunna handla, byta tjänster, arbeta, investera och producera under lika konkurrensförhållanden. ett led i genomförandet av den inre marknaden har ett EG-rättsligt regelverk utvecklats på bolagsrättens område. Syftet med EG:s bolagsrätt kan sägas vara att underlätta bolagens verksamhet och samarbete på den gemensamma marknaden genom att skapa likvärdiga rättsliga förutsätt- ningar för bolag verksamma i olika EU-länder. på bolagsrättens område har huvudsakligen medde- lats i form av direktiv. Direktiven riktar sig till medlemsstaterna och anger ett visst resultat som skall uppnås inom en bestämd tid, men överlåter åt staterna själva att bestämma form och tillvägagångssätt för det nationella genomförandet. har nio bolagsrättsliga direktiv Genom dessa har en del av skillnaderna mellan medlemssta- ternas bolagsrättsliga lagstiftning jämnats ut. Vid sidan av detta harmoniseringsarbete har det inom EU länge be- drivits ett arbete med att skapa särskilda europeiska associationsformer. Genom förordningen (2137/85/EEG) om europeiska ekonomiska in- tressegrupperingar (EEIG) sjösattes den första av En europeisk ekonomisk intressegruppering kan närmast liknas vid ett handelsbolag som verkar över nationsgränserna. Frågan om en särskild europeisk aktiebolagsform, europabolag (Europaea, SE), har diskuterats . års diskussioner och förhandlingar nådde medlemsstaterna enighet kring såväl en förordning om europabolag (SE-förordningen) som ett därtill kopplat direktiv om arbetstagarinflytandet i europabolag (SE-direktivet). Efter det att hade hörts över för- slagen, beslutade rådet att anta de båda rättsakterna. SE-förordningen träder i kraft . vara införlivat i medlemsstaternas nationella lagstiftning senast samma Ett europabolag skall vara en europeisk associationsform för gräns- överskridande samverkan i aktiebolagsform. liga tanke var att ett europabolag uteslutande skulle falla under gemen- Under förhandlingarnas gång visade det sig emellertid vara mycket svårt att förverkliga denna tanke. Resultatet har blivit att många frågor har överlåtits till den nationella lagstiftaren. håller SE-förordningen en rad hänvisningar till den nationella lagstiftning som gäller för publika aktiebolag i den medlemsstat där bolaget har sitt säte (se bl.a. artiklarna 5, 15 och 18). I andra frågor anges att den natio- nella lagstiftaren får eller, i vissa fall, skall utfärda kompletterande föreskrifter som skall tillämpas på europabolag hemmahörande i den medlemsstaten (se bl.a. artiklarna 2.5, 7 och 8.7). I de delar där varken SE-förordningen eller annan EG-lagstiftning innehåller någon särskild reglering för europabolagen skall dessa enligt en särskild bestämmelse i förordningen (artikel 9) falla under samma regler som ett nationellt aktiebolag i den stat där europabolaget har kommer att många frågor uttryckligen har lämnats utanför förordningens Prop. 2003/04:112 reglering (se stycke 20 i ingressen). Så är fallet när det gäller t.ex. be- skattningen av europabolagen. Det sagda innebär att ett europabolag kommer att falla under en bland- ning av EG-rättsliga och nationella bestämmelser. De rättsliga förut- sättningarna kommer alltså att skilja sig åt mellan europabolag hemma- hörande i olika medlemsstater. Det kan därför något tillspetsat sägas att det inte kommer att finnas en europabolagsform utan lika många europabolagsformer som det finns medlemsstater. står det klart att europabolagsformen erbjuder vissa möjligheter som en nationell bolagsform inte gör. Som exempel kan nämnas möjligheten för aktie- bolag i olika medlemsstater att genom fusion bilda ett europabolag och möjligheten att flytta ett europabolags säte över nationsgränserna. Såsom har konstaterats i det föregående avsnittet kommer ett europa- bolag med säte i i många avseenden att falla under de svenska bestämmelser som tillämpas på publika aktiebolag. Det innebär att många av aktiebolagslagens (1975:1385) bestämmelser kommer att vara tillämpliga på europabolag hemmahörande i . Även när det gäller t.ex. skatterätt, insolvensrätt och immaterialrätt kommer svenska regler att gälla för europabolag som är registrerade här (jfr stycke 20 i SE- förordningens ingress). Enligt artikel 9.3 i SE-förordningen skall, om det finns särskilda be- stämmelser i nationell lagstiftning för den typ av verksamhet som ett europabolag bedriver, dessa bestämmelser gälla fullt ut för europa- bolaget. I stycke 26 i ingressen påpekas särskilt att finansinstitutens verksamhet regleras av särskilda direktiv och att de nationella be- stämmelserna för genomförande av dessa direktiv och andra nationella regler för denna verksamhet gäller fullt ut för europabolag. Förordningen förutsätter alltså att de särskilda regler som gäller för bl.a. bankaktie- bolag, kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag och försäkringsaktie- bolag tillämpas även på europabolag. Det innebär bl.a. att bestämmelser i den föreslagna lagen om bank- och finansieringsrörelse och försäkrings- rörelselagen kommer att vara tillämpliga på europabolag som bedriver finansiell verksamhet som omfattas av någon av dessa lagar. SE-förordningen innehåller till en början vissa allmänna bestämmelser om europabolagen (artiklarna 114). Av artikel 1 framgår att ett europa- bolag skall uppfylla vissa grundläggande aktiebolagsrättsliga krav. Sålunda skall bolaget vara en juridisk person med ett aktiekapital fördelat Varje aktieägare skall vara ekonomiskt ansvarig endast för den del av aktiekapitalet som han eller hon har tecknat. kapital skall vara uttryckt i euro och uppgå till I övrigt skall nationella regler om aktiekapital och aktier tillämpas på europabolagen (artikel 5). Det innebär bl.a. att aktiebo- lagslagens regler om emission kommer att gälla för europabolagen. Ett europabolag skall ha sitt säte i en stat inom EU (artikel 7). och huvudkontor skall finnas i en och samma medlemsstat. Sätet skall kunna flyttas från en medlemsstat till en annan utan att bolaget behöver avvecklas i det första landet och bildas på nytt i det andra (artikel 8). Europabolaget skall kännetecknas av att firman innehåller förkortningen SE (artikel 11). Som har nämnts i avsnitt 4.1 skall ett europabolag, i de delar som har lämnats oreglerade av förordningen eller av annan EG-rättslig lag- stiftning, falla under de regler som enligt den nationella lagstiftningen gäller för publika aktiebolag. 4.3.2Bildandet av ett europabolag Ett europabolag skall kunna bildas på fem olika sätt. Gemensamt för alla sätten är att bildandet sker genom åtgärder som vidtas av redan befintliga nationella juridiska personer. Fysiska personer kan alltså inte uppträda som stiftare. Det första sättet att bilda ett europabolag är att publika aktiebolag hemmahörande i minst två olika medlemsstater fusioneras till ett europa- bolag (artikel 2.1). En annan möjlighet är att två eller flera privata eller publika aktiebolag tillsammans bildar ett holdingbolag i form av ett europabolag (artikel 2.2). En förutsättning för den typen av bildande är att minst två av bolagen omfattas av olika medlemsstaters lagstiftning eller att de har ett dotterbolag eller en filial i en annan medlemsstat. Ytterligare en möjlighet är att två eller flera bolag skapar ett dotterbolag i form av ett europabolag (artikel 2.3). Även i detta fall krävs att minst två av bolagen omfattas av olika medlemsstaters lag- stiftning eller att de har dotterbolag eller filial i en annan medlemsstat. Det är också möjligt att ombilda ett nationellt publikt aktiebolag till ett europabolag, under förutsättning att bolaget har ett dotterbolag som omfattas av lagstiftningen i en annan medlemsstat (artikel 2.4). Slutligen är det möjligt för ett europabolag att självt bilda ett eller flera dotterbolag i form av europabolag (artikel 3.2). När det gäller bildande genom fusion hänvisar förordningen (artikel 17) till bestämmelserna i artiklarna 3.1 och 4.1 i EG:s tredje bolags- rättsliga direktiv (78/855/EG), det s.k. fusionsdirektivet. Det innebär att fusion kan ske antingen genom att ett eller flera bolag går upp i ett annat (absorption) eller genom att två eller flera bolag förenas genom att bilda ett nytt bolag (kombination). Förordningen innehåller bestämmelser om bl.a. det fusionsförslag som skall upprättas inför fusionen och den revisors- och myndighetskontroll som skall utövas i samband med fusionen.