prop · GR0360 · 2004-03-10 00:00:00 — Vid mötet antog rådet ett omfattande inspel till vår- toppmötet om genomförandet av för hållbar utveckling och åtagandena från världstoppmötet om hållbar utveckling i . Inspelet tog, förutom miljö, också upp utvecklingssam- arbete, handel, transporter, energi, skogsbruk, jordbruk och fiske. fick gehör för förslag om gemensamma långsiktiga mål för energieffektivitet, förnybar energi samt biodrivmedel. Syftet är att skapa förutsättningar för en ekonomisk tillväxt och möta ett ökat energibehov som inte bygger på ett ökat naturresursuttag och ökade miljöproblem, s.k. decoupling. När det gäller uppföljningen av enades rådet om att det är nödvändigt att EU:s interna och externa politik stämmer överens, särskilt inom handel, jordbruk och fiske. En effektiv uppföljning av Skr. 2003/04:60 målen beträffande vatten, överutnyttjade fiskebestånd, kemikalier och naturresurser bör göras. Rådet bekräftade också de åtagande som gjorts i för att uppnå FN:s biståndsmål på av BNI. Europeiska rådets möte var en stark framgång för den svenska linjen att miljödimensionen i Lissabonstrategin ska stärkas. Det betonades att miljöfrågorna utgör ett bärande inslag i Lissabonstrategin och ses som ett medel både för ökad livskvalitet och som en drivkraft för innovation, tillväxt och sysselsättning. Det är viktigt att avlägsna hindren för investeringar i utveckling och användning av miljövänlig teknik inom nyckelområden som energi och transport. enades också om målen för förnybara energikällor och biobränslen, medan målen om energieffektivitet gick tillbaka till rådet. EU antog strukturindikatorer som en uppföljning av Lissabonstrategin. En väsentlig förändring i årets beslut jämfört är en kortlista omfattande 14 indikatorer som ska utgöra det huvudsakliga statistiska ramverket för uppföljningen av Lissabon- strategin. Kortlistan syftar till att förenkla presentationen av det politiska budskapet och medlemsstaternas ställningstaganden i förhållande till målen inom Lissabonstrategin. Listan ska i princip ligga fast , i linje med de förändringar som gjorts av de ekonomiska och politiska processerna. Den längre listan, omfattande 42 indikatorer, ska även fortsättningsvis användas för att redovisa EU:s och medlemsstaternas resultat, bl.a. i rapporten inför vårtoppmötet. De miljörelaterade indika- torer som antogs var: -Utsläpp av växthusgaser, procentuell förändring och mål enligt bördefördelningen i Kyotoprotokollet, -Ekonomins energiintensitet angivet som energiförbrukning/BNP inklusive andelen förnybar energi, -Godstransportvolym angivet som ett index av tonkm/BNP. Dessutom ska indikatorer för biomångfald och hälsa vidareutvecklas och inkluderas senast efter översynen av . Integration av miljö i andra politikområden Ett informellt rådsmöte mellan miljö- och energiministrarna ägde rum i under det italienska ordförandeskapet. Syftet var att diskutera integrationen av miljö- och energifrågor för att uppnå hållbar utveckling i ett utvidgat EU. Fokus låg bl.a. på utmaningar på energi- området och potentialen i teknikutveckling, främjande av förnybara energikällor för att uppnå EU:s klimatmål för att uppfylla Kyotoproto- kollet och marknadsbaserade styrinstrument, framförallt gröna certifikat, handel med utsläppsrätter och energieffektivisering. har rådet fortsatt arbetet att integrera miljöhänsyn i unionens politikområden för att skapa helhetssyn och arbeta förebyggande för att uppnå en hållbar utveckling enligt den s.k. Cardiff- Nio politikområden har tagit fram strategier för hur miljö- hänsyn ska integreras i verksamheten enligt uppdrag från Europeiska Skr. 2003/04:60 rådet. Ytterligare sju områden har uppmanats att påbörja ett sådant Rådet hade i sitt bidrag till vårtoppmötet inkluderat rapporter från olika sektorer, bl.a. energi, transport, utveckling och handel. konstaterade att det är synnerligen angeläget att EU-institutionerna och medlemsstaterna vidtar åtgärder för att öka samstämmigheten i nuvarande processer, strategier och instrument för att samtliga reformer som föreslogs i ska kunna genomföras. Detta kan underlättas bl.a. genom en förstärkning av Cardiffprocessen. Kommissionen åtog sig, på uppmaning av rådet, att genomföra en årlig inventering av Cardiffprocessen samt att rapportera resultaten så de kan beaktas då kommissionen tar fram vårrapporten. Det sjätte miljöhandlingsprogrammet (beslut /2002/EG) sätter upp riktlinjer för EU:s miljöpolitik . Programmet ska bidra till att miljöhänsyn integreras i alla gemenskapens politik- områden och att hållbar utveckling uppnås. I programmet anges fyra prioriterade områden för gemenskapsåtgärder: klimat, natur och biologisk mångfald, miljö, hälsa och livsmiljö samt naturresurser och avfall. För varje område anges mål för vad som ska uppnås inom programperioden. fortsatte kommissionen arbetet med de sju tematiska strategier som ska tas fram för att fastställa ytterligare mål och åtgärder. Strategierna ska presenteras inom områdena luftkvalitet, marin miljö, resursanvändning, bekämpningsmedel, återfallsåtervinning, mark, stads- miljö samt miljö och hälsa. Avsikten är att dessa ska presenteras senast efter antagandet av programmet. Kommissionen presenterade ett meddelande (KOM (2003) 0301 slutlig) med ett första bidrag till utvecklingen av en temainriktad strategi när det gäller avfallsåtervinning. presenterades ett meddelande som gäller hållbar användning av naturresurser (KOM (2003) 572 slutlig). 40.3 Utveckling på de av prioriterade områdena 40.3.1 Klimat och luftföroreningar Internationellt befäste unionen sin pådrivande roll i det fortsatta arbetet inom klimatkonventionen. Vid konventionens nionde partsmöte i kunde parterna under ungerskt ordförandeskap bl.a. enas om regler för projekt för skogsplantering i . Ett konstruktivt men flexibelt agerande av EU, som grundlades redan under det svenska ordförande- skapet, ledde till en miljömässigt trovärdig uppgörelse. Reglerna säker- Skr. 2003/04:60 ställer bl.a. ökade långsiktiga upptag av koldioxid i planteringarna och att projekten bidrar till en god socioekonomisk utveckling i berörda regioner. Klimatarbetet inom EU präglades av förberedelser för genomförandet av Kyotoprotokollet. Efter intensiva förhandlingar mellan och rådet om direktivet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser kunde en kompromiss nås . Ett pionjärarbete, där varit pådrivande, har därmed avslutats innebärande att en försöksperiod för handel med utsläppsrätter för koldioxid omfattande nära hälften av alla koldioxidutsläpp i EU kommer att inledas under förutsättning att medlemsländerna klarar sina åtaganden beträffande genomförandet. Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv (KOM (2003) 403 slutlig) för att möjliggöra en sammanlänkning av Kyotoprotokollets projektbaserade flexibla mekanismer med direktivet för utsläppshandel. Syftet är att möjliggöra för ägarna till de i utsläppshandeln ingående anläggningarna att genomföra projekt utanför unionen för minskning av växthusgasutsläppen mot att de får räkna av dessa minskningar mot anläggningarnas egna utsläpp. Förhandlingar om detta direktiv inleddes i rådet . presenterade kommissionen ett förslag till förordning om s.k. fluorerade växthusgaser (KOM (2003) 0492 slutlig). Syftet med denna förordning är att begränsa utsläppen av dessa gaser som ofta används som ersättning till ozonnedbrytande ämnen, t.ex. i kyl- och luft- konditioneringsanläggningar. Förhandlingar inleddes i rådet och Europa- parlamentet . har i de inledande förhandlingarna varit drivande för att få till stånd en effektiv förordning. nåddes också en överenskommelse om en övervaknings- mekanism för växthusgasutsläpp (KOM (2003) 0051 slutlig). Den innebär att unionen kan leva upp till Kyotoprotokollets krav på inventering, rapportering och verifiering av växthusgasutsläpp. Det formella beslutet tas . Försurningen är fortfarande ett av våra allvarligaste miljöproblem. arbetar därför aktivt med att få till stånd utsläppsminskningar har förhandlingar pågått dels om en strategi för att minska utsläppen till luft från havsgående fartyg, dels om en revidering av direktiv /32/EG om svavelhalten i bränslen. direktivet om svavel i bränslen arbetar för en avsevärt högre ambitionsnivå jämfört med kommissionens förslag. rådsslutsatser om strategin vid sitt möte . välkomnar förslaget till strategi i syfte att minska utsläppen till atmosfären från havsgående fartyg och stödjer de åtgärder och rekommendationer som föreslås. De första buller och avgaskraven för fritidsbåtar antogs slutligen EU:s första gemensamma buller- och avgaskrav för fritidsbåtar genom och rådets direktiv 2003/44/EG om ändring av direktiv /25/EG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar i fråga om fritidsbåtar. De införs med början . utsläppen av kolväten från nya bensinmotordrivna båtar minskar med 90 procent och att de nya dieseldrivna båtarnas utsläpp av kväveoxider och partiklar minskar med . Detta leder inte bara till bättre luftkvalitet utan har även en positiv effekt på vattenkvaliteten då avgasröret hos många fritidsbåtsmotorer mynnar i propellern, vilket medför att avgaserna vispas ner i vattnet, men dämpar buller. En annan detalj som kommer att förbättra vattenkvaliteten lokalt kom till efter ett gemensamt svenskt/finskt initiativ. Rådet enades om att nya fritidsbåtar ska ha kopplingar som innebär att toalettankarna ska kunna tömmas till mottagningsanläggningar i hamn. Skärpta avgaskrav för större dieseldrivna arbetsmaskiner och rådet enades om skärpta avgaskrav för motorer till större dieseldrivna arbetsmaskiner som inte är avsedda att användas för vägtransporter. De nu gällande avgaskraven framgår av och rådets direktiv /68/EG. successivt i tre steg mellan till 2014. det andra steget kommer dessa maskiner att behöva förses med partikelfilter och i det tredje kravsteget med avancerad utrustning för efterrening för kväveoxider. När samtliga steg är genomförda kommer partikelutsläppen från nya motorer att jämfört med ha minskat med mellan . Kväveoxidutsläppen minskar med . Det är därför en mycket långtgående utsläppsminskning som har antagits. Beslutet innebär att avgaskraven även gäller för dieselmotorer till insjöbåtar, rälsbussar och lok. Dessa motorer är en liten utsläppskälla i , men viktiga på kontinenten. Kommissionen lade fram ett förslag till ett direktiv om begränsning av utsläpp av flyktiga organiska föreningar förorsakade av användning av organiska lösningsmedel i vissa färger och lacker samt produkter för fordonsreparationslackering (KOM (2002) 750 Direktivet begränsar vissa produkters totala halt av flyktiga organiska föreningar (VOC) och är avsett att bidra till att uppfylla kraven i direktiv 2001/81/EG om nationella utsläppskrav för vissa luftföroreningar, har fått gehör för att precisera direktivets syfte väl och att direktivet är ett komplement till andra direktiv. bl.a. att förslaget till direktiv inte begränsar möjligheter för åtgärder som vidtas på gemenskapsnivå eller nationell nivå för att skydda användares och arbetstagares hälsa eller arbetsmiljön. Vid rådsmötet antogs en gemensam ståndpunkt om en politisk överenskommelse om det föreslagna direktivet. Förordning (EG) nr 2037/2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet ändrades genom förordning (EG) nr 1804/2003. användningsområden för haloner som är av avgörande betydelse, export av haloner, export av produkter och utrustning som innehåller klorfluor- karboner samt kontroll av bromkloretan. förändring av det svenska regelverket. 40.3.2 Hållbara konsumtions och produktionsmönster: kemikalier, inklusive bekämpningsmedel samt resurs och avfallsfrågor Uppföljning av Världstoppmötet i (WSSD) Vid Världstoppmötet i för hållbar utveckling (WSSD) 2002, enades världens länder om att ta fram ett ramverk av program för hållbar konsumtion och produktion. hölls ett uppföljningsmöte om hållbar konsumtion och produktion i , . Bland deltagarna fanns representanter från och kommissionen. Inför mötet hade länderna i och arrangerat regionala möten om hållbar konsumtion och produktion. inbjöd kommissionen till ett expertmöte om hållbar konsumtion och produktion för att diskutera uppföljningsprocessen, inspel till mötet om FN:s konvention för hållbar utveckling (CSD) och den kartläggning som genomfört över de aktiviteter och initia- tiv som pågår inom hållbar konsumtion och produktion inom EU. Vid det nordiska ministermötet beslutades att tillsätta en nordisk ad hoc-grupp för konsumtion och produktion kopplat till vatten, sanitet och bosättning. Dess uppgift blir att identifiera dessa kopplingar och ta fram ett underlag inför CSD. Global kemikaliestrategi Skr. Ett första förhandlingsmöte om den globala kemikaliestrategin (/PrepCom1) hölls . På mötet utarbetade förslag till mål och syfte som EU presenterade. I detta föreslås bl.a. att risker från skadliga effekter av kemikalieanvändning i ett livscykel perspektiv ska elimineras eller reduceras för att 2020 målet ska kunna uppnås. grundinställning i förhandlingarna om den globala kemikaliestrategin är att i möjligaste mån utgå från miljömålet Giftfri miljö. Viktiga frågor är försiktighetsprincipen, substitutionsprincipen, producentansvaret och principen att förorenaren ska betala och att dessa vidareutvecklas och operationaliseras. Det är dessutom viktigt att den globala kemikaliestrategin omfattar omhändertagande av det farliga avfallet. Ett viktigt led i arbetet med den globala kemikaliestrategin är ratificering och genomförande av internationella överenskommelser. har ratificerat om långlivade organiska föreningar (s.k. POP:s). Vidare ratificerade Rotterdamkonventionen om förfarandet för ett förhandsgodkännande av vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel vid internationell handel. Kommissionen antog ett meddelande om en integrerad produktpolitik, IPP, (KOM (2003) 302 slutlig). Vid rådsmötet (miljö) antogs rådsslutsatser om IPP. Rådsslutsatserna fokuserar på att tydliggöra behovet av IPP, kopplingen till andra strategier och processer, att inbegripa även tjänster och att särskilt utveckla verktygen grön offentlig upphandling, miljöinformation och eko-design. har tre möten i det europeiska informella hållits. har deltagit aktivt samt bidragit med underlag vid dessa möten. Kommissionen presenterades sitt förslag till en ny kemikalielagstiftning (KOM (2003) 644 slutlig). Lagstiftningen, i form av en EG- förordning, ersätter 40 olika avsnitt i nuvarande lagstiftning. Förslaget innehåller många viktiga nyheter och innebär en grundläggande förändring av hur vi ska reglera kemikalier. Ett tydligt ansvar läggs på industrin när det gäller att bedöma och hantera risker med kemikalier. Ansvaret läggs främst på tillverkare och importörer. Synpunkter på utkastet kunde lämnas under det offentliga samråd via Internet som pågick . Internetkonsultationen gav ca 4000 svar och ledde till att förslaget reviderades. har frågan behandlats i en ad hoc-arbetsgrupp. Arbetsgruppen rapporterar till både miljö- och konkurrenskraftsrådet. har förslaget presenterats i båda rådskonstellationer. En HA-olja är en restprodukt som bildas vid tillverkningen av smörjoljor. HA-oljor innehåller höga halter av polycykliska aromatiska kolväten (PAH), av vilka flera är klassificerade som cancerframkallande. Generellt är PAH också fettlösliga, ofta svårnedbrytbara i miljön och har ofta även förmåga att ansamlas i levande organismer. Vid tillverkning av bildäck tillsätts HA-oljor för att göra gummipolymeren mer lättarbetad och för att göra slitbanan mjuk. sprids stora mängder i miljön via däcksslitage. har aktivt drivit frågan om att EU ska förbjuda giftiga s.k. HA-oljor i bildäck bl.a. genom att tillsammans med lämna förslag till kommissionen på hur ett sådant förbud bör se ut. fick kommissionen i uppdrag av rådet att ta fram en EU-gemensam strategi för kvicksilver . bidrar aktivt i arbetet med att lämna underlag och synpunkter till kommissionen, bl.a. genom det nordiska samarbetet. På svenskt initiativ skickades ett brev till kommissionen från de nordiska miljöministrarna om strategin. har också beslutat om att finansiera ett seminarium om strategin . Seminariet organiseras bl.a. av . togs en politisk överenskommelse om ett förslag till och rådets förordning om tvätt- och rengörings- medel. I kommissionens förslag till förordning (KOM (2002) 485 slutlig) fastställs regler i syfte att åstadkomma fri rörlighet för tvätt- och rengöringsmedel och tensider i tvätt- och rengöringsmedel på den inre marknaden, som en hög miljöskyddsnivå garanteras. Tensider i tvätt- och rengöringsmedel ska uppfylla krav på fullständig biologisk nedbrytbarhet. rekommendationer om märkning av produkter när det gäller innehåll och doseringsanvisningar blir bindande. Särskild märkning införs för att informera konsumenterna om vilka doftämnen och konserveringsmedel som finns i tvätt- och rengöringsmedlen. genomfördes en första behandling i . En strategi för hållbar användning av bekämpningsmedel har kommissionen arbetat med ett förslag till en tematisk strategi för hållbar användning av bekämpningsmedel samt en revidering av bekämpningsmedelsdirektivet (direktiv /414/EG). driver frågan om en stärkt koppling mellan den tematiska strategin och bekämpningsmedelsdirektivet. Behovet av strikta och primärt farobaserade kriterier för godkännande av bekämpningsmedel betonas. Ämnen som är cancerframkallande, mutagena eller reproduktionstoxiska samt persistenta, bioackumulerbara och toxiska ämnen eller sådana som är förknippade med andra risker så som reproduktionsstörningar ska Skr. 2003/04:60 enligt svensk uppfattning inte förekomma som bekämpningsmedel. framhåller betydelsen av nationella riskbegränsningsprogram och verkar även för ett förbud mot ohållbara användningar som t.ex. flygbesprutning och jorddesinfektion. I EU:s pågående omregistrerings- och utvärderingsprogram för bekämpningsmedel (SERP) har förgäves motsatt sig godkännandet av de aktiva substanserna paraquat och quinoxyfen. Dessa ämnen som enligt svensk uppfattning har oacceptabla miljö- och hälsoegenskaper är nu godkända inom EU och kan potentiellt komma att prövas för användning i . Arbetet med följdlagstiftningen till biociddirektivet (direktiv /8/EG) har avslutats och arbetet med registrering och utvärdering av biocidprodukter påbörjats. Kommissionen beslutade om förslag till och rådets direktiv om hantering av avfall från utvinningsindustrin (KOM (2003) 319 slutlig). Genom detta förslag ska minimikrav införas för att förbättra hanteringen av avfall från utvinningsindustrin i syfte att förbättra miljön och undanröja de olycksrisker som är förknippade med denna avfalls- hantering. Förslaget till direktiv har tagits fram mot bakgrund av de svåra gruvdammsolyckor som inträffat. Under det italienska ordförandeskapet har en kort presentation skett av direktivet i rådsarbetsgruppen. avser att avsluta sin första behandling av förslaget . beslutade kommissionen om ett förslag till reviderad förordning om transporter av avfall (KOM (2003) 379 slutlig). Förslaget innebär en revidering av och rådets förordning (EEG) nr 259/93 om avfallstransporter. Sedan förordningen trädde i kraft har en rad problem uppstått i samband med dess tillämpning, förvaltning och efter- levnad. Mot bakgrund av dessa diskussioner har man kommit fram till att en översyn av förordningen är nödvändig. Översynen inkluderar även genomförandet av det ändrade OECD-beslutet som finns om kontrollförfaranden för transport av avfall för återvinning (beslut C (2001) 107 av ) i gemenskapslagstiftningen. Inledande möten har hållits . 40.3.3 Naturresurser och biologisk mångfald Bevarandet av värdefulla naturområden Arbetet med att etablera ett ekologiskt nätverk inom EU av värdefulla naturområden Natura 2000 utgör tillsammans med EU:s sjätte miljö- handlingsprogram ett led i arbetet med att bevara och hållbart nyttja biologisk mångfald. 2000 ska bidra genom att mest värdefulla livsmiljöer för växter och djur bevaras. Kommissionen anordnar regionala möten i syfte att utvärdera bidragen på grundval av all tillgänglig relevant kunskap. hölls ett sådant biogeografiskt utvärderingsseminarium för och som gällde den nordliga boreala biogeografiska regionen. Slut- satsen blev att ombads föreslå ytterligare områden för vissa naturtyper och arter för den boreala regionen som är den ytmässigt helt dominerande i mellersta och norra . Utöver ovan nämnda arbete inom EU för skydd av biologisk mångfald har kommissionen via ett antal arbetande arbets- grupper för att utveckla gemensamma synsätt och riktlinjer kring olika frågor som rör genomförandet av art- och habitatdirektivet (direktiv /43/EG). har en grupp bl.a. analyserat hur direktivet ska tolkas ifråga om vissa bestämmelser om bevarandet av arter. En annan arbetsgrupp arbetar med att se över hur art- och habitatdirektivet bör tillämpas i den miljön. I har ett arbete påbörjats med att utveckla särskilda bevarande- planer för Natura 2000-områdena. har kommissionen påbörjat arbetet med en uppföljning av genomförandet av för biologisk mångfald med tillhörande sektorsvisa aktionsplaner. Dessa presenterades av kommissionen 1998 respektive 2001 och är ett led i EU:s genomförande av konventionen om biologisk mångfald. Kommissionen har etablerat en särskild expertgrupp för biologisk mångfald. Därutöver har ett antal expert- grupper bildats för uppföljning av de sektorsvisa aktionsplanerna samt en grupp för frågor som rör övervakning och genomförande. Arbetet förväntas leda till en rapport från kommissionen . Inför det sjunde partsmötet i konventionen om biologisk mångfald , och det första partsmötet i biosäkerhetsprotokollet under denna konvention, har det skett ett omfattande koordineringsarbete inom EU , i syfte att nå gemensamma ståndpunkter och rådsslutsatser. Inom ramen för den gemensamma miljöpolitiken i EU antogs förordning (EG) nr 2152/2003 för övervakning av unionens skogar och miljösamspel (). Den ersätter två tidigare förordningar om skydd av skogarna mot effekter av luftföroreningar respektive skogs- Skr. 2003/04:60 bränder. Förutom dessa två huvudaktiviteter ska man inom ramen för förordningen utvärdera behov och förutsättningarna för att utveckla verksamheten till andra områden. De områden som är aktuella att inkludera är mark, klimateffekter, kolsänkor, biologisk mångfald och skogars skyddsfunktioner. presenterade kommissionen ett förslag till nytt badvattendirektiv (KOM (2002) 581 slutlig) vilket ska ersätta det befintliga badvattendirektivet (direktiv /160/EEG). har arbetat för att det befintliga direktivet skulle omarbetas och bättre anpassas även efter nordiska förhållanden. Kommissionens förslag förhandlades i rådet men man lyckades inte slutföra förhandlingarna. Strategin för att bevara och skydda den miljön Rådet antog slutsatser med synpunkter på kommissionens meddelande om en strategi för att bevara och skydda den miljön (KOM (2002) 539 slutlig). Kommissionen anmodades att lägga fram en temainriktad strategi . Fyra arbetsgrupper har etablerats. I stort har alla arbetsgrupper haft möten och planeras lämna sina förslag till kommissionen 2004. och Kemikalieinspektionen har representerat i arbetet. 40.4 Utveckling på andra miljöområden Vid det Europeiska rådets möte i enades stats- och regeringscheferna om att man till sitt nästa möte skulle undersöka hur miljötekniksektorn bättre skulle kunna bidra till tillväxt och sysselsättning inom EU. Kommissionen tog fram en rapport som antogs . I den förslog kommissionen att en handlingsplan borde utvecklas i samverkan med olika intressenter. Handlingsplanen skulle fokusera på hinder för utveckling av miljötekniksektorn, upptag av ny teknologi och användningen av miljöteknik. presenterade kommissionen ett meddelande om utarbe- tandet av en handlingsplan för miljötekniksektorn (KOM (2003) 0131 har kommissionen ägnat mycket tid åt att konsultera Fyra särskilda grupper har fungerat inom områdena klimat, markskydd, vatten och hållbar konsumtion och produktion.