prop · GS031d13 · 2004-09-20 00:00:00 — för familjer och barn 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring .. Förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584)......... Ekonomisk trygghet för familjer och barn......................................................... Politikområde Ekonomisk familjepolitik............................................................ Insatser inom politikområdet............................................................... Insatser utanför politikområdet........................................................... Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen................................ 4.9Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 26 21:1 Allmänna barnbidrag .................................................................... 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner................... 21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn ................................ 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn ...................................... 21:7 Pensionsrätt för barnår................................................................. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet............................................................... 3.2Härledning av ramnivån 20052007. trygghet för familjer och barn.............................................................................. 3.3Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad. trygghet för föräldrar och barn ............................................................................ Skatteavvikelser inom utgiftsområde 12, netto................................................... Utgiftsutveckling inom politikområdet .............................................................. Skatteavvikelser inom politikområdet Ekonomisk familjepolitik, netto........... 4.3De ekonomiska familjestödens betydelse för den totala inkomst- 4.4Medianen för disponibel inkomst per konsumtionsenhet för hushåll samt andel med låg ekonomisk standard ................................................ Anslagsutveckling 21:1 Allmänna barnbidrag..................................................... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 21:1 Allmänna barnbidrag............ Anslagsutveckling 21:2 Föräldraförsäkringen..................................................... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 21:2 Föräldraförsäkring................ Anslagsutveckling 21:3 Underhållsstöd .............................................................. Härledning av anslagsnivån 20052007, för 21:3 Underhållsstöd ..................... Anslagsutveckling 21:4 Bidrag till kostnader för internationella Härledning av anslagsnivån 20052007, för 21:4 Bidrag till kostnader för Anslagsutveckling 21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn................. Härledning av anslagsnivån 20052007, för 21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn...................................................................................... Anslagsutveckling 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn....................... Härledning av anslagsnivån 20052007, för 21:6 Vårdbidrag för Anslagsutveckling 21:7 Pensionsrätt för barnår.................................................. Härledning av anslagsnivån 20052007, för 21:7 Pensionsrätt 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 En jämförelse av inkomststandard mellan hushåll med och utan barn. Disponibel inkomst per konsumtionsenhet, median (priser).................................................................................................... Utvecklingen av inkomststandard mellan åren 1991 2002 för hushåll med och utan barn. Jämförelseår 1991 (priser )................................... 4.2Andel av barnfamiljerna som får del av de olika ekonomiska familjestöden, grupperat i verksamhetsområden ............................................................... 4.3Disponibel inkomst per konsumtionsenhet samt de ekonomiska familjestöden, efter hushållstyper, genomsnitt kronor ......................... 4.4De ekonomiska familjestödens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet, efter hushållstyper, 2003................................. De ekonomiska familjestödens andel av disponibel inkomst per konsumtionsenhet, samtliga hushåll med barn uppdelat i inkomstdeciler Antal födda barn under 1980-2004...................................................................... 4.7Pappornas andel av föräldrarnas uttag av föräldrapenningdagar . Gifta samboende föräldrar................................................................................... 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring (avsnitt 2.1 och 4.9), 2.antar regeringens förslag till lag om ändring iföräldraledighetslagen (1995:584) (avsnitt 2.2 och 4.9), 3.för 2005 anvisar anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt följande uppställning: 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 21:5 Barnpensioner och efterlevandestöd för barn 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäkring1 dels att 4 kap. 2, 12, 13 och 16 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 4 kap. 10 b §, av följande lydelse. Vid tillämpning av bestämmelserna i detta kapitel likställs med förälder a)rättslig vårdnadshavare som inte är förälder och som har vård om barnet, b)den som med socialnämndens medgivande har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i syfte att adoptera det, c)den med vilken en förälder är eller har varit gift eller har eller har haft barn, om de varaktigt bor tillsammans. Vid tillämpning av 10, 10 a och 11 §§ likställs med förälder även a)den som en förälder bor tillsammans med under äktenskapsliknande förhållanden, b)den som har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt hem. Vid tillämpning av 10, 10 a, 10 b och 11 §§ likställs med förälder även a)den som en förälder bor tillsammans med under äktenskapsliknande förhållanden, b)den som har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt hem. 1Lagen omtryckt 1982:120. 2Senaste lydelse 2001:141. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Vid tillämpning av 1218 §§ likställs med förälder även den som har fått rätt till tillfällig föräldrapenning enligt 11 a §. Detsamma gäller vid tillämpningen av 12 § och 1418 §§ den som har fått rätt till tillfällig föräldrapenning enligt 10 § femte stycket. Föräldrar till ett svårt sjukt barn under har rätt till tillfällig för- äldrapenning när de behöver avstå från förvärvsarbete för vård av barnet. Tillfällig föräldrapenning enligt 10 § Tillfällig föräldrapenning enligt 10 § första stycket och 10 a § utges under första stycket och 10 a § utges under barn och år. barn och år. ning enligt 11 § utges under högst 60 ning enligt 11 § utges under högst 60 dagar för varje barn och år. dagar för varje barn och år. föräldern behöver avstå från för- föräldern behöver avstå från för- värvsarbete av skäl som anges i 10 § värvsarbete av skäl som anges i 10 § första stycket 1, 3 och 4 och 10 a § första stycket 1, 3 och 4 och 10 a § utges tillfällig föräldrapenning under utges tillfällig föräldrapenning under barn och år. barn och år. enligt 10 b § utges under ett obegränsat Tillfällig föräldrapenning enligt 10 § tredje stycket utges under per barn och år. Tillfällig föräldrapenning enligt 10 § fjärde stycket utges under per barn och utges inte för tid efter sextionde dagen efter barnets hemkomst efter förlossningen. Detsamma gäller tillfällig föräldrapenning enligt 10 § femte och sjätte styckena med avräkning dock för dagar med tillfällig föräldrapenning som en förälder kan ha uppburit med stöd av 10 § fjärde stycket. Vid adoption räknas tiden från den tidpunkt föräldrarna fått barnet i sin vård. Vid adoption och för särskilt förordnade vårdnadshavare fördelas de med hälften till vardera föräldern eller vårdnadshavaren om de inte kommer överens om annat. Om det endast finns en adoptivförälder eller särskilt förordnad vårdnadshavare med rätt till ersättning, har den föräldern eller vårdnadshavaren ensam rätt till de . Uppbär en förälder oavkortade löneförmåner under tid då han bedriver studier, jämställs avstående från studier med avstående från förvärvsarbete vid tillämpning av bestämmelserna om tillfällig föräldrapenning, i den mån föräldern går miste om löneförmånerna. 3 Senaste lydelse 2003:423. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 För att styrka det särskilda vård- För att styrka det särskilda vård- eller tillsynsbehov som avses i 11 § eller tillsynsbehov som avses i 11 § första stycket skall läkarutlåtande första stycket skall läkarutlåtande I fall som avses i 10 b § skall barnets sjukdomstillstånd styrkas med ett läkarutlåtande, om det inte hos redan finns tillräcklig utredning för att bedöma rätten till ersättning. får när det finns skäl till det kräva att särskilt utlåtande inges för att styrka barnets eller den ordinarie vårdarens sjukdom, smitta eller funktionshinder som avses i 10 eller 10 a § eller en förälders sjukdom eller smitta enligt 11 a § andra stycket. får även kräva att en förälder styrker sin rätt till tillfällig föräldrapenning i fall som avses i 10 § andra stycket andra meningen eller 11 § tredje stycket andra meningen genom särskilt intyg av arbetsgivare eller annan som kan ge upplysning om arbetsförhållandena. Därjämte får krävas att en förälder styrker sin rätt till föräldrapenningförmån i samband med föräldrautbildning eller deltagande i en behandling av ett sjukt eller funktionshindrat barn genom intyg av den som anordnat utbildningen eller ordinerat behandlingen. utges till båda föräldrarna för samma utges till båda föräldrarna för samma barn och tid i annat fall än som anges barn och tid i annat fall än som anges i 4 § andra stycket och 10 § tredje i 4 § andra stycket, 10 § tredjesjätte styckena eller 10 b §. med anledning av ett barns födelse ning med anledning av ett barns får inte heller utges om det för sam- födelse får inte heller utges om det ma barn och tid utges en motsvaran- för samma barn och tid utges en de förmån enligt utländsk lagstift- motsvarande förmån enligt utländsk Tillfällig föräldrapenning får utges till båda föräldrarna för samma barn och tid, om båda följer med ett barn till läkare när barnet lider av allvarlig sjukdom. Detsamma gäller om båda föräldrarna, som en del i behandlingen av barnet, behöver delta i läkarbesök eller i någon av läkare ordinerad behandling. Oavsett antalet barn utges till en förälder inte mer än sammanlagt hel föräldrapenning per dag. Denna lag träder i kraft . 4Senaste lydelse 2001:141. 5Senaste lydelse 2002:1138. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 2.2Förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) Härigenom föreskrivs att 8 § föräldraledighetslagen (1995:584) skall ha får tillfällig föräldrapenning enligt får tillfällig föräldrapenning enligt 4 kap. 10, 10 a, 11 eller 11 a § lagen 4 kap. 10, 10 a, 10 b, 11 eller 11 a § (1962:381) om allmän försäkring har lagen (1962:381) om allmän försäk- arbetstagaren rätt till ledighet. ring har arbetstagaren rätt till ledig- En förälder som behöver vårda sitt barn när den ordinarie vårdaren blivit sjuk eller smittad har rätt till ledighet även om föräldern inte har rätt till tillfällig föräldrapenning på grund av att barnet är yngre än . Denna lag träder i kraft . 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Inom utgiftsområdet finns politikområdet Ekonomisk familjepolitik. Utgiftsområdet omfattar allmänna barnbidrag inklusive flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning, underhållsstöd, bidrag till internationella adoptioner, barnpension och efterlevandestöd till barn, vårdbidrag för funktionshindrade barn samt pensionsrätt för barnår. Utgifterna inom utgiftsområdet blev lägre än anvisade medel. beräknas utgifterna för området bli lägre än anvisade medel. beräknas utgifterna till , vilket är högre än anvisade medel . Orsaken är främst högre utgifter för anslaget 21:2 Föräldraförsäkring. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet Totalt för utgiftsområde 12 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition, (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Inklusive anslaget 21:1 Bostadsbidrag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20052007. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förändring till följd av: Överföring till/från andra utgifts- 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2003/04:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Tabell 3.3 Ramnivå 2005 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för föräldrar och barn Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Statens stöd till hushåll inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn redovisas i huvudsak som anslag på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning (s.k. skatteavvikelser). Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteavvikelserna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika politikområden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa avvikelser påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteavvikelser finns i bilaga 2 till ekonomiska vårproposition. I det följande redovisas de nettoberäknade skatteavvikelserna med politikområdesanknytning som är att hänföra till utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för barnfamiljer och barn. Den skatteavvikelse som redovisas här är den nedsatta mervärdesskattesatsen för livsmedel. Den största mottagaren av denna nedsättning är familjer med barn. Av detta skäl redovisas skatteavvikelse i sin helhet under detta utgiftsområde. Tabell 3.4 Skatteavvikelser inom utgiftsområde 12, netto Totalt för utgiftsområde 12 De enskilda skatteavvikelserna inom politikområdet Ekonomisk familjepolitik redovisas närmare i avsnitt 4.3, där även en kort förklaring till respektive skatteavvikelse ges. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 4 Politikområde Ekonomisk familjepolitik Politikområdet Ekonomisk familjepolitik omfattar utgiftsområde 12 samt anslaget 21:1 Bostadsbidrag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. beräknas statens utgifter inom politikområdet uppgå till . Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljerna är studiebidragen under utgiftsområde 15 Studiestöd samt maxtaxa i barnomsorgen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Politikområdet är indelat i tre verksamhetsområden: -barnpension och efterlevandestöd till barn -pensionsrätt för barnår beräknas utgifterna för politikområdet öka med . Utgifterna inom politikområdet uppgick till 2003 och överensstämmer i princip med anvisade medel. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet Anslag inom utgiftsområde 12 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adop- 21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 21:7 Pensionsrätt för barnår Totalt för utgiftsområde 12 Anslag inom utgiftsområde 18 Totalt för utgiftsområde 18 Totalt för politikområde Ekonomisk familjepolitik 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . I kapitel 3 avsnitt 3.3 redogjordes för vad en skatteavvikelse är och varför den redovisas. Dessutom gavs en samlad bild av det totala stödet i form av skatteavvikelser inom utgiftsområde 12. I detta avsnitt redovisas de enskilda avvikelserna inom utgiftsområde 12 som hör till politikområdet Ekonomisk familjepolitik. Tabell 4.2 Skatteavvikelser inom politikområdet Ekonomisk familjepolitik, netto Totalt för politikområdet Eko- Mervärdesskattsatsen för livsmedel är, av fördelningspolitiska skäl, nedsatt från . Som livsmedel räknas inte spritdrycker, vin, starköl och tobaksvaror eller vatten från vattenverk. Målet för den ekonomiska familjepolitiken är att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. Den generella välfärden utjämnar ekonomiska resurser och levnadsförhållanden. Den ger goda fördelningseffekter och har hög legitimitet. Det skapar trovärdighet, trygghet och gynnsamma förutsättningar för ett ökat barnafödande. Den generella välfärden utgör tillsammans med principen om barnets bästa grunden för regeringens arbete inom familjepolitiken. För barnets bästa är det viktigt att båda föräldrarna är delaktiga i barnets uppväxt och tar ansvar för barnet. I detta sammanhang är också jämställdheten mellan kvinnor och män av central betydelse. Regeringen har därför tillsatt en utredning som skall se över hur föräldraförsäkringen bättre kan bidra till att barnen får tillgång till bägge sina föräldrar. Det är viktigt att se de familjepolitiska stöden ur ett långsiktigt dynamiskt perspektiv. utformas så att barnfamiljernas handlingsutrymme och möjligheter att själva påverka sin ekonomiska situation är stort. Den generella välfärden rymmer självklart också stöd till de mest utsatta grupperna, familjer med svag ekonomi och familjer med särskilda behov. Sådana stöd måste även fortsättningsvis vara starka. Det är i detta sammanhang viktigt att överväga formerna för dessa stöd. En grundläggande strävan är att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp som haft till uppgift att fördjupa kunskaperna i frågor som rör barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Arbetsgruppen har redovisat sina slutsatser i rapporten utsatta barn (Ds 2004:41). Arbetsgruppen har beskrivit och analyserat orsakerna till svag ekonomi. Arbetsgruppen konstaterar att vid en internationell jämförelse är svenska barns ekonomiska situation mycket god. Arbetsgruppen har identifierat arbetsmarknaden och den generella välfärden som särskilt betydelsefulla för att förbättra den ekonomiska situationen för barnfamiljer. Att minska antalet ekonomiskt utsatta familjer görs bäst genom en välfärd som omfattar alla och är solidariskt finansierad. Det är en prioriterad uppgift att minska andelen familjer som lever i utsatta situationer. Detta arbete måste ske på bred front och omfatta såväl den ekonomiska familjepolitiken som andra politikområden. ekonomiska vårproposition har regeringen avsatt för reformer för barn, varav har tillförts politikområde 21 för reformer avseende barn i ekonomiskt utsatta familjer. Regeringen har i detta sammanhang aviserat förbättringar inom underhållsstödet och bostadsbidraget. Regeringen avser även att föreslå förbättringar inom föräldraförsäkringen och de allmänna barnbidragen. Barnafödandet har ökat stadigt sedan 1990- talet. Det krävs goda förutsättningar för att föräldrar skall kunna kombinera barn med förvärvsarbete och för ett fortsatt högt barnafödande. Barnfamiljernas levnadsförhållanden har ändrats över tiden. Familjebildningen ser annorlunda ut än . Regeringens ambition är att fortlöpande modernisera socialförsäkringslagstiftningen och anpassa den till den verklighet familjerna lever i. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Regeringens övergripande ambition att kombinera en politik för sysselsättning och tillväxt med en politik för ökad rättvisa och minskade klyftor har betydelse för den ekonomiska familjepolitikens utformning. Även målet att halvera socialbidragsberoendet är en viktig utgångspunkt för familjepolitikens inriktning. Regeringen avser att fortsätta arbetet med att utforma en familjepolitik som baseras på generell välfärd, jämställdhet mellan kvinnor och män samt principen om barnets bästa. Regeringen har uppdragit åt att analysera och pröva förutsättningarna för en mer könsneutral lagstiftning avseende det allmänna barnbidraget och flerbarnstillägget. En redovisning av uppdraget skall överlämnas till . I syfte att förbättra för de föräldrar som saknar inkomst, har låg inkomst eller inte uppfyller kvalifikationsvillkoret i föräldrapenningen höjdes grundnivån från per dag till per dag fr.o.m. . Höjningen avser de som kan betalas ut enligt förälderns sjukpenninggrundande inkomst, de s.k. sjukpenningdagarna. De inom föräldrapenningen betalas med per dag. överlämnade betänkandet Ett reformerat underhållsstöd (SOU 2003:42). I betänkandet föreslås en rad ändringar i reglerna om underhållsstöd avsedda att förbättra systemets funktion. Betänkandet har remissbehandlats och är under beredning. 2004/05:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Regeringen har i prop. 2002/03:33 Barns förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag föreslagit regeländringar i syfte att förbättra situationen för familjer där barn tillerkänns ersättningar med anledning av kroppsskada, kränkning, olycksfall eller sjukdom. Ändringarna innebär att sådana ersättningar inte skall påverka familjens förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2002/03:BoU6, rskr. 2002/03:106). De nya reglerna trädde i kraft och tillämpas på bostadsbidrag som lämnats fr.o.m. . Regeringen föreslog i budgetpropositionen att när det slutliga bostadsbidraget bestäms skall belopp inte betalas ut eller betalas tillbaka. Om bostadsbidraget vid den slutliga avstämningen bestäms till ett högre belopp än det som redan betalats preliminärt under bidragsåret, skall mellanskillnaden betalas till bidragstagaren. Om bostadsbidraget vid den slutliga avstämningen bestäms till ett lägre belopp än det som redan betalats under bidragsåret, skall bidragstagaren betala tillbaka mellanskillnaden. gällde att belopp , det s.k. förlåtandeintervallet, varken betalades ut eller tillbaka. Detta belopp har höjts till . har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2003/04:BoU1, rskr. 2003/04:72). De nya reglerna trädde i kraft . har bifallit ett förslag till lag om särskild bestämmelse om bostadsbidrag tills vidare (bet. 2003/04:BoU1, rskr. 2003/04:72) efter det att lagt fram förslag med utnyttjande av sin initiativrätt enligt riksdagsordningen. Innebörden av den tillfälliga bestämmelsen är att av en studerandes studiebidrag skall ingå i den bostadsbidragsgrundande inkomsten vid beräkningen av bostadsbidrag tills vidare. Regeringen har i prop. 2003/04:96 Vissa socialförsäkringsfrågor föreslagit att vid beräkning av bostadsbidrag skall det bortses från sådana tillgångar som ett barn får genom gåva, testamente eller genom att medel fallit ut från försäkring med förmånstagarförordnande eller pensionssparande enligt lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande.