prop · GR0360 · 2004-03-10 00:00:00 — EG-fördraget har inte något specifikt avsnitt som behandlar energi. De gemensamma åtgärder som finns på energiområdet har framför allt utvecklats inom ramen för den inre marknaden eller försörjningstrygghet och som en del av gemenskapens miljöpolitik. Dock har frågan om att göra energi till ett gemensamt politikområde varit uppe i regeringskon- ferensen. 36.1 Inre marknad för el och gas Inre marknadspaketet för energi, dvs. el- och gasmarknadsdirektiven (2003/54/EG; 2003/55/EG) samt förordning (EG) nr 1228/2003 om gränsöverskridande handel med el antogs . Antagandet föregicks av intensiva förhandlingar med som i vissa avseenden önskade gå längre än rådet. Syftet med det inre marknadspaketet är att åstadkomma en fullt integ- rerad inre marknad för el och gas som försörjningstryggheten och den europeiska ekonomins konkurrenskrafts stärks och skyddet av miljön respekteras. För att uppnå detta innehåller paketet ett detaljerat regelverk med full marknadsöppning senast till , dock senast till för företagskunder. Direktivet skall vara införlivat i den nationella lagstiftningen . Utvecklingen av en gemensam inre marknad för energi med gemensamma spelregler är en högt prioriterad fråga för . välkomnar därför att det inre marknadspaketet för energi nu har antagits. 36.2 Transeuropeiska nät för energi antogs ändrade riktlinjer för transeuropeiska nätverk inom energiområdet (beslut /1229/EG) efter förhandlingar med Europa- parlamentet . Syftet med att uppdatera riktlinjerna var att framtida projekt- stöd i högre utsträckning skulle kunna gå till projekt som bidrar till genomförandet av den inre marknaden och till försörjningstryggheten på energiområdet. Det viktigaste nya inslaget i riktlinjerna var att en kate- gori särskilt prioriterade projekt införs som ska bidra till de övergripande målen. lade kommissionen fram förslag till ytterligare revidering av riktlinjerna (se avsnitt 36.9). Främsta syftet är att fullt ut integrera de nya medlemsländerna i projekten. är positiv till att detta nu görs. Ett direktiv om främjande av användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel antogs (direktiv /30/EG), efter för- handlingar med . antogs även direktivet om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (direktiv /96/EG), vilket bl.a. innehåller bestämmelser som medger att medlemsländerna beviljar skattenedsättningar för biodrivmedel och andra förnybara drivmedel. Biodrivmedelsdirektivet innebär att varje medlemsstat ska sätta natio- nella vägledande mål för introduktionen av biodrivmedel utifrån refe- rensvärden gällande för gemenskapen som helhet. Syftet är att bidra till att unionens åtagande enligt Kyotoprotokollet kan uppnås samt att minska EU:s energiimportberoende. Direktivet sätter en referensnivå på baserat på energiinnehåll av på marknaden ersatt bensin och dieselolja för trans- porter. ska med- lemsstaterna, utifrån referensnivån, ange nivån på sina nationella vägledande mål för den första fasen. välkomnade kommissionens initiativ kring alternativa drivmedel och förslaget till direktiv för att främja användningen av biobränsle för transport. kommer sannolikt att utan problem kunna uppfylla ett nationellt mål motsvarande referensnivån . 36.4 Förslag till program för ett flerårigt program för åtgärder inom energiområdet: Intelligent energi för (2003-2006) antogs ett ramprogram för åtgärder på energiområdet: Intelligent energi (beslut /1230/EG) Programmet sträcker sig för perioden 20032006. Programmet kunde antas efter förhandlingar med där en överenskommelse nåddes om en ram om för programperioden. Programmet ersätter det ramprogram för energi som löpte ut . Ramprogrammet fastställer att gemenskapens programåtgärder inom energiområdet ska fokusera på färre delområden än tidigare, som vissa nya element tillkommer. Programmet inriktas på förstärkta åtgärder när det gäller energieffektivisering och förnybara energikällor. Nya komponenter är energisamarbete med utvecklingsländerna och energianvändning i transportsektorn. Programåtgärderna fokuseras främst på icke-tekniska hinder genom t.ex. informations- och kunskaps- insatser. Ramprogrammet omfattade även åtgärder när det gäller fasta bränslen och övergripande energianalyser samt samarbete inom kärnenergisektorn. Kommissionen beslutade (beslut /20/EG) att inrätta ett genomförandeorgan med benämningen Exekutiva byrån för intelligent energi för att administrera programmet. Byrån är den första som upprättas enligt förordning (EG) nr 58/2003 om stadgar för de genomförandeorgan som ansvarar för förvaltningen av gemenskaps- Skr. 2003/04:60 program. Myndigheten kommer att lokaliseras i . Förslaget till kraftvärmedirektiv (KOM (2002) 415 slutlig) förhandlades och på rådsmötet beslutades om en allmän riktlinje. Förhandlingar med pågick och direktivet förväntas slutligt antas . Utgångspunkten för direktivet är att mer kraftvärme inte är ett mål i sig självt, utan kan vara ett effektivt redskap för att uppnå energibesparingar och bidra till minskade koldioxidutsläpp. Direktivet har som syfte att upprätta ramar som kan främja och underlätta investering i, och effektiv användning av, kraftvärmeverk. Detta för att medlemsstaterna ska kunna använda kraftvärme som ett bland flera redskap för att uppnå energi- besparingar och minskade koldioxidutsläpp. välkomnar syftet med direktivet och har strävat efter att ge det en utformning som leder till en användning av kraftvärme som ger största möjliga effektivisering av energianvändningen. De anläggningar som finns i är genomgående mycket effektiva och alla anläggningar som i ses som kraftvärmeanläggningar uppfyller med stor marginal samtliga kriterier som uppställs i direktivet. Vad som är positivt är att direktivet ger en definition av kraftvärme och att statistiken på gemenskapsnivå kommer att bli mer rättvisande. 36.6 Eko-design för energiförbrukande produkter Ett förslag till ramdirektiv om eko-design för energiförbrukande produk- ter presenterades av kommissionen (KOM (2003) 433 slutlig). Syftet är att förbättra produkternas energieffektivitet och miljöpåverkan under hela livscykeln. Det omfattar dock inte transportmedel för människor och varor. EU-gemensamma regler för eko-design ska förhindra att skillnader i nationella regleringar leder till hinder på den inre marknaden. Direktivet syftar även till förbättringar av produkt- kvalitet och miljöskydd, samt att genom energieffektivisering bidra till en tryggare energiförsörjning inom EU. Förslaget innebär inga direkta bindande krav för specifika produkter utan definierar de kriterier och förhållanden som ska uppfyllas för att en produkt ska kunna bli föremål för reglering, samt hur produktkraven ska utformas. Förslaget diskuterades på politisk nivå i en riktlinje- debatt på rådsmötet . Debatten behandlade grund- läggande frågor som rör direktivets omfattning, syfte och legala grund. är positivt till syftet med förslaget, som betonar försörjnings- tryggheten när det gäller energi, en hög miljöskyddsnivå och den fria rörligheten för de produkter som uppfyller kraven. Andra viktiga frågor rör de kriterier som avgör urvalet av produktgrupper som kan bli föremål för reglering, inflytandet från medlemsstaterna och intressenter genom hela processen, samt konsekvenserna för medlemsstaterna och industrin. 2003/04:60 En redovisning av förslaget finns i faktapromemoria 2003/04: FPM29. Ett förslag till direktiv för att säkra försörjningstryggheten för naturgas presenterades av kommissionen (KOM (2002) 488 slutlig). Initialt var medlemsstaterna generellt mycket kritiska till för- slaget, som man ansåg var alltför långtgående eftersom det saknas gemensamma regler om beredskap för naturgas. Förslaget omarbetades sedan kraftigt under förhandlingarna. På rådsmötet kunde medlemsstaterna enas om en allmän riktlinje för gasförsörjningsdirektivet. Det bygger på att skapa öppenhet i fråga om beredskapen och på en krismekanism på gemenskapsnivå som träder i funktion vid allvarliga försörjningskriser. Den rättsliga grunden fastställdes till artikel 100 (försörjningstrygghet) istället för som tidigare artikel 95 (inre marknad). Förslaget redovisas i faktapromemoria 2002/03:FPM22. presenterade kommissionen, i samband med direktiv- förslaget om gasförsörjning, ett förslag till oljeberedskapsdirektiv (KOM (2002) 488). Syftet med direktivförslaget var att fastställa åtgärder som skulle garantera försörjningstryggheten för petroleumprodukter och sam- tidigt garantera en väl fungerande inre marknad för dessa. I direktivet behandlades miniminivåer för beredskapslager, regler för lagring inklu- sive utlandslagring, kontroll och övervakning samt åtgärder och proce- durer vid försörjningskris. Medlemsstaterna var generellt negativt in- ställda till förslaget då man ansåg det allt för långtgående. På rådsmötet hölls en riktlinjedebatt om förslaget där majoriteten av medlemsstaterna framförde en mycket kritisk hållning. Även var kritiskt till förslaget och röstade ned det . I praktiken har förslagit därför fallit eftersom det inte finns någon grund för antagande. 36.9 Energiinfrastruktur och försörjningstrygghet för el antog kommissionen ett paketförslag om energi- infrastruktur och försörjningstrygghet som presenterades på rådsmötet . Paketet innehåller ett meddelande om energi- infrastruktur och försörjningstrygghet (KOM (2003) 743 slutlig) samt förslag till direktiv om effektiv slutanvändning av energi och om energi- tjänster (KOM (2003) 739 slutlig), förslag till direktiv om elförsörjning och infrastrukturinvesteringar (KOM (2003) 740 slutlig), förordning om villkor för tillträde till transmissionsnät för gas (KOM (2003) 741 slutlig) samt förslag till revidering av riktlinjerna för transeuropeiska nätverk för energi (KOM (2003) 742 slutlig) Det senare förslaget redogjordes för Skr. 2003/04:60 under 36.2 Transeuropeiska nät för energi. Förslagen kommer att förhandlas . Från svensk sida är vi positiva till en diskussion inom EU om lämpliga sätt att säkerställa de viktiga frågorna om försörjningstrygghet, den inre marknadens funktion och konkurrensen på el- och gasmarknaderna. vill dock lyfta fram vikten av att marknadsmässiga lösningar väljs i direktivet så att den inre marknaden för el inte störs av en återreglering. Kommissionens nya förslag till förordning om villkor för tillträde till transmissionsnät för gas är en viktig komponent i fullbordandet av den inre marknaden för natur- gas. Frågor om energieffektivisering är högt prioriterade av den . En ständigt mer effektiv användning av energi är ett centralt redskap för hållbar utveckling inom energiområdet, liksom teknikutveck- ling. prioriterar därför det nya förslaget om energitjänster högt. DEL VIII JORDBRUK OCH FISKE 37 Den gemensamma jordbrukspolitiken har arbetet liksom föregående år präglats av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. nådde jordbruksminist- rarna en politisk överenskommelse och fattades for- mellt beslut. har förhandlingar om fortsatt reform påbör- jats; marknadsordningarna för tobak, olivolja, bomull och humle ska reformeras i samma anda som de sektorer som ingick i juniöverens- kommelsen. Dessutom har diskussioner påbörjats om en reform av mark- nadsordningen för socker. höll kommissionen en konferens om landsbygdsutveckling och lämnade till kommissionen en halvtidsöversyn av det nuvarande miljö- och landbygdsprogrammet. Förenkling av regelverket för miljö- och landsbygdsutvecklingsprogrammet, märkning av vin, handelsavtal med tredjeland om vin och en handlingsplan för ekologiskt jordbruk har också varit aktuella frågor . Inom området djurskydd och djurhälsa har rådet , i vissa fall efter mycket långa förhandlingar, antagit bestämmelser om bl.a. fodertillsatser, bekämpning av mul- och klöv- sjuka, bekämpning och kontroll av zoonoser samt märkningssystem för identifiering och registrering av får och get. 37.1 Halvtidsöversynen av jordbrukspolitiken mot ökad marknadsorientering och hållbar utveckling presenterade kommissionen ett meddelande med förslag om reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (KOM (2002) 394 Meddelandet var en uppföljning av den reform som beslutades efter Agenda 2000-förhandlingarna. Med utgångspunkt i de diskussioner om meddelandet som pågått och Euro- peiska rådets beslut om ett tak för utgifterna för jord- brukspolitiken, presenterade kommissionen förslag till informerades om innehållet i faktapromemoria 2002/03:FPM38. En samrådsgrupp mellan regering och riksdag inrät- tades där bland annat utvecklingen i förhandlingarna rapporterades och Förhandlingarna pågick och nådde jordbruks- ministrarna en politisk överenskommelse om den framtida jordbruks- stod bakom överenskommelsen. regeringens ställningstagande i förhandlingarna var huvudsakligen de riktlinjer för agerande när det gäller reform av EU:s jord- brukspolitik som lades fast i proposition 1997/98:142, Riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom unionen. Ställningstagandet redovisades i . fattade jordbruksministrarna formellt beslut om Reformen innebär två principiellt viktiga förändringar av den gemen- Skr. Dels omvandlas de nuvarande direktstöden till inkomststöd, s.k. frikopplade gårdsstöd. För att få del av det frikopp- lade gårdsstödet måste jordbrukarna uppfylla ett antal bestämmelser som följer av EU-direktiv samt garantera att jordbruksmarken kommer att skötas, så kallade tvärvillkor, dels ges större inflytande över hur jord- brukspolitiken ska utformas i det egna landet. innebär dels att medlemsstaterna kan välja att en del av stödet ska utgå som ett produktionskopplat stöd, dels att medlemsländerna kan välja olika modeller för fördelning av det frikopplade gårdsstödet. staterna kan också välja att avsätta en del av de totala stöden i ett natio- Dessutom kan medlemsstaterna välja att senarelägga genom- förandet av beslutet eller 2007. Huvudmodellen för fördelning av de frikopplade gårdsstöden är att den enskilde jordbrukaren får ett stöd som motsvarar det årliga genom- snitt han eller hon fick i direktstöd . staterna har dock möjlighet att välja en alternativ modell, region- modellen, som innebär att ett enhetligt stöd per hektar utgår i respektive Medlemsstaterna kan som nämnts ovan välja att ställa krav på produk- tion för en del av stöden. Arealstödet till jordbruksgrödor kan kopplas Inom nötköttssektorn har medlemsstaterna möj- lighet att välja mellan alternativen att behålla am- och dikobidraget och koppla slaktbidraget , koppla slaktbidraget fullt ut eller bidraget kopplas till . Upp till hälften av stödet till får- och getproduktionen kan kopplas. Några medlemsstater drev, och de fick också rådets stöd, för möjlig- heten att avsätta högst av de totala stöden i ett nationellt kuvert och använda dessa medel till åtgärder för att skydda eller förbättra miljön, för framställning av kvalitetsprodukter och för marknadsföring. förespråkade ett nationellt kuvert eftersom analyser visade att frikopplingen skulle kunna medföra en minskad nötköttsproduktion och därmed också svårigheter att uppnå miljökvalitetsmålet ett rikt odlings- Reformen innebär också att direktstöden successivt sänks och att de frigjorda medlen istället används för stöd till landsbygdsutveckling, så Direktstöden för företag med mer än i stöd sänks 2005, 2006, 2007 och åren som följer. med ett antal nya åtgärder, bland annat åtgärder för livsmedelskvalitet införs en mekanism för finansiell disciplin som innebär att jordbruksutgifterna inte får överstiga det beslu- tade utgiftstaket för de traditionella jordbruksutgifterna (budgetkategori Mekanismen innebär att direktstöden för EU-15 kommer att justeras om prognoser indikerar att jordbruksutgifterna kommer att överstiga en Sänkningarna av stödpriserna för mjölk som beslutades utökas, vilket innebär sänkningar av smörpriset med totalt och skummjölkspulverpriset med totalt . Sänkningarna görs i tre steg för skummjölkspulver och fyra steg för smör med start . pensation för prissänkningarna ges i form av ett direktstöd som införs Skr. 2003/04:60 . Dessutom förlängs kvotsystemet till Mjölkstödet ska frikopplas men kan om region- modellen väljs frikopplas . För spannmål halveras de månatliga tilläggen. Stödpriset för råg tas bort . Produktspecifika stöd införs för proteingrödor, durumvete, ris, nötter, energigrödor och stärkelsepotatis. För uttagen areal införs ett system som innebär att jordbrukaren kan köpa och sälja skyldigheten att träda. ska medlemsstaterna upprätta ett system för jordbruksrådgivning. Rådgivningen ska omfatta åtminstone de föreskrivna verksamhetskraven samt kraven på god jord- brukshävd och goda miljöförhållanden. 37.2 Marknadsordningar för vegetabilier 37.2.1 Etanol införandet av en marknadsordning Under det grekiska ordförandeskapet antogs rådets förordning (EG) nr 670/2003 om inrättande av särskilda åtgärder för marknaden för etanol som framställts av jordbruksprodukter. har varit negativt inställt till införandet av ytterligare regleringar i jordbrukssektorn. kunde dock efter samråd med godkänna införandet av åtgärderna eftersom de kom att begränsas till ett system för statistik, kontroll och eventuellt importlicenser. 37.2.2 Ny märkningsförordning för vin inom EU Nya märkningsregler för vin antogs i förvaltningskommittén för vin. Kommissionens tillämpningsförordning (EG) nr 753/2002 om märkning trädde i kraft än planerat, d.v.s. . Dock är förordningen åter under behandling efter att den utsatts för massiv kritik från de flesta tredjeländer. 37.2.3 Förhandlingar om nya handelsavtal för vin- och spritdrycker Ett slutligt avtal om handel med vin- och spritdrycker framförhandlades mellan och under det grekiska ordförandeskapet. Under det italienska ordförandeskapet har förhandlingarna med om internationella avtal om handel med vin tagit fart på nytt. Kommis- sionen strävar efter att få till stånd ett avtal parterna emellan innan års- skiftet. Utsikterna för ett avtal ser dock inte goda ut. Den senaste utveck- lingen tyder på att ett förslag om att förlänga nuvarande undantag för måste tas fram av kommissionen innan årsskiftet eftersom parterna inte tycks kunna nå fram till ett avtal. har ett undantag från EU:s oenologiska metoder vilket följaktligen kan kom- ma att förlängas innan årsskiftet. 37.2.4 Förlängning om undantag för vin från Under ledning av det italienska ordförandeskapet har antagits en ändring i rådets förordning (EG) nr 527/2003 om tillstånd för saluföring och leve- rans för direkt konsumtion av vissa viner som importeras från och som kan ha varit föremål för oenologiska metoder (tillverknings- metoder) som inte föreskrivs i förordning (EG) nr 1493/1999. 37.2.5 Reformförslag för Medelhavsprodukterna olivolja, tobak, I enlighet med den politiska överenskommelsen om reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP-reformen) har kommis- sionen presenterat förslag till reformer av marknads- ordningarna för de s.k. Medelhavsprodukterna olivolja, tobak och bomull samt för humle (KOM (2003) 698 slutlig). fastställde att reformerna av marknadsordningarna för medelhavsproduk- terna ska ske inom ramen för befintlig budget för respektive sektor, underkastas GJP-reformens finansiella disciplin samt bygga på strategin om frikopplade stöd. De föreslagna reformerna innebär någon form av frikoppling av nuva- rande produktspecifika stöd för såväl olivolja, tobak, bomull som humle. 37.2.6 Diskussioner om en reviderad marknadsordning för socker presenterade kommissionen ett meddelande (KOM (2003) 554 slutlig) om revideringen av marknadsordningen för socker. delandet innehåller tre reformalternativ som har diskuterats Ett förslag i form av legala texter väntas . 37.2.7 Torka i pressade spannmålsmarknaden Normal spannmålsskörd för EU är ca , men 2003 mins- kade den med på grund av den omfattande torka som För blev den totala skörden normal, Den svaga skörden har lett till att exporten av spannmål med exportbidrag begränsats, samt att i princip all spannmål som finns i interventionslager beräknas kunna säljas ut på den interna minska kravet på att ta mark ur produktion från tio till fem Marknadssituationen med ett restriktivt beviljande av export- bidrag har inneburit att och har stora kvantiteter osåld havre i lager. Jämfört , då export av havre företrädelsevis skett till , har det funnits en viss ökad efterfrågan på den interna marknaden, främst på grund av höga majspriser. denna ökade efterfrågan för att avsätta hela överskottet. 37.2.8 Fortsatt undantag för svensk mjölk förhandlades fram att även i fortsättningen, fram till , för den inhemska marknaden och för export till tredjeland får producera konsumtionsmjölk med en lägre fetthalt än vad som anges i Undantaget är särskilt viktigt ur ett folkhälso- Konsumenterna ska inte tvingas köpa fetare mjölk än de efterfrågar, utan vägledas genom en tydlig märkning av fett- En viktig del i Agenda 2000-beslutet om en reformerad jordbrukspolitik var godkännandet av en ny integrerad förordning om stöd till utveckling av landsbygden. I Miljö- och landsbygdsprogrammets årsrapport som överlämnades till kommissionen kunde det konstateras att måluppfyllelsen överlag är god. I samband med reformen av GJP antogs förordning (EG) nr 1783/2003 om vissa ändringar och tillägg i förordning (EG) nr 1257/1999 (landsbygdsförordningen), se avsnittet ovan om reformen av jordbrukspolitiken. Inom ramen för den s.k. , den förvalt- ningskommitté som ansvarar för landsbygdsutvecklingsfrågor, har arbe- tet under första delen av året handlat om förenklingar av regelverket. Vidare har visst arbete pågått med att genomföra landsbygdsförord- ningen i anslutningsländerna. publicerades förordning (EG) nr 963/2003, som innebar förenklingar när det gäller tillämpningen av landsbygdspolitiken. Medlemsstaterna ges därigenom större frihet att justera åtgärder och att omfördela resurser mellan åtgärder i sina LBU- program. 37.3.1 Andra landsbygdskonferensen i bjöd kommissionen in berörda parter till en konferens om den framtida landsbygdspolitiken i EU. Konferensen samlades kring åtta punkter, vilka kommer att vara vägledande vid utformningen av den framtida landsbygdspolitiken. Debatten berörde gränsdragning mellan en territoriellt och sektoriellt inriktad politik, ökat fokus på resultat och mål samt att större lärdom bör dras från arbete med lokala initiativ. Mål- uppfyllelse och effektivitet i genomförandet framhölls som en viktig aspekt för politikens legitimitet. Behovet av ett samlat program- förfarande, ett anpassat kontrollsystem och en fond för landsbygds- utveckling framhölls på konferensen. 37.3.2 Utvärdering av Miljö- och landsbygdsprogrammet efter halva tiden Medlemsstaterna ska i enlighet med förordning (EG) nr 1257/1999 genomföra en utvärdering av miljö- och landsbygdsprogrammen efter har en särskild utredare utvärderat det svenska Miljö- och landsbygdsprogrammet. Utvärderingen redovisa- Skr. 2003/04:60 des i SOU 2003:105. Utredaren finner att programmet i huvudsak fungerat väl. Detta gäller framför allt för miljöersättningarna. Beträffande de åtgärder som syftar till en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling är informationen ännu inte lika omfattande varför slutsatser om programmets måluppfyllelse är svårare att dra. Utredaren föreslår ett antal förbättringar av programmet för den återstående perioden. Rege- ringen överlämnade utvärderingen till kommissionen . 37.3.3 Ekologiskt hållbar utveckling Åtgärderna i insatsområde 1 för ett ekologiskt hållbart jordbruk ska bidra till att uppfylla de svenska miljömålen och skogspolitikens mål. I insats- området ingår sju åtgärder där till exempel kompetensutveckling utgör ett viktigt instrument för att uppnå miljömålen. Måluppfyllelsen inom åtgärderna för miljövänligt jordbruk har varit mycket god åren 2001 2003. 37.3.4 Ekonomiskt och socialt hållbar utveckling lyftes sysselsättningens betydelse för landsbygdens utveck- ling fram.