prop · GR031 · 2004-01-01 00:00:00 — Alla länder skall genomföra nationella strategier för hållbar utveckling. Tydliga mål sattes upp för vattenförsörjning, biologisk mångfald, kemikalier, energi- försörjning och sanitet. Ett tioårigt ramprogram för hållbara produktions- och konsumtions- mönster antogs. Andelen förnybar energi skall öka och utvecklingen av ny, miljövänlig teknik skall stimuleras. För innebär resultaten från toppmötet i nya åtaganden, men också nya möjligheter. har inte bara ett ansvar för att toppmötets beslut tas om hand och genomförs här hemma. bör också, tillsammans med andra länder, ta initiativ till att gå längre än de målsättningar som toppmötet ställer upp. I ett långsiktigt perspektiv har mycket att vinna på att vara ett föregångsland i omställningen till ett hållbart samhälle. ger strategier för miljödriven tillväxt konkurrensfördelar, inte minst på export- marknaderna. Samarbete mellan staten och näringslivet skapar mervärde för båda parter. På motsvarande sätt kan vi på de ekonomiska och sociala områdena vinna fördelar genom ett tidigt och långsiktigt agerande. En samordnad nationell politik för hållbar utveckling innebär en stor utmaning, som ställer nya krav på alla beslutfattare på nationell, regional och lokal nivå. Erfarenheterna från bland annat det regionala arbetet bör tillvaratas. Att åstadkomma ekonomisk tillväxt och en hållbar social välfärd utan att skapa negativ miljöpåverkan ställer nya krav på politiken och på sätt att arbeta. En ökad samordning krävs mellan olika politikområden för att klara av att balansera de tre dimensionerna av hållbar utveckling. Därför kommer regeringen att inrätta ett särskilt samordningskansli för hållbar utveckling vid Statsrådsberedningen. Kansliets uppgift skall vara att samordna arbetet med hållbar utveckling i samtliga departement och vara pådrivande i det nationella och inter- nationella arbetet. Miljöpolitiken är en viktig del i regeringens politik för hållbar utveckling. Grunden för den nationella miljöpolitiken utgörs av arbetet med de av antagna 15 miljökvalitetsmålen. Det systematiskt upplagda miljömålsarbetet syftar till ett ekologiskt hållbart . En fördjupad utvärdering genomförs . En kraftfull satsning görs på naturvård . Ytterligare resurser tillförs för berörda myndigheters arbete för att bevara den biologiska mångfalden. Havens ekosystem är i obalans. Därför ges havsmiljöfrågorna en fortsatt central roll. Våra sjöar och vattendrag skall vara ekologiskt hållbara och deras variationsrika livsmiljöer för djur och växter skall bevaras. Fler skyddade områden skall inrättas. Vårt grundvatten skall vara av god kvalitet för att ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning. Därför intensi- fieras miljöarbetet för vatten. Farliga kemikalier i varor och produkter utgör en risk för både miljön och människors hälsa. Därför är stränga kemikaliepolitik en viktig del av miljöpolitiken. prioriterar i arbetet med att förändra EU:s gemensamma kemikaliepolitik att substitutionsprincipen skall ingå i den nya kemikalielagstiftningen samt utfasningen av bromerade flamskyddsmedel och kvicksilver. Den nationella klimatpolitiken kommer även fortsättningsvis att vara högt prioriterad och av central betydelse i arbetet för en hållbar utveckling. Stöd till kommunala investeringar för att minska utsläppen av växthusgaser, KLIMP, fortsätter. Grunden för arbetet mot klimatförändringarna är det internationella samarbetet inom ramen för klimatkonventionen. Genomförandet av klimatinvesteringsprogram och ökade markköp för biologisk mångfald 2005 och 2006 kräver en god framförhållning. och länsstyrelserna måste därför nu påbörja planeringen och förberedelse- arbetet inför detta. Sedan 1999 års ekonomiska vårproposition redovisas gröna nyckeltal som ett komplement till de ekonomiska nyckeltalen. Syftet med gröna nyckeltal är att spegla den nationella utvecklingen för viktiga miljöproblem på ett enkelt och informativt sätt. Gröna nyckeltal fungerar därmed som en indikator på utvecklingen mot det övergripande miljö- kvalitetsmålet att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Den totala energianvändningen har ökat , men över tiden har det skett en successiv energieffektivisering uttryckt i termer av energianvändning relaterad till BNP. Variationer i energianvändningen mellan enstaka år beror framför allt på konjunktursvängningar, temperaturskillnader och andra väderleks- variationer. Till skillnad mot i många andra länder minskade utsläppen av koldioxid kraftigt i . Detta var framför allt ett resultat av den energipolitik som bedrevs med syftet att minska oljeberoendet. Omkring 1990 planade den nedåtgående trenden ut och utsläppen har stabiliserat sig kring nivå. Variationerna i utsläpp av koldioxid mellan olika år kan dock vara betydande, vilket till stor del hänger samman med tillgången på vattenkraft och variationer i energianvändningen. Enligt senast tillgängliga statistik låg utsläppen , inklusive utsläpp från internationell luft- och sjöfart, strax nivå. Om utsläppen från internationell sjö- och luftfart exkluderas låg utsläppen i stället något års nivå. har de svenska utsläppen av svaveldioxid minskat kraftigt och under 1990- talet nästan halverats. Framför allt beror detta på ökad användning av olja med låg svavelhalt och ny reningsteknik. De svenska utsläppen av kväveoxider har också minskat, men inte i samma omfattning. Förbättrade förbrännings- och reningstekniker inom transportsektorn är främsta orsaken till de minskade utsläppen av kväveoxider. minskade belastningen på haven av fosfor och kväve. Därefter har den totala belastningen ökat något, även om utsläppen från punktkällor har fortsatt att minska. Några nya uppgifter för belastningen på haven av fosfor och kväve efter 2000 finns inte att tillgå då statistiken inte tas fram . har luftkvaliteten i tätorter förbättrats markant. Tack vare katalytisk avgasrening och minskad bensenhalt i bensin har stadsluftens genomsnittliga bensenhalt sjunkit . ligger den dock fortfarande över lågrisknivån i alla tätorter där mätningar genomförs. Hur några gröna nyckeltal har utvecklats framgår av tabell 1.10. Tabell 1.10 Gröna nyckeltal Energianvändning (TWh respektive Wh/kr) Utsläpp till luft (tusentals ton)3 Belastning på haven (tusentals ton) Påverkan på luftkvalitet (mikrogram per kubikmeter) 4,3-10,4 2,4-6,2 1,9-5,1 1,4-3,5 1,5-7,2 1Total energianvändning exklusive energiomvandlingsförluster i kärnkraftverk. 2Energintensiteten mäts som total energianvändning i relation till BNP. BNP är från reviderade Nationalräkenskaper, priser. 3Inkluderar bunkring för internationell luft- och sjöfart. Uppgiften skiljer sig därför i förhållande till redovisningen inom ramen för den internationella klimatkonventionen och konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. 4Bensenhalt i luften, vinterhalvårsmedelvärden i olika tätorter (11, 24, 25, 31 respektive 35 orter). Källor: , , och . Regeringens ambition är att försöket med trängselavgifter i stad skall genomföras enligt uppsatt tidsplan. Regeringen avser, såsom aviserats ekonomiska vårproposition, att bistå försöket och medverka till att det fullföljs, bland annat med uppbyggnaden av uppbördssystemet och förstärkning av kollektivtrafiken. Den ekonomiska politiken skall bidra till att öka tillväxten och minska klyftorna i samhället. Men tillväxt är i sig ingen garant för minskade klyftor. Förutom en tillväxtfrämjande ekonomisk politik krävs därför en aktiv rättvisepolitik. är ett av de länder i världen som har den minsta inkomstspridningen, den lägsta andelen fattiga och den lägsta andelen fattiga barn. Det svenska välfärdssystemet med skatter, bidrag och offentliga tjänster ökar jämlikheten genom en betydande omfördelning. Trots dessa ambitioner visar uppföljningar på en ökad inkomstspridning . Tillgången till jobb och utveckling är inte lika för alla. Många människor har små ekonomiska marginaler och har svårt att få vardagen att gå ihop. Arbetslösa, ensamstående föräldrar, långtidssjukskrivna och invandrare är speciellt utsatta grupper. Regeringens rättvisepolitik syftar till att ge alla människor lika möjligheter till inkomster, utbildning och utveckling. Individens möjligheter i samhället får inte begränsas av olika former av diskriminering. Skyddet mot diskriminering förstärks därför genom ny lagstiftning. Även den lokala verksamheten mot diskriminering samt arbetet mot rasism förstärks. Insatser sker också för att bryta segregationen i storstadsområdenas olika stadsdelar. Storstadssatsningen har visat goda resultat och insatserna fortsätter inom ramen för den ordinarie verksamheten. Insatser görs för att öka tillgänglighet och användbarhet för personer med funktionshinder. Ett centralt område inom rättvisepolitiken är jämställdheten mellan män och kvinnor. Trots stora framsteg finns fortfarande omfattande brister som inte hör hemma i ett modernt och rättvist samhälle. dagens är kvinnors möjligheter och villkor i allt väsentligt sämre än männens. Reformer för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män är därför en central del av regeringens rättvisepolitik. Målet för regeringens politik är att åstadkomma samma rättigheter, möjligheter och skyldigheter för kvinnor och män. Därför analyseras regeringens beslut ur ett jämställdhetsperspektiv. Jämställdhetsbilagan till budgetpropositionen visar att det fortfarande råder en ojämn fördelning av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Kvinnor och män har i stort sett lika stort arbetsutbud, även om deltidsarbete är mer utbrett bland kvinnor än bland män. Lön och inkomst från företagande utgör för kvinnor av mäns lön och inkomst. Män har något större kapitalinkomster och därför blir kvinnors andel av mäns marknadsinkomst något mindre, . Merparten av de skattepliktiga ersättningarna fungerar som kompensation för utebliven inkomst vid föräldraledighet, ohälsa eller arbetslöshet. Flertalet är relaterade till inkomsten. Huvuddelen av de skattepliktiga ersättningarna utnyttjas i högre grad av kvinnor. De skattepliktiga ersättningarna medför därför att kvinnors inkomstandel ökar till av männens inkomst. Skatterna utjämnar ytterligare så att kvinnors andel blir av inkomst efter skatt. Även familjestöden bidrar till omfördelningen, bland annat genom att barnen vid separationer oftare bor hos mamman. Kvinnors lägre inkomster kan också göra att ensamstående kvinnor oftare har rätt till inkomstprövade bidrag. Sedan hänsyn tagits till den omfördelning som sker via transfereringar, skatter och familjestöd ökar kvinnornas andel av inkomsten till . Diagram 1.8 Kvinnors inkomst som andel av mäns För att kvinnors inkomster skall närma sig männens krävs att kvinnors arbetsmarknads- baserade inkomster ökar. Det handlar om att undanröja osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män och om att främja kvinnors möjligheter till utveckling i sitt arbete på samma villkor som män. Det handlar också om att bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden, där män är koncentrerade till den privata sektorn, medan kvinnor är jämnt fördelade mellan offentlig och privat sektor. För att minska inkomstskillnaderna krävs också ökade möjligheter för kvinnor att öka sin tid i förvärvsarbete. Kvinnor och män finns på arbetsmarknaden i nästan lika stor utsträckning. Men av det totala arbetet som utförs, står kvinnor för en större del av det obetalda arbetet. En hög grad av obetalt arbete minskar utrymmet för betalt arbete, vilket får konsekvenser för kvinnors ekonomiska situation. Det innebär lägre löneinkomster som ger lägre ersättningar i de inkomstrelaterade socialförsäkringssystemen. Inkomstnivåerna och inkomstkällorna varierar mellan könen under olika skeden av livet. Kvinnors inkomster varierar i större utsträck- ning än mäns. Kvinnors inkomster påverkas mer än mäns inkomster av om de har barn eller inte, vilket förklaras bland annat av den skeva fördelningen av obetalt arbete. Att ha små barn får exempelvis mycket större konsekvenser för kvinnors förvärvsarbete än för mäns. Kvinnor förvärvsarbetar då generellt mindre, men utför mer obetalt arbete och tar en avsevärt större andel av föräldraledigheten än vad män med små barn gör. Regeringens mål är att fler kvinnor skall ha möjlighet att gå från deltids- till heltidsarbete och att män skall öka sina insatser i hushållsarbete och i vården och omsorgen om barn och andra anhöriga. Den negativa hälsoutvecklingen har främst drabbat kvinnor. Sjuk- skrivningarna har ökat mer för kvinnor än för män. Fler kvinnor än män är sjukskrivna och fler kvinnor än män uppbär sjukersättning. Förutom de avsevärda samhälls- ekonomiska kostnader detta medför, försvagas kvinnors ekonomiska ställning. Arbetsgivarna, sjukvården och försäkringsadministrationen har alla ett ansvar för att förebygga ohälsan och se till att kvinnor erbjuds samma möjligheter som män till rehabilitering. En av de viktigaste mål- sättningarna för regeringens arbete är därför att minska ohälsan bland kvinnor. 2 Förslag till riksdagsbeslut vad gäller den ekonomiska politiken och förslag till statsbudget 1.godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen förordar (kapitel 1), 2.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten till 2005 och 2006 (avsnitt 4.1.1), 3.godkänner beräkningen av de offentliga utgifterna , 2005 och 2006 (av- snitt 4.1.2), 4.fastställer målet för det finan- siella sparandet i den offentliga sektorn till av brutto- nationalprodukten (avsnitt 4.1.3), 5.bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning (avsnitt 4.4.5), 6.godkänner beräkningen av myndigheters m.fl. in- och utlåning i (avsnitt 4.4.5), 7.godkänner beräkningen av den kassa- mässiga korrigeringen (avsnitt 4.4.5), 8.godkänner beräkningen av statsbudge- tens inkomster (avsnitt 5.4 och bilaga 1), 9.beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad regeringen föreslår (avsnitt 6.2 tabell 6.5), 10.godkänner beräkningen av förändring av anslagsbehållningar (avsnitt 6.2 tabell 6.5), 11.godkänner beräkningen av utgifter på utgiftsområden (av- snitt 6.2 tabell 6.5), 12.godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av stats- budgeten (avsnitt 6.2 tabell 6.5), 13.bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet intill ett belopp av 25 (avsnitt 7.1.1), 14.bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheters räntekonton i intill ett belopp av 17 (avsnitt 7.1.2), 15.bemyndigar regeringen att för Sjunde AP-fondens verksamhet dels besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av , dels besluta om kredit på räntekonto i intill ett belopp av (avsnitt 7.1.3), 16.bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om stats- budgeten, besluta att ett ramanslag, med undantag för anslag anvisade för förvalt- ningsändamål, får överskridas om ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggs- budget inte hinner inväntas samt om överskridandet ryms inom utgiftstaket för staten (avsnitt 7.4), 17.godkänner att på statsbudgeten uppförda reservationsanslag görs om till ramanslag för samma ändamål och att outnyttjade medel på anslagen vid utgången av 2003 får bilda anslags- sparande på de nya ramanslagen (avsnitt 7.5), 18.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet uppförda ramanslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling, besluta om beställningar av materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling som inklusive tidigare gjorda beställningar medför utgifter på högst 73 efter 2003 (avsnitt 9.2.5), 19.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 7 Inter- nationellt bistånd uppförda reservations- anslaget 8:1 Biståndsverksamhet, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 25 efter 2003 (avsnitt 9.2.6), 20.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 16 Ut- bildning och universitetsforskning upp- förda ramanslaget 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning, besluta om bidrag till kvalificerad yrkesutbildning som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2 under 20042008 (avsnitt 9.2.12), 21.godkänner en ny investeringsplan för i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 9.2.17), 22.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 1 , högst , högst , högst och högst därefter (avsnitt 9.2.18), 23.bemyndigar regeringen att , för det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda ramanslaget 44:2 Från EU- budgeten finansierade åtgärder för lands- bygdens miljö och struktur, besluta om stöd som inklusive tidigare gjorda 1 455 000 000 1 140 000 000 högst därefter (avsnitt 9.2.18), 24.godkänner att det under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar uppförda obeteck- nade anslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. görs om till ett ramanslag för samma ändamål (avsnitt 9.2.18), 25.bemyndigar regeringen att genom utdelning eller annat förfarande överta aktierna i det dotterbolag som har bildat för att förvärva kommunala bostadsfastigheter för omvandling till företagslokaler eller andra lämpliga ändamål samt godkänner att inte längre skall ha motsvarande uppdrag (avsnitt 9.2.19), 26.godkänner ändrade ramar för utgifts- områden och anvisar ändrade anslag i enlighet med specifikation i tabell 2.1, 27.antar regeringens förslag till lag om särskild skattereduktion vid taxering (avsnitt 3.1 och 8.2.1), 28.antar regeringens förslag till lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69) (avsnitt 3.2 och 8.6.1), 29.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel (avsnitt 3.3 och 8.5.9), 30.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaks- skatt (avsnitt 3.4 och 8.6.1), 31.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1564) om alkohol- skatt (avsnitt 3.5 och 8.6.1), 32.antar regeringens förslag till lag om upphävande av lagen (1994:1565) om beskattning av viss privatinförsel (avsnitt 3.6 och 8.6.1), 33.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 3.7 samt 8.5.1.3-6, 8.5.3.1- 3 och 8.5.4-5), 34.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift (avsnitt 3.8 och 8.2.2), 35.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:701) om Tull- verkets befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska unionen (avsnitt 3.9 och 8.6.1), 36.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:1512) om dubbel- beskattningsavtal mellan de nordiska länderna (avsnitt 3.10 och 8.2.8), 37.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m av alkoholvaror, tobaksvaror och mineral- oljeprodukter (avsnitt 3.11 och 8.6.1), 38.antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) (avsnitt 3.12 samt 8.2.3 och 8.2.5), 39.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:1225) om straff för smuggling (avsnitt 3.13 och 8.6.1), 40.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2000:1380) om skatte- reduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakom- munikation (avsnitt 3.14 och 8.8.1). Tabell 2.1 Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade anslag för Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Försvar samt beredskap mot sårbarhet Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Hälsovård, sjukvård och social omsorg Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Kostnader för sysselsättning av vissa personer med Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. Allmän miljö- och naturvård Ersättning till för alarmeringstjänst Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. - 12 300 000 - 12 300 000 Summa anslagsförändring på tilläggsbudget - 7 953 000 Regeringen har följande förslag till lagtext. 3.1Förslag till lag om särskild skattereduktion vid taxering Härigenom föreskrivs följande. 1 § Särskild skattereduktion enligt denna lag medges vid taxering. 2 § Särskild skattereduktion medges fysisk person vars beskattningsbara för- värvsinkomst enligt 1 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229) uppgår till . Avlider den skattskyldige under beskattningsåret skall bestämmelserna i 4 kap. 1 § inkomstskattelagen om dödsbon tillämpas på motsvarande sätt vid beräkning av skattereduktion. 3 § Särskild skattereduktion uppgår till . 4 § Vid beräkning av slutlig skatt enligt 11 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483) skall hänsyn tas till särskild skattereduktion enligt denna lag. 5 § Skattetabellerna skall, förutom vad som framgår av 8 kap. skattebetal- ningslagen (1997:483), grundas på att den skattskyldige har rätt till särskild skattereduktion enligt denna lag. Vid beräkning av F-skatt enligt 6 kap. skattebetalningslagen (1997:483) skall om möjligt hänsyn tas till särskild skattereduktion enligt denna lag. 6 § Särskild skattereduktion enligt denna lag räknas av mot och statlig inkomstskatt enligt inkomstskattelagen (1999:1229) samt mot statlig fastighetsskatt enligt lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt. 7 § Särskild skattereduktion enligt denna lag tillgodoräknas den skattskyldige före annan skattereduktion. Särskild skattereduktion skall inte beaktas vid beräkning av skattebelopp enligt 4 § lagen (1997:324) om begränsning av skatt. Denna lag träder i kraft . 3.2Förslag till lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69) Härigenom föreskrivs att 1 § skattebrottslagen (1971:69) skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag gäller i fråga om skatt och, om så särskilt föreskrivs, annan avgift till det allmänna som inte betecknas som skatt. Lagen tillämpas inte i fråga om 1. gärningar som är belagda med 1. gärningar som är belagda med straff i lagen (2000:1225) om straff straff i lagen (2000:1225) om straff för smuggling eller lagen (1994:1565) för smuggling, och om beskattning av viss privatinförsel, 2. skattetillägg, ränta, dröjsmålsavgift, förseningsavgift eller liknande avgift. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2000:1229. 3.3Förslag till lag om ändring i lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1984:410) om skatt på bekämpnings- medel skall ha följande lydelse. Skatt skall erläggas med för varje helt kilogram verksam be- ståndsdel i bekämpningsmedlet. Skatt skall erläggas med för varje helt kilogram verksam be- ståndsdel i bekämpningsmedlet. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fort- farande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 2 Senaste lydelse 1995:617. Skattskyldighet enligt 9 § första stycket 5 föreligger inte för varor som förs in till 3.4Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt Härigenom föreskrivs att 9 a § lagen (1994:1563) om tobaksskatt skall ha följande lydelse. Skattskyldighet enligt 9 § 5 före- ligger inte för varor som förs in till 1.under sådana omständigheter att förutsättningar skulle finnas att medge återbetalning av skatten enligt 31 d §,