prop · GR0390 · 2004-03-17 00:00:00 — arbete har främst gällt sådana problem som uppstår för medborgare som rör sig över de nordiska gränserna; det gäller på utbildningsområdet, arbetsmarknadsområdet, skatteområdet och socialförsäkringsområdet. Det hör även till bilden att det finns brister när det gäller kunskap om och uppföljning av nordiska avtal samt att det behövs bättre information till medborgarna om vilka regler som gäller. Han har skrivit brev till berörda ministrar, fört samtal med dem vid bilaterala möten och medverkat vid en rad nordiska ministermöten och konferenser. lämnade ett ministerrådsförslag till session om dessa frågor, som en uppföljning av rapporten . Uppföljningsarbetet konkretiserades i 23 punkter och främsta uppgift har varit att följa den fortsatta utvecklingen och avrapportera detta. Att utnämna en särskild representant har visat sig vara ett lyckat grepp för att driva arbetet framåt. har fått sitt uppdrag förlängt till t.o.m. . Processen har visat att det går att uppnå handfasta resultat. Färdiga lösningar har redovisats på ett antal områden. Angreppssättet har varit pragmatiskt. Även dellösningar i komplexa frågor kan ibland innebära stora förbättringar. Några exempel på resultat av arbetet med gränshinderfrågor kan här ges. Inom social- och hälsoområdet undertecknades bl.a. en ny konvention för social trygghet, som innebär att även tredjelandsmedborgare omfattas vid tillämpning av förordning (EEG) nr 1408/71. På grund av de danska förbehållen gäller detta dock ej i . Ett annat konkret undanröjande av gränshinder var det svenska beslutet att likställa studier och examina vid för folkhälsovetenskap (NHV) med svenska examina. Detta underlättar betydligt för alla nordbor som utexamineras vid NHV att tillgodoräkna sig sin examen vid fortsatta studier eller vid arbetssökande. Vidare gjorde de nordiska social- och hälsoministrarna politiska åtaganden som skall leda till förbättringar beträffande förmåner och ersättningar för handikappade som flyttar över gränserna. Inom narkotikasektorn diskuterade man förslaget om att begränsa det antal läkemedel som man kräver s.k. Schengenintyg för. Förslaget kommer att beredas vidare politiskt i respektive land. På arbetsmarknadsområdet uppnåddes en överenskommelse med sikte på att gemensamma nordiska villkor utformas för varaktigt bosatta medborgare från tredjeland. Denna överenskommelse gäller emellertid ej p.g.a. de danska förbehållen inom EU. I syfte att stimulera rörligheten av arbetskraft över gränserna fattades beslut om internordisk arbetsförmedling på Internet. Beträffande finans- och skattesektorn fattades beslut om att etablera en nordisk skatteportal som skall underlätta informationsinhämtning. Vidare kommer man att öppna ett nordiskt, virtuellt skattekontor och införa en nordisk, elektronisk skatteberäkningsmodell. Dessa åtgärder kommer att underlätta beslutsfattandet för dem som planerar att arbeta i annat nordiskt land. behandlades frågor om samordning av studiestöd och examens- och kompetensgodkännande. Ett projekt om erkännande av yrkeskvalifikationer påbörjades och den nordiska gymnasieöverenskommelsen sågs över. Efter att den formella handläggningsprocessen avslutats förväntas slutgiltiga resultat på dessa områden kunna uppnås . I detta sammanhang skall också nämnas att fattade beslut som underlättar för studenter som flyttar inom att få bostadsbidrag och barnbidrag. En central fråga för dem som bor eller arbetar i annat nordiskt land gäller personnummer. Också här gjordes betydande framsteg. De nordiska samarbetsministrarna enades om att genomföra en ändring i Nordiska folkbokföringsavtalet så att den som flyttar till annat nordiskt land enkelt och snabbt kan erhålla personnummer. Det finns naturligtvis skillnader mellan de nordiska länderna t.ex. i frågor som sammanhänger med olika nationella lösningar angående skatter och socialförsäkringar. I vissa fall är det inte möjligt att uppnå ett harmoniserat nordiskt regelverk. Det är då viktigt att medborgarna har tillgång till korrekt och lättbegriplig information om dessa skillnader och om hur man kan agera för att minimera nackdelarna med dem. Som ordförande arbetade bl.a. för att stärka och samordna olika typer av informationsfunktioner som redan existerar. anordnades ett seminarium om ökat samarbete mellan informationstjänsten Hallå och gränsregionala informationsfunktioner. En årlig samordningskonferens kommer här att utgöra ett forum för att vidareutveckla samarbetet. Härutöver fattade under ordförandeskap beslut om att också finansiellt förstärka Hallå . I budgeten uppgår anslaget till . Behandlingen av gränshindersfrågor har getts en starkare och mer permanent förankring i Nordiska ministerrådets sekretariat. Hallå Norden-verksamheten integreras med denna verksamhet. Socialförsäkringar är ett av områdena där behovet av information särskilt har uppmärksammats. Den viktigaste åtgärden för att komma tillrätta med gränshindersproblem inom socialförsäkringsområdet är att satsa på utbildning om gällande regler och tillämpning av dessa. Berörda myndigheter och sakhandläggare skall genom modern informations och kommunikationsteknik (IKT) ges tillgång till korrekt och uppdaterad information om hur regler ska tillämpas när medborgare flyttar mellan olika nordiska länder eller arbetar och bor i skilda länder. Angående den nordiska konventionen om socialt bistånd och sociala tjänster uppdaterades de vägledande kommentarer som finns för att hjälpa handläggare på berörda myndigheter. Dessa kommentarer lades också ut på Hallå hemsida. Samarbetet med är fortsatt viktigt, inte minst vad gäller informationsfrågorna. Sålunda har i på Nordiska ministerrådets uppdrag genomfört ett antal informationsseminarier som riktar sig till tjänstemän vid lokala myndigheter som en nordbo kan behöva komma i kontakt med. Syftet med seminarieserien är att få upp intresset för och kunskapen om de nordiska avtalen och villkoren för de nordbor som flyttar eller pendlar i . I för informationsteknik (MR-IT) har tagit initiativ till ett projekt kring informationssäkerhet. Projektets övergripande mål är att hitta en lösning för att kunna acceptera elektroniska signaturer mellan myndigheter i de nordiska och baltiska länderna. Under ledning utarbetades en gemensam nordisk strategi för e-handel och andra IT-frågor. Med anledning av detta arbete genomfördes en workshop med nordiska intressenter. Strategin tar upp e-handelsrelaterade frågor utifrån både konsument- och näringslivsperspektiv och kommer att färdigställas . Ett viktigt område inom integrationen mellan de nordiska länderna är det bilaterala arbetet med att eliminera gränshinder. Det finns gränshindersfrågor som enbart gäller två eller ibland tre nordiska länder, men som ofta berör ett stort antal människor. Arbetet med att lösa sådana frågor fortsatte . Det viktigaste och mest uppmärksammade bilaterala framsteget är det nya skatteavtalet mellan och . Det undertecknades av de båda ländernas finansministrar . Avtalet fokuserar på och löser vissa problem för arbetskraftspendlarna och medför t.ex. att kostnaden för resan över blir avdragsgill samt att pensionsförsäkringarna från hemlandet/bostadslandet kan tas med till arbetslandet och fortsatt vara avdragsgilla mot inkomsten. Det senare gäller såväl privata pensionsförsäkringar som de som inbetalas av arbetsgivaren. Har man två olika arbetsgivare i två länder betalas skatt i båda länderna. Detta skapar större klarhet om var skatt betalas. Det ska ske där inkomsttagaren arbetar merparten av sin tid, något som underlättar skattesituationen för dem med hemarbete och för dem som åker på tjänsteresor. Detta gäller under förutsättning att man har samma arbetsgivare. Vidare utfördes under svensk ledning ett arbete som lett till vissa förenklade tullprocedurer och därmed minskade kostnader för yrkestrafiken mellan och . Bl.a. kommer man att hantera tullförrättningsavgifter lika i de båda länderna, samt i av fallen göra ärendena avgiftsfria. Härutöver gjorde man förenklingar beträffande depositionskrav och avgifter vid import av maskiner. Man uppnådde också förenklingar för fordon med blandad last. En process inleddes också under svensk ledning för att få till stånd försöksordningar för trafik med speciella fordonskombinationer på vissa vägar i hela Skr. 2003/04:90 . fattade beslut om att ändra i namnförordningen så att islänningar i nu smidigare kan följa det isländska namnskicket. Isländska medborgare som också har svenskt medborgarskap kan behålla eller ta ett namn som han eller hon bär eller skulle bära enligt isländskt namnskick. Detta kan nu ske efter avgiftsfri ansökan hos som inom än än tidigare kommer att behandla sådana ansökningar. En överenskommelse ingicks som möjliggör att svensk sjöfartsutbildning ger behörighet på . Vidare vidtogs åtgärder som underlättar besiktning av åländska bilar hos . Slutligen ska nämnas några ytterligare områden i det nordiska samarbetet där framsteg till gagn för integrationen gjordes . För att gå vidare i arbetet med att stimulera integrationen mellan de nordiska länderna beslutade näringsministrarna att genomföra ett gränshindersarbete inriktat på företagen. Man genomför en näringspolitisk utredning om gränshinder i i syfte att bättre kunna utnyttja de fördelar som en bred nordisk marknad ger. Under svensk ledning träffades en överenskommelse som innebär att hela ömsesidigt erkänner annat nordiskt lands krav avseende förarkompetens för kranförare. Därmed underlättas för företagare som vill driva verksamhet i annat nordiskt land. I syfte att stimulera entreprenörskap inom de nordiska länderna, och på så vis underlätta för företagandet inom , beslutade näringsministrarna bl.a. att instifta nordiska priser som belönar nytänkande och entreprenörskap. Vidare kommer man att genomföra en "ung entreprenörskapsvecka" på nordisk nivå, där unga entreprenörer samlas för att knyta kontakter och tävla i företagande. genomfördes ett seminarium om gränsregionalt samarbete. Seminariet åskådliggjorde de fördelar som nordiska medborgare och företag har och får vid en väl fungerande integration. På energiområdet har den ansträngda kraftsituationen under den senaste vintern tydliggjort det nordiska samarbetets betydelse för varje enskilt lands försörjningssäkerhet. En konferens om försörjningstryggheten för el i genomfördes och energiministrarna enades i vid mötet i om att prioritera försörjningstryggheten i det framtida nordiska elsamarbetet. På konsumentområdet gjordes en särskild kartläggning av gränshinder som rör konsumenter i . 3.3 Integrationen mellan och närområdet Integrationen mellan de nordiska länderna och närområdet handlade till stor del om att vidareutveckla samverkan med de baltiska länderna, inte minst i perspektivet av . De baltiska ländernas anslutning skapar nya förutsättningar för det nordiska närområdessamarbetet och verkade för att de baltiska länderna ska bjudas in i olika relevanta samarbetsorgan. Det nordisk-baltiska samarbetet utvecklades, inte minst på ministernivå, . Även de nordiska ländernas samarbete med nordvästra hade hög prioritet. Nordisk-baltiska ministermöten hölls i följande kretsar: statsministrar, utrikesministrar, försvarsministrar, kultur-, narkotika- samt finansministrar (vid detta möte deltog även och ), fiskeri- /jordbruks-/skogs- och livsmedelsministrar, justitie- och jämställdhetsministrar, transport- samt arbetsmarknadsministrar (vid detta möte deltog även ). Erfarenheterna av det nordisk-baltiska samarbetet på ministernivå är positiva. Det utgör både en vidareutveckling på många områden och ett värdefullt komplement till det nordiska samarbetet. Ett stort steg framåt i samarbetet med , och togs vid det nordiska statsministermötet i . Då beslutade de nordiska ländernas regeringschefer att bjuda in de baltiska länderna att bli medlemmar i och undertecknades ett avtal om de baltiska ländernas medlemskap i . Det blir första gången de baltiska länderna går in som medlemmar i en nordisk institution. Som exempel på vad som behandlats vid olika nordisk-baltiska fackministermöten kan nämnas att kulturministrarna tagit upp mediesituationen och EU:s direktiv TV utan gränser närmare bestämt frågor som reklamregler och skydd av minderåriga. Finansministrarna diskuterade vid sitt möte bl.a. växelkurspolitik i samband med EU- utvidgningen samt ekonomisk-politiska åtgärder för att främja tillväxt utan inflation. Vid fiskeri-/jordbruks-/skogs- och livsmedelsministrarnas möte diskuterades bl. a. livsmedelssäkerhet och genetiska resurser. Ett viktigt arbete gäller narkotikabekämpningen. De nordiska och baltiska narkotikaministrarna träffades i och beslutade om åtgärder för att bekämpa narkotikamissbruket i regionen. Resultatet är att en gemensam strategi som bygger på en restriktiv och human narkotikapolitik, med utgångspunkt i FN:s narkotikakonventioner. Genom den s.k. Lundadeklarationen förnyar länderna sina åtaganden att satsa på att förebygga missbruk, bekämpa narkotikarelaterad brottslighet och satsa på vård och rehabilitering. Bekämpningen av människohandel är ett fortsatt viktigt samarbetsområde. Mot bakgrund av ett svenskt utrikesministerinitiativ inleddes en nordisk-baltisk aktionsgrupp på politisk nivå sitt arbete. Aktionsgruppen ska bl.a. underlätta koordinering och förbättra genomslaget av det omfattande arbete som bedrivs. att upprättas för ett effektivare informationsutbyte. Dessutom antogs Skr. 2003/04:90 särskilda rekommendationer beträffande människohandel vid det informella ministermöte i mellan ansvariga nordiska och baltiska ministrar på jämställdhets- och justitieområdet. Statssekreterarna från de nordiska och baltiska länderna samt med ansvar för det bygg- och bostadspolitiska området enades om att kartlägga hinder och föreslå åtgärder för att stimulera ökad konkurrens på byggmarknaderna. Samarbetet angående inremarknadsfrågor är av stor betydelse. Ett nordisk-baltiskt samarbete på detta område etablerades. Här deltar även . På politisk nivå besökte det svenska ordförandeskapet i de baltiska huvudstäderna och diskuterade där det framtida nordisk-baltiska samarbetet, bl.a. i ljuset av den förestående EU-utvidgningen. Samarbete med andra regionala organisationer Närområdessamarbetet berör även andra organisationer i vår region, främst , och Östersjöstaternas råd. Då dessa organisationer och ibland har en likartad inriktning på sina respektive arbetsfält är det angeläget att verksamheten i ökad utsträckning samordnas. tog initiativ till utökat samarbete och inbjöd till möten för att se var man kan göra synergivinster och undvika onödigt dubbelarbete. Sålunda ägde såväl bilaterala som multilaterala möten rum . De nordiska miljöministrarnas hade ett möte i som följdes av miljöministermöten i och Östersjöstaternas råd. Vid det nordiska mötet betonades vikten av att dialogen med måste fördjupas och följas upp bl.a. genom ett intensifierat arbete med finansieringsfrågorna i EU. deltog som observatör i möten som de andra organisationernas höll och hade fortlöpande kontakter på såväl politisk som tjänstemannanivå. Ett område där man samarbetar gäller de regionala organisationernas roll i genomförandet av Nordliga dimensionens andra handlingsplan samt andra EU-relaterade frågor. Det svenska ordförandeskapet drev frågan om att upprätta en samnordisk informationsverksamhet i , liknande den som finns vid informationskontoren i och de baltiska huvudstäderna. Frågan behandlas i den ryska administrationen. Avsikten är att verksamheten ska inledas . Vidare gjorde samarbetsminister ett besök i . Hon träffade då bl.a. företrädare för de lokala myndigheterna samt deltog i avslutningsceremonin med anledning av deltagande i firandet av stadens 300-årsjubileum. Närområdessamarbetet omfattar även det arktiska samarbetet. fattades om att öka satsningarna med ytterligare 1,5 miljoner danska kronor för att följa upp Nordiska ministerrådets arktiska Skr. 2003/04:90 samarbetsprogram. tog fram en rapport om förutsättningarna för fortsatt arbete inom Västnorden, Västnorden i det nordiska samarbetet, och då bl.a. i relation till Västnordens grannar. Rapporten innehåller förslag om utveckling av samarbetet, t.ex. vad gäller havsmiljö och resurser. Dessa förslag diskuteras nu i respektive fackministerråd. Inom klimatsamarbetet togs ett steg framåt i samband med energiministrarnas möte i , då det undertecknades ett avtal, Testing Ground Agreement (TGA), om att göra till ett försöksområde för Kyotoprotokollets flexibla mekanismer. Avtalet tillvaratar på ett unikt sätt de stora möjligheter till effektiva klimatåtgärder i , som kan realiseras genom internationellt samarbete. Inom konsumentsektorn fördjupades samarbetet med de baltiska länderna, bl. a. upprättades en dialog kring genomförandet av det nya produktsäkerhetsdirektivet. Dialogen syftar till att öka samsynen i genomförandet av direktivet för att möjliggöra framtida samarbete inom ramen för produktsäkerhet och standardisering. 3.4 Integration i det europeiska samarbetet Det svenska ordförandeskapet verkade för att vidareutveckla det nordiska samarbetet i där EU- och EES-frågor är ett av huvudområdena. Genom att tre nordiska länder är medlemmar i och att och är parter i deltar samtliga nordiska länder aktivt i det europeiska samarbetet. innebär att EU:s inre marknad är en gemensam nordisk angelägenhet och ger det nordiska samarbetet en ny dimension. identifierade utifrån Europeiska kommissionens inremarknadsstrategi frågor där ett samstämt nordiskt agerande kan ge ett mervärde och ett ökat genomslag för nordiska ståndpunkter. De huvudsakliga områden där samarbetet fördjupades är inom det civil- och straffrättsliga samarbetet, den inre marknaden, skatte- och finansmarknaden, Nordliga dimensionen, miljö, livsmedelssäkerhet, konsumentfrågor och jämställdhet. Följande resultat kan redovisas från ordförandeåret. En anledning till att nya hinder kan uppstå mellan de nordiska länderna är att länderna ibland i sin nationella lagstiftning genomför EG-direktiv på olika sätt. verkade man konkret för ett tätare nordiskt erfarenhetsutbyte beträffande det nationella genomförandet av olika gemenskapsrättsakter. På justitiesektorn fortsatte det redan intensiva samrådet på detta område, då överläggningar exempelvis ägde rum om genomförandet av EG-direktivet om distansavtal beträffande finansiella tjänster och direktivet om upphovsrätten i informationssamhället. De nordiska statsministrarna betonade vikten av sådant samråd och kom vid sitt informella möte på överens om att det nordiska samarbetet när det gäller EU-lagstiftning skall förbättras. I syfte att uppnå harmoniserad tillämpning vid införande av nya EG- direktiv på bolagsrättens område beslutade näringsministrarna att etablera en stående bolagsrättslig arbetsgrupp med deltagare från de departement och myndigheter i de nordiska länderna, som har ansvaret för genomförande av nationell lagstiftning. Arbetsgruppen skall träda i funktion varje gång ett bolagsrättsligt EG-direktiv skall genomföras i nationell rätt. De nordiska regeringscheferna enades om att den modell med informella samråd inför EU-toppmötena som statsministrarna följer också bör tillämpas av fackministrarna inom sektorerna miljö, konsumentpolitik och jämställdhet. Inom ramen för samarbetet mellan de nordiska EU-medlemmarna och de blivande EU-medlemmarna i de baltiska länderna förekommer informella samråd på stats- och utrikesministernivå. De nordiska och baltiska statsministrarnas initiativ om tillväxtåtgärder i EU återspeglades väl i slutsatserna från Europeiska rådets möte . Vidare verkade man för en mer systematisk avstämning av samnordiska intressen i inremarknadsfrågor. Här strävade det svenska ordförandeskapet efter att förlägga de informella nordiska samrådsmötena, under vilka dessa frågor diskuteras, i nära anslutning till konkurrenskraftsrådets möten. På detta sätt underlättas en diskussion kring nationella ställningstaganden beträffande konkreta sakfrågor på dagordningen. Syftet är att stämma av nordiska positioner, för att se var samsyn råder eller kan uppnås, och på detta vis också försöka påverka andra länder i önskvärd riktning. De baltiska länderna och deltar även i detta samarbete. Det nordiska samarbetet användes som hävstång i det internationella miljösamarbetet, inte minst i EU, och på så sätt förverkligades målet om att de nordiska länderna skall påverka den internationella miljöpolitiken i progressiv riktning. Det gällde inspel till EU om bl.a. kvicksilver och kemikalier, hållbara konsumtions- och produktionsmönster samt sjösäkerhetsfrågor. Vidare arbetade man för att det nordiska forskningssamarbetet ska få en tydligare koppling till nationella forskningsprogram och till EU:s forskningspolitik och ramprogram samt till övrig internationell forskningsverksamhet. De nordiska utbildnings- och forskningsministrarna tog beslut om en vitbok i syfte att göra till en internationellt ledande region i forskning och innovation. Denna vitbok är nu färdig och presenterades i samband med session i . Det reella uppföljningsarbetet kommer att inledas . Parallellt med detta arbete bedrivs inom ramen för ministerrådet för fiskeri/jord- och skogsbruk samt livsmedel ett arbete med att skapa ett nordiskt forsknings- och utbildningsrum för dessa sektorer. Härutöver togs initiativ för att förstärka den nordiska samordningen inom energiområdet. De nordiska energiministrarna håller regelbundna förmöten inför rådsmötena i EU för att bättre ta till vara de nordiska erfarenheterna av marknadsintegration. Vid förmötet diskuterades gemensamma åtgärder för att stärka EU:s Nordliga dimension på energiområdet samt effekter på den nordiska elmarknaden av förslaget till direktiv om åtgärder för att trygga elförsörjning och Skr. 2003/04:90 infrastrukturinvesteringar. Som ett led i Lissabonprocessen anordnades i ett seminarium för nordiskt erfarenhetsutbyte om förutsättningarna för det icke-formella lärandet. Ett fyrtiotal deltagare från , inklusive och , som arbetar praktiskt med validering av reell kompetens träffades för att diskutera grunderna till ett nordiskt nätverk på området. För att vidareutveckla det nordiska samarbetet i Europafrågor och bibehålla den nordiska samsynen i konsumentfrågor ägde flera nordiska seminarier rum för att diskutera genomförandet och tillämpningen av aktuella gemenskapsdirektiv med bäring på konsumentområdet. om direktivförslagen om konsumentkrediter och otillbörliga affärsmetoder. Även kommissionens arbete med revidering av leksaksdirektivet diskuterades på nordisk nivå. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: Statsråden , , , , , , , , , , , , Andnor, , , , , Jämtin Regeringen beslutar skrivelse 2003/04:90 Nordiskt samarbete 2003