prop · GR031d34 · 2004-01-01 00:00:00 — För att åstadkomma en jämnare fördelning av löner mellan kvinnor och män måste yrkes- och befattningssegregeringen brytas. En skev fördelning av arbetstider förstärker också inkomstskillnader mellan kvinnor och män. Genomgången visar tydligt att kvinnors lägre inkomst av marknadsarbete, i form av löne- och företagarinkomst, reproduceras i social- försäkrings-, arbetslöshets- och pensionssystemet, eftersom individens marknadsinkomst ligger till grund för ersättning i de olika systemen. Den ekonomiska ojämlikhet som råder mellan kvinnor och män i förvärvsaktiv ålder, kommer således sannolikt att kvarstå bland framtida pensionärer. Till en del motverkas detta genom tillskott av PGB för exempelvis barnår och förtidspension i det nya pensionssystemet. I analysen av hur transfereringar fördelas mellan kvinnor och män, är det viktigt att särskilja skillnader som uppkommer till följd av inkomstnivå respektive nyttjandegrad. I samtliga förmåner inom ohälsoförsäkringen går en större andel av de belopp staten betalar ut till kvinnor än till män. Andelen kvinnor som uppbär ersättning är även den större än andelen män. Medelvärdet på de utbetalda beloppen är däremot genomgående lägre för de kvinnor som tar emot inkomstslaget. Män har genomgående högre ersättning vilket innebär att statens kostnad för mäns nyttjande av socialförsäkringen per genomsnittlig dag är högre än för kvinnors nyttjande, som följd av en högre sjukpenninggrundande inkomst. Män bidrar emellertid även med väsentligt större belopp till finansieringen av socialförsäkringssystemen genom de avgifter som arbetsgivarna betalar. Dessa avgifter behandlas inte alls i denna bilaga. Diagram 7.1 Disponibel inkomst 2001 efter olika inkomstslag -300 -200 -100 0 100 200 300 400 500 600 Källa: HEK, SCB, beräkningar Välfärdssystemet kommer både kvinnor och män tillgodo. Den ekonomiska ställningen stärks av ersättningar och bidrag från transfereringssystemet. Diagram 7.1 med hela inkomststrukturen i miljarder kronor visar tydligt hur skillnaderna minskar när fler inkomstslag läggs till och skatt dras ifrån. För lön och företagarinkomst är kvinnors andel av mäns inkomstsumma. När de skattepliktiga ersättningarna adderas ökar kvinnors andel till av mäns och efter hänsyn till statlig och skatt på inkomst är andelen . När även familjestöden räknas in utgör kvinnors disponibla inkomstsumma av mäns. Välfärdssystemet har således en utjämnande effekt på 2003/04:1 BILAGA 4 skillnaderna i ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Den ekonomiska situationen före och efter skatt sammanfattas i diagram 7.2. Lön och företagarinkomst kompletterat med skattepliktiga ersättningar och inkomst från kapital är väsentligt högre för män än för kvinnor. Detta utjämnas av ett väsentligt högre skattebelopp för män och att familjestöden är högre för kvinnor. Nettoresultatet blir en inkomst efter skatt som är utjämnad till kvinnors fördel. Diagram 7.2 Sammansättning av disponibel inkomst före och efter skatt Källa: HEK, SCB, beräkningar De offentliga välfärdssystemen bidrar således till att stärka kvinnors ekonomiska ställning i relation till mäns eller, om man så vill, kompensera för brister i jämställdhet beträffande betalt och obetalt arbete. Detta medför emellertid också att kvinnor är mer känsliga än män för förändringar i skatter och transfereringssystem, något som i synnerhet gäller ensamstående kvinnor med barn. Av detta följer att det är nödvändigt att genomgående analysera vilka effekter som kan uppstå för kvinnors respektive mäns ekonomiska situation när förändringar i skatter eller transfereringssystem skall genomföras. Eftersom kvinnors ekonomiska villkor skiftar i olika skeden i livet i större utsträckning än mäns, är det även av betydelse att beakta livscykelperspektivet när kvinnors och mäns villkor skall jämföras.