prop · GR0360 · 2004-03-10 00:00:00 — Registreringen görs hos en gemenskapsmyndighet, den inre marknaden (varumärken och formgivning) i , . Under förutsättning att vissa krav är uppfyllda, t.ex. att formgivningen är ny och särpräglad, leder registr- eringen till att man får ett formskydd, dvs. en ensamrätt att använda sin formgivning i kommersiella sammanhang, som gäller i hela gemen- skapen. började gemenskapsmyndigheten att ta emot registreringsansökningar. I förordningen finns det även bestämmelser om skydd för oregistrerad gemenskapsformgivning. Detta är ett formlöst mer begränsat skydd mot plagiering av formgivning. Förordningen om gemenskapsformgivning är direkt tillämplig i men några följdändringar måste göras i den svenska mönsterskyddslagen (1970:485). har en departementspromemoria utarbetats med förslag till de lagändringar som behövs som en följd av förordningen. Bland annat föreslås att endast en domstol i , , ska ha behörighet att i första instans pröva mål om intrång i gemenskapsformgivning. 29.5 Åtgärder mot immaterialrättsintrång Ett förslag till direktiv om åtgärder och förfaranden för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter presenterades av kommissionen , (KOM (2003) 46 slutlig). Syftet är i första hand att motverka sådan verksamhet som brukar kallas varumärkesförfalskning och pirat- kopiering. Beslut om direktivet fattas av och rådet (medbeslutande). Förslaget innehåller bestämmelser om bl.a. säkerställande av bevis- material, vitesförbud, skadestånd och straffrätt. Många av dessa bestäm- melser bygger på bestämmelser i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (), som medlemsstaterna är bundna av. informerades om förslaget inför ett möte i konkurrens- kraftsrådet . har förslaget diskuterats i rådsarbetsgrupp. Flera av bestämmelserna är kontroversiella. Det är svårt att åstadkomma en effektiv reglering utan att komma i konflikt med medlemsstaternas nationella processordningar. Europa- parlamentets första behandling planeras äga rum . har länge prioriterat insatser mot intrång i immateriella rättig- heter. Eftersom denna typ av verksamhet i regel sträcker sig över nationsgränserna, finns ett behov av harmonisering på detta område. välkomnar att insatser görs på gemenskapsnivå för att motverka denna illegala verksamhet. Det finns dock inslag i förslaget som inte kan ställa sig bakom. är exempelvis väldigt tveksamt till att begränsa tillämpningsområdet till intrång som sker i kommersiellt syfte eller orsakar rättighetshavaren väsentlig skada. I likhet med övriga medlemsstater kan inte heller ansluta sig till kommissionens uppfattning att artikel 95 i EG-fördraget kan utgöra rättslig grund för en Skr. 2003/04:60 tillnärmning av medlemsstaternas materiella straffrätt och straffprocess- är också kritiskt till den föreslagna bestämmelsen om rätt till information, som i korthet innebär att man inom ramen för ett tvistemål mellan två parter ska utreda bl.a. om det finns andra personer, och i så fall vilka, som har begått immaterialrättsintrång. Förhandlingarna om detta förslag kommer att intensifieras ytterligare , med ambitionen att kunna anta ett direktiv . 30.1 Konkurrenskrafts- och småföretagsfrågor Små och medelstora företag har stor betydelse för tillväxt, konkur- renskraft, innovation och sysselsättning. Gemenskapens politik och program syftar till att skapa en dynamisk företagsmiljö i . har konkurrenskrafts- och småföretagsfrågorna stått i fokus på konkurrenskraftsrådets dagordning. Frågor som diskuterats är bl.a. entreprenörskap och företagsklimat, näringspolitik och enskilda sektorers betydelse för konkurrenskraften, bioteknik och konkurrensfrågor. Arbetet med kvantitativa mål för näringspolitiken har fortsatt . Andra viktiga verktyg som används för att främja konkurrenskraft är erfarenhetsutbyten och resultattavlor. Vid konkurrenskraftsrådets möte antogs slutsatser om att stimulera entreprenörskap och småföretagande. Slutsatserna tar upp betydelsen av ett ökat entreprenörskap och att få företag att växa för att säkerställa en hög sysselsättningsgrad och ekonomisk tillväxt i EU. Vidare konstateras att en framgångsrik entreprenörskapspolitik kräver ett samordnat angreppssätt som bl.a. inkluderar utbildningens roll. Vikten av att de administrativa bördorna minskar tas även upp. Slutsatserna baseras på tre meddelanden från kommissionen; Entreprenörskap i (KOM (2003) 27 slutlig), Rapport om genomförandet av den europeiska stadgan för småföretag (KOM (2003) 21 slutlig) och Att tänka småskaligt i ett växande (KOM (2003) 26 slutlig). På rådsmötet antogs slutsatser om industriell konkurrens- kraft i ett utvidgat . Slutsatserna tar upp betydelsen av att skapa bra villkor för europeisk industri så att konkurrenskraft och tillväxt främjas. Industrin har en avgörande roll för att Lissabonmålet ska uppnås. Vikten av att främja entreprenörskap och innovationer betonas samt att hänsyn tas till små företags behov i näringspolitiken. En effektiv näringspolitik förutsätter goda ramvillkor, en fungerande inre marknad men också att hänsyn tas till enskilda sektorers särskilda behov. Dessutom understryks att olika politikområden måste samverka och en bra balans mellan ekonomiska, miljömässiga och sociala faktorerna främjas. Slutsatserna bygger på kommissionens meddelande om industripolitiken i ett utvidgat (KOM (2002) 714 slutlig). EU:s konkurrenskraft diskuterades även vid rådsmötet . Slutsatser antogs om vikten av konsekvensanalyser av lag- stiftning, och att samtliga rådsformationer ska främja en stärkt konkurrenskraft. Vikten av att främja såväl produktivitetsökningar som antalet arbetade timmar inom EU betonades, samt betydelsen av att investeringar i IT i högre grad motsvaras av förändringar i företagens organisation. För att nå Lissabonmålet krävs ytterligare åtgärder på medlemsstatsnivå. Därutöver belyste slutsatserna även de analyser som kommissionen genomfört kring enskilda sektorer . 30.1.1 Kvantitativa mål och resultattavlan för näringspolitiken Inom EU har arbetet med att fastställa indikatorer och kvantitativa mål inom näringspolitikens område fortsatt . kontaktgrupp med representanter från medlemsstaterna arbetar till- sammans med kommissionen med frågan. Sammanlagt har 76 kvanti- tativa mål inrapporterats från medlemsstaterna utifrån en gemensamt överenskommen lista med indikatorer på sju områden. Dessa täcker in de huvudsakliga villkoren för näringslivets konkurrenskraft: tillgång till kapital, regelverk, väl fungerande marknader, entreprenörskap, kompe- tensutveckling, innovationer och kunskapsförsörjning samt IT. svensk sida har det inrapporterats mål inom områdena entreprenörskap, regelverk och humankapital. Kommissionen följer processen och ska rapportera framsteg och slutsatser till konkurrenskraftsrådet via presenterade kommissionen den fjärde resultattavlan för Resultattavlan består av totalt 30 indikatorer. tavlan täcker de sju områdena ovan samt hållbar utveckling. med har kandidatländerna och anslutningsländerna inkluderats och presenteras i samma grafer som medlemsstaterna. på flera områden. Bland annat har bland de lägsta nivåerna statsstöd, bra tillgång till riskkapital, störst satsningar på FoU i förhållande till BNP, flest patentansökningar per capita samt bland de högsta satsningarna på IT i förhållande till BNP. 30.1.2 Integrerad strategi för konkurrenskraft Vårtoppmötet gav det nybildade konkurrenskraftsrådet ett horison- tellt ansvar för konkurrenskraftsfrågor i rådet. konsekvenser på näringslivets konkurrenskraft i högre grad ska beaktas, även i arbetet inom andra rådsformationer. missionen att utveckla en integrerad strategi för konkurrenskraft, med syfte att ta fram åtgärder som stärker konkurrenskraft. Den integrerade strategin (KOM (2003) 704) presenterades på konkur- I korthet innehåller medde- landet en analys av problem kring konkurrenskraften och ett antal förslag Det primära budskapet är att arbetet med ett antal lagstiftningspaket måste påskyndas, att medlemsstater ska bli bättre på att införliva EU-rätt i sina respektive nationella lagstiftningar och att enskilda medlemsstater ska beakta konkurrenskraftsaspekter i sitt Dessutom genomför kommissionen nu en genomgång av existerande EU-rätt ur ett konkurrenskraftsperspektiv för att kunna ge förslag på förändringar. presenterade kommissionen sin grönbok om entreprenörskap, Entreprenörskap i (KOM (2003) 27 slutlig). betydelsen av entreprenörskap och företagande för att skapa tillväxt och sysselsättning i EU. Vid rådsmötet (konkurrenskraft) antogs slutsatser som bygger på grönboken. I slutsatserna uppmanas kommis- Skr. 2003/04:60 sionen att ta fram en handlingsplan för entreprenörskap, vilket upprepas även i slutsatserna från Europeiska rådets möte . Kom- missionen genomförde en konsultation via Internet och fick in knappt 250 svar, varav ett 50-tal kom från företagare. I genomfördes ett tiotal regionala seminarier om grönboken för företagare, näringslivsorganisationer och myndigheter. Näringsdeparte- mentet lämnade synpunkter till kommissionen . Kommissionen arbetar nu med handlingsplanen för entreprenörskap som ska presenteras . antog konkurrenskraftsrådet i EU slutsatser kring e-affärer. Medlemsstaterna uppmanas i dessa att se över sina strategier för främjandet av e-affärer, särskilt för små och medelstora företag, i syfte att underlätta deras anpassning till det ständigt föränderliga klimatet för e-affärer. Vikten av kvantitativa och kvalitativa mål för politiken kring e- affärer lyfts fram, specifikt inom områdena IT-kompetens, användning av bredband, gränsöverskridande elektroniska transaktioner, deltagande i elektroniska handelsplatser och elektronisk offentlig upphandling. Kommissionen presenterade sitt meddelande "Bio- vetenskap och bioteknologi; en strategi för " den s.k. bioteknik- strategin (KOM (2002) 27 slutlig). Dokumentet består av två delar där den första omfattar en beskrivning av strategin och de utmaningar som finns. Den andra delen är en handlingsplan och omfattar 30 konkreta åtgärder som riktar sig till medlemsstaterna, kommissionen och den privata sektorn. Kommissionen ska lämna regelbundna rapporter om de framsteg som görs i enlighet med strategins handlingsplan. Den första rapporten (KOM (2003) 96 slutlig) kom och diskuterades på konkurrenskraftsrådet . Rapporten redogör för de framsteg som gjorts på området och anger vilka frågor som bör behandlas framöver. Vid rådsmötet antog rådet slutsatser utifrån rapporten. Strategins tre huvudteman kunskapsöverföring, kompetenshöjning och allmänhetens syn på bioteknik diskuterades vid en informell bioteknik- konferens som arrangerades av det italienska ordförandeskapet . Förra årets meddelande om näringspolitiken i ett utvidgat EU (KOM (2002) 714 slutlig) beskriver näringspolitiken som baserat på ett horisontellt ramverk som tar i beaktande de behov som finns i enskilda Innebörden är att kommissionen och/eller externa arbets- grupper med representanter för intressenter gör nedslag i enskilda Skr. 2003/04:60 branscher och analyserar effekterna av existerande regelverk och Därefter föreslås eventuella förändringar som syftar till att förstärka sektorns konkurrenskraft. har arbete pågått kring fyra branscher, läkemedel (G10), varv (LeaderSHIP 2015), flyg- och rymdindustrin (21) samt textil- och beklädnadsbranschen. Kom- missionen har aviserat att de avser presentera detaljerade analyser av läget i fordons- och verkstadsindustrierna samt en mer över- gripande studie över ett flertal branscher. 30.1.7 Läkemedel (G10) Den av kommissionen utsedda högnivågruppen G10 Medicines presenterade en handlingsplan för läkemedelsområdet i . Den bestod av förslag till åtgärder för att nå rätt balans mellan hälso- och sociala mål samt industriell konkurrenskraft. Med utgångspunkt från denna rapport publicerade kommissionen månad ett meddelande med titeln läke- medelsindustri till gagn för patienten En handlingsplan (KOM (2003) 383 slutlig). Det innehåller förslag till ett stort antal konkreta åtgärder i syfte att praktiskt söka genomföra de rekommendationer som G10- gruppen har lämnat. Förslagen har diskuterats av konkurrenskraftsrådet, som antagit slutsatser med anledning därav (2003/C 250/01) och av hälsorådet, som antagit en resolution (2004/C 20/02). G10-gruppen planerar fortsätta sitt arbete t.o.m. 2004 med syfte att övervaka genomförandet av sin rapport. De europeiska tillverkarna inom textil- och beklädnadsbranschen påverkas starkt av de borttagna importkvoter som beslutats om inom ramen för Doharundan inom WTO. I ljuset av detta har kommissionen studerat möjligheter att underlätta industrins väntade omstrukturering och presenterade ett meddelande om branschen (KOM (2003) 649 slutlig) med rekommendationer på gemenskaps-, medlemsstats- och På gemenskapsnivå bör existerande program användas för att stödja satsningar på innovation i branschen. bör EU eftersträva bättre tillgång till marknader i tredjeland. konkurrenskraftsrådets möte beslutades om slutsatser kring tekoindustrin i linje med meddelandet. Rådet antog ett förslag från kommissionen om att tillfälligt införa ett driftsstöd till den europeiska varvsindustrin förordning (EG) nr 1177/2002. Förordningen tillkom efter att kommissionen har funnit bevis för väsentligt stöd till den koreanska varvsindustrin. inleddes en WTO-procedur mot . en WTO-procedur mot EU. Stödförordningen ska gälla så länge en WTO-procedur pågår eller till dess konflikten med har lösts, dock Skr. 2003/04:60 inte längre än till . Då beslut i WTO-proceduren inte väntas förrän under första halvan av 2005 har röster höjts för en förlängning av stödordningen. Kommissionär har meddelat att han har för avsikt att lägga fram förslag till kommissionskollegiet om en förlängning av den temporära stödmekanismen så länge som WTO- processen pågår. Saken är dock ännu inte avgjord. Kommissionen har antagit rambestämmelser för statligt stöd till varvs- industrin (2003/C 317/06). Rambestämmelserna ersätter rådets förordning (EG) nr 1540/98 då den upphörde att gälla . Förordningen förenklar behandlingen av stöd till varvsindustrin genom att man tillämpar samma regler som för utbildningsstöd, stöd till små och medelstora företag, sysselsättningsstöd samt stöd av mindre betydelse också på varvsindustrin. Kommissionen har dock tagit hänsyn till de förhållanden som skiljer varvsindustrin från andra industrier genom att anta generösa regler i fråga om innovationsstöd och särskilda regler när det gäller nedläggningsstöd, exportkrediter samt utvecklingsstöd. 30.1.10 Flyg och rymd - 21 Kommissionen antog på grundval av den så kallade 21-rapporten ett meddelande där de redovisar sin syn på den europeiska flyg-, rymd- och försvarsindustrins förutsättningar (KOM (2003) 600 slutlig). Gruppens rapport presenterades och innehåller rekommen- dationer inom fem områden: konkurrensförutsättningar på världs- marknaden, verksamhetsförutsättningar för europeisk flygindustri, europeisk flygtrafikledning, europeisk säkerhets- och försvarspolitik samt roll i rymden. Kommissionen konstaterar i sitt meddelande att tre frågor är av särskild vikt för att säkerställa flyg- och rymd- industrins långsiktiga konkurrenskraft. Områdena är försvarsfrågor, rymdverksamheten samt satsningar på forskning och teknikutveckling. Meddelandet diskuterar bland annat en gemensam europeisk marknad för försvarsmateriel, inrättandet av en europeisk försvarsmaterielbyrå och behovet av en utveckling av den europeiska rymdpolitiken. Arbetet med att vidareutveckla samarbetet mellan EU och den har fortsatt . presenterade kommissionen en grönbok som togs fram i samarbete med (KOM (2003) 17 slutlig), och presenterade kommis- sionen vitboken : en ny europeisk utmaning för en växande union Handlingsplan för genomförande av den europeiska rymd- politiken (KOM (2003) 673 slutlig). Ett ramavtal mellan och EU som ska utgöra grunden för det fortsatta samarbetet har förhandlats klart . Rymdfrågan har också aktualiserats inom ramen för konventsarbetet. Det föreslås där att EU ska få så kallad delad kompetens med medlemsstaterna att bedriva europeisk rymdpolitik. Utvecklings- fasen av det europeiska satellitnavigeringssystemet kunde påbörjas efter att förhandlingarna i avslutats . har arbetet som rör översyn av reglerna om kontroll av företagskoncentrationer slutförts. Kommissionens förslag till ny koncentrationsförordning presenterades . förhandlingar nåddes en politisk överens- kommelse om en ny rådsförordning om kontroll av företags- koncentrationer (förordning (EG) nr 139/2004). Den nya förordningen syftar till att skapa ett snabbare, öppnare och mer flexibelt hand- läggningsförfarande för kontroll av företagsförvärv. I korthet innebär de nya reglerna att ett nytt system för hänskjutande av ärenden från kommissionen till nationella konkurrensmyndigheter och vice versa införs för att säkerställa att den bäst lämpade myndigheten handlägger ett specifikt ärende. Vidare ändras definitionen av begreppet kon- centration till att uttryckligen omfatta kriteriet att en koncentration kräver en varaktig förändring av kontroll. Därtill görs förfarandereglerna mer enkla och flexibla. Utredningsbefogenheterna för kommissionen utökas vidare, bl.a. genom att taket för böter och viten höjs. Den nya koncentrationsförordningen träder i kraft . En ny tillämpningsförordning för artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget (förordning (EG) nr 1/2003) antogs av rådet . Förordningen, som syftar till att effektivisera och modernisera tillämpningen av konkurrensreglerna, träder i kraft . För att tillförsäkra enhetlig tillämpning av reglerna kommer kommissionen och de nationella konkurrensmyndigheterna att samarbeta i ett nätverk. har förslag till sex nya tillkännagivanden som rör förhållanden av betydelse för det nya, moderniserade systemet tagits fram och behandlats inom ramen för kommissionens rådgivande kommitté för kartell- och monopolfrågor. Kommissionen har publicerat sina förslag till tillkännagivanden och inbjudit tredje parter att lämna synpunkter (2003/C 243/04). Förslagen till tillkänna- givanden bereds fortsatt inom kommissionen. Kommissionen har antagit ett nytt gruppundantag som gäller vissa avtal inom försäkringssektorn, kommissionens förordning (EG) nr 358/2003 om tillämpningen av artikel 81.3 i fördraget på vissa grupper av avtal, beslut och samordnade förfaranden inom försäkrings- sektorn. Det nya gruppundantaget trädde i kraft . Ett förslag till nytt gruppundantag för avtal om tekniköverföring har behandlats inom ramen för kommissionens rådgivande kommitté för kartell- och monopolfrågor. Kommissionen har offentlig- gjort sitt förslag till nytt gruppundantag på området och inbjudit tredje parter att inkomma med synpunkter (2003/C 235/04). Förslaget bereds fortsatt inom kommissionen. Utvecklingen av har inte inneburit några mer omfattande och synliga förändringar . Arbetet med att se över reglernas tillämpning i syfte att effektivisera politiken på statsstöds- området har dock fortsatt. Kommissionen har bl.a. föreslagit nya s.k. gruppundantagsbestämmelser för stöd till FoU inom små och medelstora Skr. 2003/04:60 företag. När dessa regler antas kommer de att komplettera redan tidigare lösningar med gruppundantag för stöd till utbildning och sysselsättning samt investeringsstöd till små och medelstora företag. Modellen med s.k. gruppundantag befriar medlemsstaterna från att förhandsanmäla stöd enligt EG-fördragets artikel 88.3. har kommissionen också startat ett översynsarbete som rör politiken för regionalt statsstöd. Frågorna om regionalt stöd har stor vikt av flera skäl och regeringen har delgivit kommissionen vissa övergripande principiella synpunkter. Den omfattande översynen an- knyter bland annat till diskussionerna om en ny politik för EU:s regionala strukturfond. Nya bestämmelser för både statsstöds- och struktur- fondstillämpningen ska börja gälla 2007. I avvaktan på denna översyn har beslut tagits om vissa sektorsvisa tillämpningar inom ramen för gällande bestämmelser om regionalt stöd för stora investeringsprojekt (meddelande från kommissionen KOM (2002) 315 slutlig). Inom de från konkurrenssynpunkt s.k. känsliga sektorerna, dvs. motorfordon, syntet- fiber och varv, kommer även fortsättningsvis att gälla en särskild och mera strikt tillämpning vid större regionala investeringsprojekten. har tillskyndat detta med särskild betoning på behovet att undvika konkurrenssnedvridningar inom motorfordonssektorn. Ett annat förändringsarbete som initierats gäller frågan om möjlig- heterna att utifrån tydligare ekonomiska hänsynstaganden söka fokusera kommissionens aktiva stödgranskning till sådana åtgärder som mer påtagligt riskerar påverka konkurrensen och samhandeln inom EU. Kommissionen har indikerat att man vill ta upp en diskussion med medlemsstaterna om dessa frågor. Potentiellt kan denna process komma att innebära relativt stora förändringar på stats- stödsområdet genom att ge en väsentligt ökad flexibilitet för medlems- staterna inom vissa angivna ekonomiska ramar. När det gäller uppföljningen av rådets tidigare slutsatser i och om behovet att minska och omorientera det statliga stödet inom EU redovisade kommissionen de senaste resultaten i den s.k. resultattavlan för statsstöd. Här framkom, sett över perioden 19972001, att flertalet medlemsstater inklusive uppvisar en sådan minskande trend som eftersträvas. 31 Hållbar utveckling för den framtida turismen i Vid rådet antogs en rådsresolution om den europeiska turismens framtid. Resolutionen, som baseras på kommissionens meddel- ande med förslag till det framtida arbetet inom den europeiska turismen, har beaktandesatser om turismens karaktär och förutsättningar, under- stryker faktorer som den öppna samordningsmetoden, de små och medel- stora företagens roll m.m. samt inbjuder kommissionen, medlems- staterna, den europeiska turistindustrin och andra intressenter inom turist- sektorn till fortsatta åtgärder. En av åtgärderna i kommissionens meddelande är att främja en hållbar utveckling för turistverksamheten i genom utformning och genomförande av en . Vid ett europeiskt turistforum i diskuterades hållbar utveckling av europeisk turism inför framtagandet av en för europeisk turism. I konkurrenskraftsrådet informerade kommis- sionen om sitt meddelande med förslag till grundläggande riktlinjer för en hållbar europeisk turism som ett led i genomförandet av rådsresolu- tionen om den europeiska turismens framtid antagen . Behovet av tillväxt i har präglat EU-arbetet inom olika områden liksom inom forskningsområdet. Ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling har genomfört sina första ansökningsomgångar. Arbetet med att vidareutveckla ett europeiskt forskningsområde har fortgått. Samarbete med har fått extra uppmärksamhet genom olika seminarieaktiviteter. Samarbetet med har fortsatt inom ramen för den internationella sammanslutningen för främjande av samarbete med forskare från de oberoende staterna i f.d. (INTAS). Det sjätte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling antogs av ministerrådet (beslut /1513/EG). genom- fördes de första ansökningsomgångarna. har, efter beslut i ministerrådet, ett moratorium för forskningsprojekt på embryonala stamceller rått. Flera försök har gjorts att nå ett beslut om möjlighet till EU-finansiering av dessa projekt. Den svenska synen har varit att det som är tillåtet i ett medlemsland också ska kunna finansieras av EU. Dock har inget beslut kunnat nås, utan frågan har skjutits . Nyheter i ramprogrammet är de nya samarbetsformerna, expertnätverk och integrerade projekt. Det senare är stora projekt med budget på tiotalet miljoner euro. Det är för tidigt att bedöma resultatet av utfallet ur svensk synpunkt men de första resultaten är positiva. Arbetet med ett kommande ramprogram har påbörjats inom kom- missionen, men formerna för det framtida forskningssamarbetet inom EU är ännu oklara. 32.2 Ett europeiskt forskningsområde har ett tillväxtinitiativ för att stimulera den europeiska ekono- min diskuterats.