prop · GR03122 · 2004-03-15 00:00:00 — vem som skall välja dessa ledamöter eller vilka personer som är valbara till uppdragen. De allmänna reglerna för ledamöter i förvaltnings- respektive tillsynsorgan gäller dock även för de arbetstagarrepresentanter som utses till dessa uppdrag. T.ex. föreslås bl.a. aktiebolagslagens obehörighetsgrunder bli tillämpliga genom hänvisning till dessa i den bolagsrättsliga regleringen. Se vidare propositionen om Europabolag (prop. 2003/04.112 avsnitt 5.21 och 5.22). I kommissionens arbetsgrupp har framkommit att vissa länder avser att låta arbetstagarrådet utse ledamöter, medan andra avser att införa nationella regler för val av de ledamöter som tilldelats arbetstagare från enheter inom dess territorium. Av detta följer att varje stat i vart fall måste införa regler som gäller i de fall ledamöter skall utses från stater som inte har nationella regler för hur val skall ske. Regeringen föreslår därför att arbetstagarrådet ges rätt att välja ledamöter från de stater som inte har infört nationella regler om att val skall företas i någon annan ordning. måste naturligtvis vid dessa val utgå från den nationella fördelningen av tillgängliga platser som tidigare skett. Förslaget i denna del avser de fall europabolaget skall ha sitt säte i . När det gäller val av de ledamöter som skall representera arbetstagarna i de svenska enheterna anser regeringen att de svenska lokala arbets- tagarorganisationerna bör få disponera över dessa platser om de anser att detta är lämpligt. Det föreslås därför att de lokala arbetstagarorganisa- tionerna i första hand skall enas om vem av dem som skall välja leda- möterna. De skall även kunna enas om att överlåta valproceduren till arbetstagarrådet. För det fall organisationerna inte blir eniga, anser regeringen att samma fördelning mellan dem som föreslås för val av ledamöter för arbetstagare från de svenska enheterna till arbetstagarrådet bör bli tillämplig. Denna regel är avsedd att vara tillämplig för arbets- tagare i enheter i oberoende av var europabolaget skall ha sitt säte. (JämO) anser att lagtexten bör ange att arbetstagarplatserna för medverkan skall fördelas jämnt mellan könen. Som regeringen redan anfört, se avsnitt 5.5.4, anser den inte att lagen bör innehålla någon tvingande regel om att arbetstagarorganisationer eller arbetstagarråd, när de utser arbetstagarledamöter till aktuellt bolagsorgan, skall fördela platserna jämnt mellan könen. I de svenska jämställighets- strävandena ligger naturligtvis att en så jämn könsfördelning som möjligt skall gälla mellan de ledamöter som representerar arbetstagare. Re- geringen utgår ifrån att de fackliga organisationer som skall utse leda- möter för svenska arbetstagare på frivillig väg beaktar denna jämställig- hetssträvan. Om och i så fall i vilken omfattning arbetstagarrådet kommer att utse ledamöter till aktuella bolagsorgan går inte att förutspå. Utgångspunkten bör dock vara att den eller de som skall utse ledamöter så långt som möjligt skall efterstäva en jämn könsfördelning bland dessa. För de ledamöter som utses av aktieägarna är mandattiden angiven i bolagsordningen, förordningen artikel 46. Även för stämmovalda styrelserepresentanter i svenska aktiebolag är mandattiden angiven i bolagsordningen, aktiebolagslagen 8 kap. 10 §. För arbetstagar- representanter som utses enligt styrelserepresentationslagen bestäms mandattiden av den fackliga organisation som utsett vederbörande. Regeringen föreslår att mandatperioden för de arbetstagarrepresentanter, som utses enligt den nu föreslagna lagen, bestäms av det organ som har utsett dem, dvs. antingen arbetstagarrådet eller den lokala arbetstagar- organisationen i . 5.8.10Hur ledamöter för medverkan föreslås av arbetstagarna Regeringens förslag: När arbetstagarnas medverkan består i en rätt att föreslå eller avvisa ledamöter till förvaltnings- eller tillsynsorganet, bestämmer arbetstagarrådet vilka kandidater som skall föreslås eller avvisas. Utredarens förslag: Stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen har berört frågan. Skälen för regeringens förslag: skall även besluta om det sätt på vilket arbetstagarna skall föreslå eller avvisa ledamöter i bolagets förvaltnings- eller tillsynsorgan, i de fall denna form av med- verkan skall gälla i europabolaget, bilagan del 3b tredje stycket. Även detta bör ske med hänsyn till hur många arbetstagare i europabolaget, dess dotterbolag och filialer som är anställda i varje EES-stat. Med hänsyn till att arbetstagarrådet som sådant skall vara sammansatt med utgångspunkt i hur många arbetstagare europabolagskoncernen sysselsätter i olika EES-stater, bör proportionalitetskriteriet anses upp- fyllt om arbetstagarrådet ges befogenhet att fatta beslut om vilka kandi- dater som skall föreslås eller avvisas. Regeringen anser därför att arbets- tagarrådet bör föreslå kandidater eller framföra invändningar mot befint- liga kandidater inför de val och utnämningar som därefter skall ske i annan ordning. 5.8.11Ledamöternas rättigheter och skyldigheter vid medver- kan Regeringens förslag: Arbetstagarrepresentanter i förvaltnings- eller tillsynsorganet, skall ha samma rättigheter och skyldigheter som de ledamöter som företräder aktieägarna. Arbetstagarrepresentanterna får dock inte delta i behandlingen av frågor som rör kollektivavtal eller stridsåtgärder eller av andra frågor där arbetstagarrådet eller en arbetstagarorganisation har ett väsentligt intresse som kan strida mot europabolagets. En av arbetstagarrepresentanterna får närvara och delta i överlägg- ningarna när ett ärende, som senare skall avgöras i europabolagets för- valtnings- eller tillsynsorgan, förbereds av därtill särskilt utsedda leda- möter i förvaltnings- eller tillsynsorganet eller befattningshavare i bolaget. Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredaren har dock föreslagit att det skall införas en regel av vilken det framgår att arbetstagarrepresentanterna inte får delta i beslut om verk- samhetens mål och inriktning när ett bolags verksamhet är av religiös, vetenskaplig, konstnärlig eller av annan ideell natur eller har kooperativt, Prop. 2003/04:122 fackligt, politiskt eller annat opinionsbildande ändamål. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har berört frågan. Skälen för regeringens förslag Arbetstagarrepresentanterna skall vara fullvärdiga ledamöter med samma rättigheter och skyldigheter som de ledamöter som företräder aktieägarna enligt bilagan del 3b sista stycket. Ledamöterna i förvaltnings- eller till- synsorgan är därutöver ansvariga för skada som de tillfogar europa- bolaget till följd av att de åsidosätter skyldigheter som är förenade med uppdraget, förordningen artikel 51. Bestämmelsen i direktivet bör införas i den föreslagna lagen. I aktiebolagslagen 8 kap. 20 § finns allmänna regler om jäv för styrelse- ledamöter. Dessa torde bli gällande för ledamöter i europabolags förvalt- ningsorgan. Genom förslag till bolagsrättslig lag som skall komplettera förordningen föreslås allmänna regler för jäv bli tillämpliga för bl.a. ledamöter i europabolagens tillsynsorgan, se propositionen Europabolag (prop. 2003/04:112 avsnitt 5.22). Tanken bakom reglerna om jäv är att en ledamot inte skall få delta i organens arbete och beslut i de fall ledamoten har ett väsentligt intresse som kan strida mot bolagets intresse. Arbetstagarrepresentanter måste anses ha ett väsentligt intresse som kan strida mot bolagets i frågor som gäller att ingå eller säga upp kollektivavtal mellan parterna. De måste även anses jäviga i frågor som rör upplägget av kommande löneförhandlingar i företaget och i frågor om stridsåtgärder. Samma förhållande anses gälla rättstvister som har sin grund i kollektivavtal, arbetsrättslig lagstiftning eller andra rätts- förhållanden med anknytning till förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. I 14 § styrelserepresentationslagen finns särskild jävs- reglering för arbetstagarrepresentanter enligt den lagen. Vid styrelse- representationslagstiftningens tillkomst gjorde lagstiftaren bedömningen arbetstagarledamöterna inte kan anses ha ett sådant indivi- duellt intresse i de omnämnda frågorna att de är förhindrade att delta i handläggningen på grund av associationsrättsliga jävsregler. Skäl ansågs därför föreligga att införa särskilda jävsregler för arbetstagarledamöter. Utredaren har föreslagit att en särskild jävsreglering efter detta mönster skall införas för arbetstagarledamöter i europabolagens organ. Re- geringen instämmer i utredarens bedömning och föreslår en sådan reglering. Verksamhetens mål och inriktning Regeringen har föreslagit att från lagens tillämpningsområde undantas verksamhet som är av religiös, vetenskaplig, konstnärlig eller av annan ideell natur eller som har kooperativt, fackligt, politiskt eller annat opinionsbildande ändamål (se avsnitt 5.2.2). Utredaren har därutöver föreslagit att det skall införas en regel av vilken det framgår att arbetstagarrepresentanterna i sådana fall inte får delta i beslut om verksamhetens mål och inriktning. Regeringen anser att arbetstagarledamöterna undantas från att delta i sådana beslut redan av den föreslagna regleringen om lagens tillämpningsområde, varför någon ytterligare reglering av frågan inte bör införas. Beredning av ett ärende Enligt styrelserepresentationslagen får arbetstagarrepresentanterna när- vara och delta i överläggningarna när ett ärende som senare skall avgöras av styrelsen förbereds av därtill särskilt utsedda styrelseledamöter eller befattningshavare i företaget. I de fall ett europabolag bildas genom ombildning och regler om medverkan var tillämpliga före registreringen, skall som tidigare nämnts, arbetstagarnas medverkan i alla avseenden fortsätta att gälla i europabolaget. Utredaren har anfört att arbetstagar- representanternas rätt att delta i beredningen av ärenden som senare skall beslutas i styrelsen enligt den särskilda regleringen i styrelserepresen- tationslagen framstår som ett betydelsefullt inslag i arbetstagarnas rätt till medverkan, och har därför föreslagit att en motsvarande reglering bör införas. Utredaren har vidare anfört att detta framstår särskilt angeläget med tanke på att i ombildningsfallen skall arbetstagarinflytandet ha samma nivå efter ombildandet. Regeringen instämmer i denna bedömning. 5.9Förhandlingsdelegationen och arbetstagarrådet juridiska personer Regeringens förslag: Arbetstagarnas förhandlingsdelegation och ett arbetstagarråd kan förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter. När ett arbetstagarråd inrättats övertar det alla rättigheter och skyldig- heter från förhandlingsdelegationen och inträder som part i ett avtal om arbetstagarinflytande i europabolaget. Utredarens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: anser att förhandlings- delegationen inte bör ges ställning som juridisk person. anser att de tidpunkter då arbetstagarnas förhandlingsdelegation och arbetstagarrådet blir juridiska personer bör preciseras så långt som möjligt. anser att det är tveksamt om förhand- lingsdelegationen och arbetstagarrådet bör göras till juridiska personer. Mot bakgrund av att syftet med förhandlingsdelegationen är att träffa ett avtal om arbetstagartagarinflytande tillstyrker dock denna bestämmelse. Skälen för regeringens förslag: Utredaren har förslagit att förhand- lingsdelegationen och arbetstagarrådet ges rättskapacitet. anser att förhandlingsdelegationen inte bör ges ställning som juridisk person. anför att en sådan rättsfigur inte kan inordnas under någon känd associationsform och att det därför blir oklart vilka utfyllnadsregler som skall tillämpas i olika situationer. Eftersom en förhandlingsdelegation i enlighet med sin uppgift får en ganska kortvarig existens, är det i första hand problemen om vad som skall gälla vid dess likvidation som påkallar uppmärksamhet. Universi- tetet anser att det vore enklare och bättre överensstämmande med svensk tradition på den kollektiva arbetsrättens område, att berörda arbetstagar- organisationer gavs rätt att föra talan om allmänt skadestånd för kränk- ningar som förhandlingsdelegationen drabbats av. När förhandlingsdelegationen väl har inrättats skall denna med arbets- givaren som motpart hantera alla de frågor som regleringen ger upphov till. Arbetstagarnas kollektiva intressen skall i dessa frågor tillvaratas genom förhandlingsdelegationen. Förhandlingsdelegationen är en sam- manslutning av arbetstagare från de olika EES-stater som berörs av bolagsbildningen. Att ge berörda svenska arbetstagarorganisationer rätt att föra talan för ett arbetstagarkollektiv i olika stater framstår inte som någon lämplig lösning. Detta förefaller vara särskilt olämpligt med hänsyn till att det kan finnas situationer när det inte finns någon berörd svensk arbetstagarorganisation som kan axla denna uppgift. Regeringen instämmer därför i utredarens bedömning och föreslår således att arbets- tagarnas förhandlingsdelegation och arbetstagarrådet ges rättskapacitet. Detta är även lämpligt med hänsyn till att det är förhandlingsdelegatio- nens uppgift att, för arbetstagarnas räkning, förhandla om och ingå avtal om arbetstagarinflytande. Motsvarande lösning valdes också vid genom- förandet av direktivet om europeiskt företagsråd (se 36 § lagen om europeiska företagsråd och prop. 1995/96:163 s. 52). Lagrådet har anfört att det är angeläget att behovet av den föreslagna konstruktionen samt dess konsekvenser ytterligare belyses under den fortsatta beredningen av lagstiftningsärendet. Med anledning av vad Lag- rådet har anfört i denna del vill regeringen först framhålla att det enligt vår mening är nödvändigt med en bestämmelse av detta slag. Vidare bör det poängteras att syftet med bestämmelsen är att klargöra att förhand- lingsdelegationen och arbetstagarrådet skall kunna ikläda sig rättigheter och skyldigheter samt föra talan inom ramen för de uppdrag som dessa organ ges enligt lagen. Avsikten har alltså inte varit att tillskapa någon självständig associationsform i mera vidsträckt bemärkelse. Mot den bakgrunden framstår det inte som nödvändigt att ta ställning till vilka regler i andra lagar som kan tänkas bli tillämpliga direkt eller analogt i olika situationer. Vid den bedömningen har vi beaktat att det, såvitt känt, inte har uppstått några särskilda tillämpningsproblem när det gäller den identiska konstruktion som finns i 36 § lagen om europeiska före- tagsråd. Regeringen bedömer att riskerna för sådana problem är obefint- liga även när det gäller den regel som vi föreslår i förevarande lag. anser att de tidpunkter då arbetstagarnas förhand- lingsdelegation och arbetstagarrådet blir juridiska personer bör preciseras så långt som möjligt. Regeringen anser inte att det i lagen bör preciseras Prop. 2003/04:122 när en förhandlingsdelegation skall anses inrättad och när den får rätts- Detta bör kunna lösas i praktiken. Det finns ingen anledning att tillåta förhandlingsdelegationen och arbetstagarrådet att föra talan var för sig, eftersom de båda är bärare av samma intressen. bör därför när det inrättats överta för- handlingsdelegationens samtliga rättigheter och skyldigheter. En följd av det ovan anförda är att förhandlingsdelegationen upphör att finnas till när arbetstagarrådet inrättats vid sitt första sammanträde. Man bör kunna utgå ifrån att en förhandlingsdelegation i de flesta fall upplöses genom att ett arbetstagarråd inrättas. Om arbetstagarrådet övertar samtliga rättigheter och skyldigheter, bör inte likvidationsfrågan föran- leda något problem. Regeringens förslag: Bestämmelserna i 3 § första stycket, 4 § och 6 8 §§ lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbets- platsen skall gälla på motsvarande sätt för arbetstagarrepresentanter som vanligtvis utför sitt arbete i och utför uppgifter enligt den före- En justering av motsvarande regel i lagen (1996:359) om europeiska Utredarens förslag: Överensstämmer med regeringens. dock inte föreslagit någon justering av motsvarande regel i lagen om Remissinstanserna: anser att förslaget uppfyller kravet på skydd för arbetstagarrepresentanter i konventionen (nr 135) om arbetstagarrepresentanters skydd inom företaget och åtgärder för att underlätta deras verksamhet. Övriga remissinstanser har inte berört Skälen för regeringens förslag: De arbetstagarrepresentanter som är verksamma enligt lagen skall enligt direktivet, artikel 10, vara tillför- säkrade samma skydd och garantier som arbetstagarrepresentanter har enligt nationell lagstiftning eller praxis som är i kraft i det land där de är I svensk lagstiftning finns ett antal regler som kan bli tillämp- liga i detta sammanhang. Lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet innehåller i 7 9 §§ regler om föreningsrätt. De som verkar som arbetstagarrepresen- tanter enligt den nu föreslagna lagen är huvudsakligen medlemmar i fackliga organisationer, vilket innebär att de nämnda bestämmelserna gäller för dem. Vidare finns ett skydd mot uppsägning på grund av verksamheten som arbetstagarrepresentant i reglerna om saklig grund för uppsägning och laglig grund för avskedande i lagen (1982:80) om anställningsskydd. Det finns dock skäl att i denna lag införa skyddsregler efter samma mönster som finns i 37 § lagen om europeiska företagsråd. föreslår därför att skyddsregler införs genom en hänvisning till vissa delar av förtroendemannalagen. Det gäller regeln i 3 § första stycket om att arbetsgivaren inte får hindra en förtroendeman att fullgöra sitt upp- Prop. 2003/04:122 drag, rätten till bibehållna anställningsvillkor och det s.k. efterskyddet i 4 §, reglerna om rätt till ledighet och betalning under ledigheten i 6 och 7 §§ och företrädesrätten till fortsatt anställning i 8 §. Dessa regler skall tillämpas även för det fall arbetstagarrepresentantens uppdrag utförs i ett annat bolag än det han är anställd i, t.ex. som ledamot i en förhandlings- delegation eller ett representationsorgan i ett moderbolag till arbetsgivar- bolaget. Det bör här, som i motiven till lagen om europeiska företagsråd, sär- skilt understrykas att regeln i 3 § första stycket förtroendemannalagen innebär en förpliktelse för arbetsgivaren att i skälig omfattning positivt söka underlätta utförandet av uppdraget. Direktivets reglering om att lagstiftningen i det land där arbetstagar- representanten är anställd skall tillämpas, bör med utgångspunkt i Rom- konventionens reglering tolkas så att det är det land där arbetstagar- representanten vanligtvis utför sitt arbete som avses. Lagrådet har anfört att motsvarande bestämmelse i lagen om euro- peiska företagsråd bör justeras så att de båda lagarnas skyddsregler ut- formas på samma sätt. Regeringen föreslår därför motsvarande justering av 37 § lagen om europeiska företagsråd. Regeringens förslag: Det införs regler om rätt för de deltagande bolagen och europabolaget att besluta om tystnadsplikt för ledamöter, andra arbetstagarrepresentanter och experter, om det är nödvändigt med hänsyn till bolagets bästa. Den, som under tystnadsplikt har fått information, får trots tystnads- plikten föra informationen vidare i vissa fall. Tystnadsplikten skall fortsätta att gälla även efter det att uppdraget som ledamot, annan arbetstagarrepresentant eller expert upphört. Utredarens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: () anser att ut- redarens förslag om tystnadsplikt är en lämplig anpassning av direktivets regler till det svenska systemet. Övriga remissinstanser har inte berört Skälen för regeringens förslag: Direktivets artikel 8.1. föreskriver Varje EES-stat har skyldighet att föreskriva om tystnadsplikt för förtrolig information, som lämnats till förhandlingsdelegationen, arbetstagarrådet eller till experter som biträder dessa. För det fall för- trolig information, inom ramen för informations- och samrådsförfarandet, lämnats till arbetstagarnas representanter i europabolaget eller dess dotterbolag och filialer skall samma tystnadsplikt gälla för denna Förpliktelsen skall fortsätta att gälla även efter utgången av mandatperioden för de personer som avses oavsett var dessa befinner sig. Den tystnadsplikt staterna till följd av direktivets bestämmelser är skyldiga att införa, kan inte vara avsedd att omfatta den information som arbetstagarledamöter i europabolagets förvaltnings- eller tillsynsorgan får i denna sin egenskap. Av direktivet, bilagan del 3b sista stycket, framgår nämligen att dessa ledamöter skall ha samma rättigheter och skyldigheter Prop. 2003/04:122 som de ledamöter som företräder aktieägarna. Utredaren anser att nu aktuell reglering på samma sätt som i lagen om europeiska företagsråd bör utformas restriktivt för att tillgodose arbets- tagarnas intresse av största möjliga öppenhet (se 38 § lagen om europeiska företagsråd, prop. 1995/96:163 s 50 ff.). Utredaren föreslår därför att tystnadsplikt bör få förekomma endast i fall då det är nöd- vändigt med hänsyn till bolagens bästa. En sådan begräsning ansågs inte strida mot direktivet om europeiskt företagsråd. Regeringen gör samma bedömning som utredaren. Utredaren har föreslagit att information som erhållits med förbehåll för tystnadsplikt, skall få föras vidare till andra ledamöter och experter inom samma arbetstagarråd eller samma förhandlingsdelegation under förut- sättning att mottagaren underrättas om tystnadsplikten. En motsvarande rätt att föra vidare information till en begränsad krets finns i 38 § lagen om europeiska företagsråd. Regeringen delar utredares bedömning att sådan information bör få föras vidare till den begränsade krets som deltar i samma organ som den som ursprungligen fick informationen, förutsatt att mottagaren underrättas om tystnadsplikten. Lagrådet har anmärkt att lagrådsremissens förslag inte innefattar det sekretesskydd som skall gälla enligt 8.1 tredje stycket i direktivet. Regeringen förslår därför att reglering införs även om att tystnadsplikt skall fortsätta att gälla efter det att uppdraget som ledamot, annan arbetstagarrepresentant eller expert upphört. Enligt direktivet, artikel 8.2, skall EES-staterna se till så att bolagen i särskilda fall inte skall behöva lämna information då detta allvarligt skulle skada eller vara till förfång för verksamheten. Att låta bolagen ensidigt besluta att inte lämna ut viss information förefaller vara ett sätt att undergräva den rätt till information och förhandling som arbetstagarna enligt tradition har i svensk rätt. Enligt artikel 8.2 ges emellertid staterna möjlighet att låta bolagens befrielse från informationsskylighet vara beroende av ett administrativt eller rättsligt förhandstillstånd. I lagen om europeiska företagsråd infördes inte någon bestämmelse av motsvarande innebörd, trots att en artikel med samma innehåll fanns i även det direktivet. Som skäl till detta anfördes att det enligt svensk rätt redan finns en möjlighet att i särpräglade situationer, rena undantagsfall, underlåta att informera och förhandla. Någon särskild reglering i denna fråga ansågs därför inte behövas (se prop. 1995/96:163 s. 51, InU 1975/76:45 s. 3637 och AD 1981 nr 57). Regeringen anser att mot- svarande bedömning skall kunna göras här och föreslår därför att någon reglering inte införs med anledning av innehållet i artikel 8.2. Regeringens förslag: Reglerna om europabolag får inte tillämpas i syfte att frånta eller förvägra arbetstagarna deras rätt till arbetstagarinflytande. En presumtionsregel införs för de fall väsentliga förändringar inträffar från det att europabolaget har registrerats. Utredarens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Arbetsdomstolen (AD) och Privattjänstemanna- kartellen (PTK) har tillstyrkt utredarens förslag. i (LO) och () anser att förslaget med en bevislättnad i form av en presumtionsregel är värdefullt. LO anser att tiden egentligen är för kort, men att förslaget kan godtas med hänsyn till att direktivet bör genomföras på samma sätt i de olika länderna.