prop · GR03101 · 2004-04-16 00:00:00 — De största anslagen i denna grupp var Aktivitets- och sjukersättningar samt Sjuk- penning och rehabilitering m.m. inom utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, Ålderspensioner, Efterlevande- pensioner till vuxna och Bostadstillägg till pensionärer inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, Allmänna barnbidrag och Föräldraförsäkring inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn samt Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad (se tabell 5.33). Kommunerna var den näst största mottagaren av transfereringar 2003. Den kommunala sektorn omfattar kommuner, landsting och kommunalförbund. erhöll kommu- nerna av de totala transfereringarna. Anslagen Generellt statsbidrag till kommuner och landsting samt Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner utgjorde till- sammans av transfereringarna till den kommunala sektorn. Bidrag för läkemedels- förmånen var också en betydande transfererings- utgift till landstingen. minskade transfereringarna till den kommunala sektorn . Det beror främst på förändringar i kompensationen till kommunerna för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet (se även 5.3.6.25 Allmänna bidrag till kommuner). Den tredje största kategorin avser transfere- ringar till internationell verksamhet. Dessa upp- gick av de totala transfereringarna. De internationella transfere- ringarna indelas i transfereringar till EU och transfereringar till övrig internationell verk- samhet. Transfereringar till EU bestod av Av- giften till Europeiska gemenskapen, medan trans- fereringar till övrig internationell verksamhet till största delen () utgjordes av anslaget Biståndsverksamhet. Minskningen av transfere- ringarna till EU beror främst på att en del av EU-avgiften avseende 2003 tidigarelagts till 2002 och en del senarelagts till 2004 (se även 5.3.6.27 Avgiften till Europeiska gemenskapen). Transfereringar till företagssektorn uppgick till av de totala transfereringarna. Företagssektorn omfattas enligt nationalräken- skaperna av privata företag, ekonomiska föreningar, kommunala bolag, statliga bolag och statliga affärsverk. De största anslagen var Bidrag till , Särskilda insatser för arbetshandikappade, Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur, Från EU-budgeten finansie- rade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur samt Arealersättning och djurbidrag m.m. Till- sammans utgjorde dessa anslag drygt hälften av transfereringarna till företagssektorn. Transfereringar till ålderspensionssystemet består av statliga ålderspensionsavgifter som ingår i vissa anslag som är förenade med ålderspensionsrätt. Exempel på sådana anslag är Aktivitets- och sjukersättningar, Sjukpenning och rehabilitering m.m., Pensionsrätt för barnår samt Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitets- stöd. Organisationer och ideella föreningar får bidrag från staten. Transfereringar till organisa- tioner och föreningar utgjorde knappt en procent av de totala transfereringarna. I denna grupp ingår bl.a. , Stiftelsen högskolan i , , Operan och . Statlig konsumtion avser förbrukning av resurser som de statliga myndigheterna använder i verk- samheten, t.ex. utgifter för löner, hyror, inköp av varor och tjänster, underhåll och reparationer samt försvarets inköp av krigsmateriel som inte kan användas för civilt bruk. begreppet ingår även myndigheters köp av varor och tjänster som produceras utanför myndig- heten och som levereras direkt till hushållen (direktkonsumtion). Detta gäller t.ex. statens ut- gifter för köp av arbetsmarknadsutbildning och privat tandläkarvård. Utgifterna för konsumtion uppgick av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden. Drygt hälften av utgifterna för konsumtion utgjordes av löner inkl. sociala avgifter. Ungefär 400 av statsbudgetens 500 anslag bestod helt eller delvis av konsumtionsutgifter. De tio största konsum- tionsanslagen svarade för drygt hälften av de samlade utgifterna för konsumtion. De två stora anslagen inom försvaret (utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet) hade konsumtionsutgifter på sammanlagt . Konsumtionsutgifterna var för polisorganisationen (utgiftsområde 4 Rättsväsendet) och för de allmänna försäkrings- kassorna. Med investeringar menas utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader och maskiner, immateriella tillgångar som data- program, värdeföremål, finansiella tillgångar, lagerinvesteringar, som är ämnade att användas i produktion, samt utgifter för finansiell leasing. De flesta av dessa investeringar finansieras med lån i () och ingår därför inte i utgifterna inom statsbudgetens utgifts- områden utan redovisas under Riksgälds- kontorets nettoutlåning (avsnitt 5.3.8). Av ut- gifterna inom statsbudgetens utgiftsområden uppgick investeringarna till . De anslagsfinansierade investeringarna bestod främst av investeringar i infrastruktur, vägar och järnvägar. Utgiftsområde 22 Kommunikationer var det utgiftsområde som hade den största delen () av de totala investeringarna inom statsbudgetens utgiftsområden (se tabell 5.33). Räntor och övrigt finansiellt Den realekonomiska gruppen räntor avser räntor på statsskulden och övriga räntor, t.ex. räntesubventioner för studielånen. uppgick till av utgifterna inom statsbudgetens utgiftsområden . De två största anslagen var Räntor på statsskulden och Studiemedelsräntor m.m. vars utfall tillsammans utgjorde av de totala räntorna. Under posten övrigt finansiellt finns bl.a. amorteringar, utlåning, beredskapslagring och utgifter för upplåning och låneförvaltning. Tabell 5.33 Statsbudgetens utgiftsområden realekonomiskt fördelade 2003 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen I följande avsnitt redovisas utfallet per utgifts- område och större skillnader mot statsbudgeten på anslagsnivå. Även större förändringar i för- hållande till föregående år kommenteras. Tabellerna visar utfallet per politikområde inom respektive utgiftsområde. Anslagen har fördelats till de utgiftsområden som de tillhör i stats- budgeten . I vissa fall kommenteras skillnaderna mot tilldelade medel. Med tilldelade medel avses summan av ingående reservationer eller ramöverföringsbelopp, anvisade medel på statsbudget och tilläggsbudget, medgivna över- skridanden samt indragningar. Dessutom redo- visas nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen, som ingår på stats- budgetens utgiftssida. I bilaga 5 redovisas en specifikation av utfallet för samtliga anslag på statsbudgeten samt skillnader bl.a. jämfört med statsbudgeten. Utgiftsområdet omfattar politikområdet Demokrati samt delar av politikområdena Mediepolitik och Samepolitik. I utgiftsområdet ingår även anslagen 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten, 90:2 ledamöter och partier m.m. 90:3 förvaltningskostnader, 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen, 90:5 m.m. 90:6 Stöd till politiska partier och 90:7 Expertgruppen för EU-frågor. Tabell 5.34 UO 1 Utfallet uppgick till och var därmed (2,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna hänför sig i huvudsak till två anslag som inte var med i den ursprungligt fastställda statsbudgeten, anslaget 46:6 Folk- omröstning om införande av euron och anslaget 90:8 Kampanjkostnader m.m. för folkomröstning om införande av euron. På tilläggsbudget anvisades respektive . Utfallet för anslaget 46:6 Folk- omröstning om införande av euron blev och för anslaget 90:8 Kampanjkostnader m.m. för folk- omröstning om införande av euron. Utfallet för anslaget 90:5 m.m. blev däremot lägre än anvisat i statsbudgeten. Det lägre utfallet kan delvis förklaras av att administrationskostnaderna blivit lägre än väntat till följd av det interna effektivi- seringsarbete som genomförts inom . blev utgifterna för utgiftsområdet (2,) högre än 2002. De ökade utgifterna kan främst förklaras av de båda anslagen för folkomröstningen om euron. 5.3.6.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utgiftsområdet omfattar politikområdena Effektiv statsförvaltning samt Finansiella system och tillsyn. Här ingår ett antal centrala myndig- heter, bl.a. , Statskon- toret, , , , och . Vidare ingår anslagen 90:1 , 90:2 revisorer och 90:3 revisorer: . Dessa anslag ingår inte i något politik- område. Tabell 5.35 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utfallet uppgick till och var därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. De lägre utgifterna hänför sig i huvudsak till anslaget 1:13 Statliga tjänstepensioner m.m. Utfallet för anslaget blev lägre än anvisat i statsbudgeten. Orsaken är att regleringarna mellan kyrka och stat samt EU- pensioner inte gjordes som be- räknat utan först . Vidare blev den särskilda löneskatten lägre än vad hade prognostiserat ursprungligen. I tilläggs- budget minskades anslaget med . Vidare har dragits in. För anslaget 1:7 Kammarkollegiet blev utgifterna högre än anvisat i statsbudgeten. Det beror på att anslaget i tilläggsbudget höjdes med för att finansiera en skadereserv för skadefall som inte är slutreglerade i det författnings- reglerade personskadeskyddet. För anslaget 2:3 : Förvalt- ningskostnader blev utgifterna högre än statsbudgeten. För utgiftsområdet blev utfallet (1,) högre än 2002. Kammar- kollegiet står för knappt hälften av denna utgifts- ökning som framgår ovan. 5.3.6.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utgiftsområdet omfattar politikområdet Skatt, tull och exekution. Tabell 5.36 UO 3 Skatt, tull och exekution Skatt, tull och Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna förklaras till största delen av att utfallet för anslaget 3:4 Kronofogde- myndigheterna blev högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det är en följd av ökad satsning på indrivning. blev utgifterna för utgiftsområdet (2,) högre än 2002. Den största ökningen återfinns på anslaget 3:2 Skattemyndigheterna som ökat med bl.a. till följd av höjda för statliga tjänstepensioner. 5.3.6.4 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Utgiftsområdet omfattar politikområdet Rättsväsendet. Här ingår polisväsendet, åklagarväsendet, domstolsväsendet, kriminal- vården och rättshjälpen. Tabell 5.37 UO 4 Rättsväsendet Utfallet uppgick till och blev därmed (3,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna jämfört med statsbudgeten hänför sig i huvudsak till anslaget 4:6 Kriminalvården vars utfall blev högre än anvisat. Kriminalvården har haft en ökad tillströmning av klienter till häkten och anstalter och de högre utgifterna har uppstått till följd av åtgärder för att lösa den uppkomna platsbristen. Vidare blev utgifterna högre på grund av att premierna för tjänstepensioner har höjts. Anslaget tillfördes på tilläggsbudget för att ge Kriminalvården förut- sättningar att öka tillgången på platser. Ramöver- föringsbeloppet till 2004 blev . Utfallet för anslaget 4:5 Domstolsväsendet blev högre än anvisat i statsbudgeten, vilket bl.a. förklaras av retroaktiva för tjänstepensionsförsäkringar, retro- aktiva löner samt högre utgifter för förvaltar- arvoden m.m. vid konkurser. Jämfört med ökade utgifterna för utgiftsområdet med (6,). Utgifterna för anslaget 4:1 Polis- organisationen ökade med . De främsta orsakerna var avtalsenliga löne- ökningar och höjda för tjänstepensioner. Utgifterna under anslaget 4:6 Kriminalvården ökade med jämfört med föregående år på grund av det ökade behovet av anstalts- och häktesplatser. Volymökningen berodde bl.a. på att fler intagna har långa straff- tider och på slopandet av halvtidsfrigivningen. 5.3.6.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Utgiftsområdet omfattar politikområdet Utrikes- och säkerhetspolitik. Tabell 5.38 UO 5 Internationell samverkan Utfallet uppgick till och var därmed (13,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 5:3 Bidrag till vissa inter- nationella organisationer blev lägre än statsbudgeten. Nästan har dragits in (anslags- sparande ). Det lägre utfallet förklaras av lägre kostnader (bl.a. lägre dollarkurs) för obligatoriska fredsfrämjande operationer än beräknat. blev utgifterna för utgiftsområdet (2,) lägre än 2002. De lägre utgifterna kan främst hänföras till anslaget 5:3 Bidrag till vissa internationella organisationer vars utfall blev lägre än 2002. 5.3.6.6Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Utgiftsområdet omfattar politikområdet Totalförsvar och politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Politikområdet Totalförsvar består av det militära försvaret och det civila försvaret. Tabell 5.39 UO 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Utfallet uppgick till och var därmed (1,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utfallet för anslaget 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. blev högre än vad som an- visades i statsbudgeten. Orsaken är bl.a. att retroaktiva löner avseende 2002 betalades 2003. Till följd av att regeringen infört utgifts- begränsning för anslaget har endast en del av anslagssparandet kunnat utnyttjas. Utfallet för anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling blev högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Framför allt beror detta på att materielleveranser försenats och för- skjutits . Ytterligare utgifter har undvikits genom att avtalade leveranstidpunkter har omförhandlats till kommande år. Även för detta anslag har utgifts- begränsning införts, varför endast en mindre del av anslagssparandet varit möjligt att utnyttja. uppgick anslagssparandet till . Utfallet för 6:5 Civilt försvar blev lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. En orsak är att redovisats på äldreanslaget 6:9 Funk- tionen telekommunikationer m.m. för att ta i anspråk anslagssparande. Andra orsaker är att bidragen till kommuner för att delfinansiera tekniska investeringar för att förstärka den lokala ledningsförmågan (lokala ledningsplatser) och bidragen till länsstyrelserna för att stärka krishanteringsförmågan på regional nivå blivit lägre än ursprungligen planerat. blev utgifterna för utgiftsområdet (1,) högre än 2002. Utgifterna på anslaget 6:1 Förbands- verksamhet, beredskap och fredsfrämjande trupp- insatser m.m. ökade med , medan utgifterna på anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling minskade med jämfört med . Avvecklingskostnaderna för Försvarsmakten, främst under det sistnämnda anslaget, uppgick till , vilket är en ökning med . 5.3.6.7 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområdet omfattar politikområdena Internationellt utvecklingssamarbete och Samarbete med . Tabell 5.40 UO 7 Internationellt bistånd Utfallet uppgick till och var därmed (7,) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. De lägre utgifterna kan till stor del hänföras till anslaget 8:1 Biståndsverksamhet. I den ursprungliga statsbudgeten anvisades , vilket är en ökning med jämfört med . Utfallet blev , vilket är lägre än anvisat i den ursprungliga statsbudgeten. Utfallet för anslagsposten Bilateralt utvecklingssamarbete blev lägre än anvisat. Anslaget har minskats med på tilläggsbudget. Det lägre utfallet kan förklaras av utgiftsbegränsande åtgärder och av att utbetalningar för ekonomiska reformer och u-krediter blev lägre än väntat. Detta har med- fört att den utgående reservationsmedels- behållningen blivit högre än väntat. blev utgifterna för utgiftsområdet (1,) högre än 2002. Utfallet för anslaget 8:1 Bistånds- verksamhet ökade med . Redovisning av utfallet för biståndet Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats (procent av bruttonationalin- komsten, BNI) som beslutat om för varje enskilt år. Vid beräkningen av bistånds- ramen i budgetpropositionen används den senast tillgängliga BNI-prognosen, varför ramens storlek kan förändras mellan den ekonomiska vårpropositionen och budgetpropositionen, samt mellan åren. Det totala svenska biståndet rapporteras till bistånds- kommitté DAC (). DAC ansvarar för att sammanställa medlemsländernas biståndsstatistik. Rapporteringen till DAC görs efter avslutat budgetår. I rapporteringen ingår samtliga kostnader, inklusive avräkningar, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC:s definitioner. Avräkningar avser t.ex. kostnader för flyktingar från biståndsländer, administration av bistånd på och delar av EU-biståndet. Biståndsrelaterade utgifter finns således inom ett flertal utgiftsområden. Även vid rapporteringstillfället används senast tillgängliga BNI-prognos. I tabell 5.41 redovisas DAC-rapporteringen . Det totala utfallet är preliminärt och består till viss del av definitivt utfall, men avräkningarna från biståndsramen är preliminära och baseras utfall. Det preliminära utfallet är av BNI. Procentandelen för det preliminära utfallet har beräknats med den senaste prognosen för BNI. Denna är högre än den BNI-prognos som låg till grund för beräkningen av medel . Det innebär att utfallet för det totala biståndet som procentandel av BNI blev lägre. De lägre utgifterna förklaras bl.a. av att vissa utgiftsbegränsande åtgärder vidtogs och att utbetalningar för ekonomiska reformer och u- krediter blev lägre än väntat. Tabell 5.41 Utfallet för biståndet 19972003 Totalt utbetalat bistånd 1 Totalt bistånd i procent av 1Utfallet innehåller samtliga kostnader, inklusive avräkningarna såsom de budgeterats i budgetpropositionen, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC. 2Den senaste prognosen för BNI används vid rapporteringstillfället till DAC. 5.3.6.8Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Utgiftsområdet omfattar politikområdena Integrationspolitik, Storstadspolitik, Migrations- politik och Minoritetspolitik. Tabell 5.42 UO 8 Invandrare och flyktingar Utfallet uppgick till och var därmed (8,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden mellan utfall och statsbudget hänför sig främst till anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande vars utfall blev , vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. Det högre utfallet förklaras av att antalet asylsökande i Migrations- verkets mottagandesystem blev högre än vad som beräknats i statsbudgeten och att handläggningstiden för de asylsökande blivit längre. Det är främst inträdet i Schengen- samarbetet 2001 som lett till det ökade antalet asylsökande. För att täcka de högre utgifterna och för att kunna ta hand om det ökande antalet asylsökande anvisades på tilläggsbudget. blev utgifterna för utgiftsområdet (15,) högre än 2002. Det högre utfallet kan hänföras till anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande vars utfall blev (36,) högre än 2002, även om antalet asylsökande minskade från 33 016 till 31 355 personer. Skälet till de ökade utgifterna är att antalet asylsökande i mottagandesystemet ökade . Vid ingången av 2003 var antalet personer i motta- gandesystemet 39 636 och det preliminära antalet vid utgången av året var 45 610 personer. Det beror som nämnts ovan på längre handlägg- ningstider. 5.3.6.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar politikområdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Barnpolitik, Handikappolitik, Äldrepolitik och Socialtjänstpolitik samt del av Forskningspolitik. Tabell 5.43 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utfallet uppgick till och var därmed (2,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. För anslaget 13:1 Sjukvårdsförmåner m.m. blev utfallet , vilket var högre än anvisade medel i statsbudgeten. Anslaget ökades med på tilläggsbudget på grund av att utgifterna för högkostnadsskyddet för personer inom tandvårdsförsäkringen väntades stiga mycket kraftigt. Tidsåtgången mellan inkommen förhandsprövning, försäkrings- kassans beslut, genomförd behandling och utbetalning har dock varit svårbedömd. Långa handläggningstider m.m. har medfört att förväntade utgifter i stället beräknas belasta kommande år. Vid utgången av uppgick anslagssparandet till . Den utnyttjade anslagskrediten på anslaget 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen uppgick vid början av 2003 till . Ut- betalningarna för läkemedelsförmåner uppgick till enligt gällande avtal mellan stat och landsting vilket innebär att den utnyttjade anslagskrediten uppgick till även . Utgifterna för anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning uppgick till , vilket var högre än anvisade medel i statsbudgeten. Ökningen beror på fler assistansberättigade personer samt på ett ökat antal assistanstimmar . Jämfört med ökade utgifterna för utgiftsområdet med (9,). Utfallet för anslaget 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning ökade med (15,). Den kraftiga ökningen förklaras framförallt av att antalet assistansberättigade ökade med knappt 800 personer och att antalet timmar ökade . För anslaget 13:1 Sjukvårds- förmåner m.m. ökade utgifterna med (43,) jämfört med . Det berodde bl.a. på det ovan nämnda högkostnadsskyddet för personer inom tandvårdsförsäkringen. Utgifterna för anslaget 13:2 Bidrag för läkemedelsförmånen ökade med (4,) jämfört med föregående år. Det berodde främst på att en ny modell infördes för statens ersättning till landstingen för läkemedel. 5.3.6.10Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättning vid arbetsoförmåga. Tabell 5.44 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utfallet uppgick till och var därmed (1,) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Den största skillnaden mellan utfall och ursprunglig statsbudget hänför sig till anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Utgif- terna på detta anslag uppgick till , vilket är (3,) högre än vad som anvisades i statsbud- geten. I tilläggsbudget minskades anslaget med . Det berodde på ett antal lagändringar som påverkade utgifterna . En av dessa var förlängningen av sjuk- löneperioden från 14 . Inflödet av nya sjukfall till sjukförsäkringen minskade . Antalet sjukfall längre än har däremot ökat och svarade 2003 för av de totala utbetalningarna av sjuk- penning. beräknas antalet nettosjuk- penningdagar till 90,4 miljoner, en minskning med 4,1 miljoner eller jämfört med . I statsbudgeten antogs att antalet nettosjukpenningdagar skulle bli lägre än 2002. Minskningen till följd av den förlängda sjuklöneperioden beräknas uppgå till högst 0,5 miljon dagar. Det ingående ramöverföringsbeloppet var och det utgående blev . Utgifterna för anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar uppgick till , vilket är högre än anvisat i statsbudgeten. ersatte reglerna om sjuk- och aktivitetsersättning de tidigare bestämmelserna om förtidspension och sjukbidrag. På tilläggsbudget anvisades ytterligare , eftersom antalet personer som beviljas aktivitets- och sjukersättning bedömdes öka. Utfallet på anslaget 19:4 Arbetsskade- ersättningar blev , vilket är lägre än vad som beräk- nades i statsbudgeten. Det ingående ramöver- föringsbeloppet på har dragits in. Utfallet för utgiftsområdet blev (7,) högre än 2002. Det högre utfallet hänför sig till anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar, vars utfall blev 8 610 (17,) högre än 2002. fick 507 000 personer sjuk- eller aktivitetsersättning, vilket är en ökning med 19 000 personer i för- hållande till 2002. beskattas ersättningarna fullt ut. Till följd därav ökade bruttoersättningarna med ca (se även 5.3.6.11 utgiftsområde 11). 5.3.6.11Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. innefattar det anslagen garantipension till ålders- pensionärer och efterlevande, omställnings- pension, änkepension i form av tilläggspension, bostadstillägg till pensionärer samt äldreför- sörjningsstöd. Tabell 5.45 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom