prop · GR0382 · 2004-03-04 00:00:00 — I hela har HCNM samarbetat nära med OSSE- ordförandeskapets särskilde representant, den förre finländske presidenten . Vad gäller situationen för de mesjketiska turkarna i Krasnador i södra arbetade HCNM på en lösning av gruppens situation, inklusive möjligheten att återvända till . Högkommissarien har även inlett en dialog med den turkiska regeringen. HCNM besökte och fick då en inblick i regeringens reformansträngningar och i situationen för vissa minoritetsgrupper. Dessa kontakter fortsätter . HCNM har medverkat aktivt i utformningen av för att förbättra situationen för romer och sinti, vilken antogs vid ministermötet i . HCNM har tilldelats uppgifter i uppföljningen av planen. Situationen i , , föranleder HCNM att i samverkan med UNDP fortsätta engagemanget för att minska spänningen mellan etniska tartarer, som återvänt efter deportation, och de etniska ryssar som utgör majoriteten i . anordnade högkommissarien tillsammans med medierepresentanten en konferens i Baden, utanför , om minoriteter och etermedier. HCNM:s riktlinjer för minoriteters tillgång och nyttjande av etermedierna lades fram för diskussion vid konferensen. Dessa riktlinjer är nu på väg att publiceras och komplettera Haag-, Oslo- och Lundrekommendationerna. och finansierade konferensen. HCNM är vidare verksam med en rad tematiska frågor bland annat medborgarskapsproblematik, socioekonomiska aspekter på minoritetssituationen och frågan om "nya minoriteter". Kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR), som inrättades 1992, ansvarar för att främja förutsättningar för demokratiska val bland deltagande stater och bistå i ländernas ansträngningar att bygga upp och stärka demokratiska institutioner. ODHIR har även till uppgift att följa hur deltagande stater efterlever och genomför gjorda åtaganden inom den mänskliga dimensionen. Inom agerar ODHIR även som kontaktpunkt i frågor rörande romer och sinti samt bedriver ett aktivt arbete för att bekämpa människohandel. ODIHR:s kontor ligger i och har drygt ett hundratal anställda. Direktör för kontoret är ambassadör från . genomförde ODIHR ett antal valövervakningsinsatser. del bestod i att ett fullt övervakningsteam sändes ut, medan det i andra fall gjordes en mer politisk bedömning. Länder där valövervakning ägde rum var bland annat , , , , , och samt och . bidrog med totalt 50 valövervakare till valobservatörsmissionerna i , , , och samt ODIHR:s projektverksamhet är omfattande och har under de senaste bedrev ODIHR cirka 130 egna projekt. har en bred inriktning och speglar det övergripande mandat som ODIHR Projekten genomförs på västra , i , södra har lämnat särskilt stöd till projekt i , södra och sydöstra , vilka syftat till att övervaka och främja kvinnors rättigheter, bekämpa människohandel, stödja utbildning av romska kvinnor i frågor om människohandel, främja gräsrotsdemokrati samt möjliggöra för representanter från dessa regioner att delta i möten arrangerade av . Varje höst organiserar ODIHR ett möte i inom mänskliga dimension (Human Dimension Implementation Meeting, Ett nytt mötesformat introducerades genom att mötets granskade genomförandet av alla deltagande staters åtaganden inom den mänskliga dimensionen, medan den diskussion var mer framåtblickande. Teman för mötet var förebyggande av diskriminering, rasism, främlingsfientlighet och antisemitism, nationella minoriteter samt migrerande arbetare. sidomöten ordnades också och dessa gav en god möjlighet till fördjupning i specifika frågor, såsom spridandet av hatpropaganda via Drygt 200 enskilda organisationer deltog, vilket är glädjande. Rekommendationer från HDIM följdes upp vid ministermöte i bland annat genom antagandet av en handlingsplan om förbättrande av situationen för romer och sinti samt ett beslut om tolerans och icke-diskriminering. Andra ODIHR-relaterade möten har bland annat behandlat frågor rörande rasism, främlingsfientlighet och diskriminering, romer och sinti, religions- och trosfrihet, förebyggande av tortyr, bekämpning av terrorism, yttrandefrihet, fängelsereformer, våld mot kvinnor, Skr. 2003/04:82 närpolisverksamhet samt mänskliga rättigheter. 6 Medierepresentanten () medierepresentant är en relativt ny OSSE-institution som etablerades . Alltsedan institutionen inrättades har tysken innehaft posten som medierepresentant. Hans mandat upphörde . Det nya bulgariska ordförandeskapet avser att få de deltagande staternas godkännande av en ny representant. RFoM:s kontor, som har ett tiotal tjänstemän, ligger i . Medierepresentantens uppgift är att följa utvecklingen inom medierna och yttrandefrihet i hela OSSE-området samt att stödja de deltagande staternas arbete att utveckla dessa områden, men också att påtala när staterna bryter mot åtaganden om yttrandefrihet. Representanten för mediefrihet samarbetar med övriga institutioner och fältmissioner för att på ett tidigt stadium upptäcka problem relaterade till medier och yttrandefrihet och sedan i dialog med den berörda staten ta sig an problemen. RFoM sammanställer också uppgifter om inskränkningar i yttrandefriheten inom OSSE-området. har medierepresentanten fortsatt att uppmärksamma olika former av indirekt censur (strukturell censur, censur genom våld och mord) samt frågor kring ärekränkning och förtal. Rundabordsmöten om förtalslagar hölls . En studie om medier i flerspråkiga samhällen har genomförts. Medierepresentanten ägnar särskild uppmärksamhet åt situationen avseende mediernas frihet i . hölls en konferens i Bisjkek, , om massmedier i . Särskilda aktiviteter i har omfattat bland annat skoltidningar, reguljära konferenser i regionen och stöd till enskilda journalister. blev RFoM tvungen att upphöra med verksamheten vid kontoret i . Medierepresentanten har initierat projekt som "Freedom of the Media and Internet", "Media in " och ungdomsprojektet med dess mobila kulturcontainer som rullade genom . ordnades en konferens i om bruket av Internet för spridning av hatpropaganda. har medierepresentanten tagit upp fall om mord på en rysk journalist och kritiserat för förslaget om en regeringsstyrd uppförandekod för journalister och tidningar. RFoM har även kritiserat för att journalister förhindrats rapportera från höstens presidentval och för våld mot journalister i samband med demonstrationer efter presidentvalet. Vidare har och kritiserats för bristande mediefrihet, då journalister åtalats och fängslats för brott trots att anklagelserna varit uppenbart falska. Kritik har även riktats mot . Medierepresentanten har också varnat för att yttrandefriheten i hotas genom koncentrationen av mediekontroll hos den italienske Skr. 2003/04:82 premiärministern. Kritiken tillbakavisas oftast och medierepresentanten har anklagats för att överskrida sitt mandat. Som nämnts ovan anordnade HCNM och medierepresentanten en konferens i Baden om minoriteter och etermedier. 7Kontoret för samordnaren av ekonomi- och miljöverksamhet (OCEEA) Kontoret för samordnaren av ekonomi- och miljöverksamhet (OCEEA) upprättades och utgör en del av . från är samordnare, och under hans ledning arbetar ett tiotal tjänstemän, varav en svensk. Därtill verkar ett knappt tjugotal ekonomi- och miljötjänstemän ute i fältmissioner. Kontoret har till uppgift att stärka förmågan hos Permanenta rådet och övriga institutioner att hantera ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter av säkerhet. Kontoret skall öka samarbete med andra internationella organisationer verksamma inom området, stärka de ekonomiska, sociala och miljömässiga delarna av fältverksamheten, fördjupa samarbetet med parlamentariska församling och bredda kontakter med enskilda organisationer och näringslivet. Kontoret söker genom sin verksamhet identifiera och rikta uppmärksamhet mot ekonomiska förhållanden och miljöaspekter som utgör ett hot mot säkerhet och stabilitet. Kontoret fungerar som en katalysator och utarbetar projekt som sedan verkställs i samarbete med andra aktörer och internationella organisationer. har givit finansiellt bidrag till fas I och II av kontorets miljö- och säkerhetsinitiativprojekt i västra , , och södra . Inom ramen för dimension för ekonomi och miljö anordnas varje vår ett ekonomiskt forum i . Temat för det ekonomiska forumet 2003 var människohandel samt illegal handel med narkotika och lätta vapen: "Trafficking in Human Beings, Drugs, Small Arms and Light Weapons: National and International Impact". Det tolfte ekonomiska forumet i ordningen äger rum under rubriken "for up Institutional and Human Capacity for Economic Development and Co-operation". Vid i antogs ett särskilt beslut om utökade OSSE-insatser på polisområdet, bland annat i form av stöd till de deltagande staterna vad gäller polisreformer, institutionsbyggande och polisutbildning. Som ett led i genomförandet av Bukarestbeslutet har det inom inrättats en särskild polisenhet bestående av sex Skr. 2003/04:82 poliser, varav en svensk, under ledning av polisrådgivare Fyra fältmissioner på västra arbetar med polisfrågor, bland annat med utbildning av multietniska poliskårer. uppfyllde den utbildningsuppgift som organisationen gavs i (fredsavtalet ) om utbildning av ettusen poliser från den albanskspråkiga minoriteten i . Sammanlagt verkar cirka 160 internationella poliser i regi på västra , varav ett tiotal svenskar. första polisprojekt i inleddes i full skala . Polisprogrammet i inbegriper åtta projekt omfattande stöd till landets polisakademi, tekniskt bistånd samt utveckling av närpolisverksamhet. ställer en svensk polis till förfogande för verksamheten i . Polisfrågor har utvecklats till en viktig uppgift för och har verksamheten utvecklats och ytterligare projekt inletts i och södra . I bidrar OSSE- sekretariatets polisenhet med tekniskt bistånd för landets övergång till underrättelseorienterat polisarbete, och i respektive har man tagit de första stegen för att påbörja ett institutionsbyggande verksamhetsprogram för ländernas respektive polisväsende. Vidare har man undersökt möjligheterna att utbilda högre polistjänstemän från (inklusive och Abchasien) vid polisskola i (KPSS), som en del av OSSE- respektive FN-missionernas försoningsarbete i området. Sekretariatets polisenhet anordnade därtill ett polisexpertmöte i fokuserat på bekämpning av människohandel. bedriver en omfattande fältverksamhet på västra med för närvarande sex fältmissioner i , och , och inklusive Kosovo, samt . Av organisationens samlade budget för fältverksamhet går cirka 55 procent till denna region. Mandaten för de olika missionerna har formulerats utifrån situationen i varje enskilt land. Samtliga missioner är emellertid inriktade på demokrati- och institutionsbyggande i vid mening, vilket till exempel berör övervakning och stöd till genomförande av val, utveckling av massmedier, rättsväsende, mänskliga rättigheter och stöd till förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. Sammanlagt finns drygt 600 internationella tjänstemän i missioner på västra . En målsättning inom missionerna är att i utsträckning använda sig av nationell kompetens, i syfte att successivt kunna överlämna arbetsuppgifterna till nationella strukturer. Fortsatta minskningar av samtliga missioner kan därför förväntas i takt med att alltfler uppgifter övergår till lokala myndigheter. fältmissioner i området har kommit att spela en viktig roll i ländernas närmande till EU och den reformprocess som skall göra det möjligt för länderna att bli medlemmar i unionen. ställer tjänstemän och poliser till förfogande vid flera av missionerna på västra . Utöver personalbidrag till missionerna har också givit finansiellt stöd till projekt gällande minoritetsintegration, projekt för att medvetandegöra kvinnliga romska aktivister i frågor om människohandel samt utbildningsprojekt i Bosnien och om militärpolitiska uppförandekod. närvaro i inrättades 1997. Missionens verksamhet är inriktad på demokratisering, stöd till uppbyggnaden av en fungerande rättsstat och främjande av mänskliga rättigheter. fokuserade missionen särskilt på valreformarbetet samt frågan om återbördande av egendom. Missionen bidrog bland annat med juridisk rådgivning och medling i utarbetandet av lagstiftning inom dessa två områden. Den nya vallagen antogs av parlamentet , efter beredning i den kommitté med representanter för såväl regering som opposition som fått i uppgift att genomföra de rekommendationer om valreform som ODIHR utfärdat. Efter lokalvalen, som ägde rum , framhöll de internationella valövervakarna att valet markerade framsteg i riktning mot normer för demokratiska val, men konstaterade att flera brister behövde åtgärdas före kommande parlamentsval. Bristerna gällde särskilt de felaktiga röstlängderna, sammanräkningen av röster och oroligheter i några valdistrikt. Problemen ledde till politiska motsättningar och i vissa kommuner till omval. deltog med tre valobservatörer i ODIHR:s valövervakningsinsats vid lokalvalen. Missionen fortsatte sin verksamhet för att främja demokratisering och rättsstatens principer, och bistod regeringen i genomförandet av den nationella handlingsplanen mot människohandel. Inför har missionen aviserat att man avser öka ansträngningarna att bekämpa korruption genom att bedriva verksamhet som främjar gott samhällsstyre och öppenhet. OSSE-närvaron i har 38 internationella tjänstemän, varav en svensk. Utöver högkvarteret i finns fem fältkontor ute i landet. I likhet med de två föregående åren minskade antalet fältkontor . Chef för OSSE-närvaron är den finske ambassadören . OSSE-missionen i Bosnien och etablerades som en följd av att tilldelades en central roll i genomförandet av 1995. Missionen samarbetar nära med övriga internationella organisationer i och , såsom Höge representantens Skr. 2003/04:82 kontor (OHR), SFOR och FN. Ursprungligen var kärnområdena i missionens mandat valfrågor, demokratiuppbyggnad och mänskliga rättigheter samt militärpolitiska frågor. En översyn av det internationella samfundets samarbete i Bosnien och , och en viss omstrukturering av arbetsfördelningen, gjordes av () . OSSE- missionen fick utvidgade uppgifter bland annat inom utbildningsområdet. Missionen samordnar nu det internationella samfundets utbildningsstrategi i landet och samarbetar nära med såväl nationella som internationella aktörer för att reformera det bosniska utbildningsväsendet. Missionen har gjort omfattande insatser för att främja etnisk integrering och utarbeta en nationell, enhetlig läroplan för de bosniska, kroatiska respektive serbiska eleverna. nåddes konkreta framsteg, då en nationell ramlag för grundskole- och gymnasieutbildning liksom en enhetlig nationell läroplan antogs. Målsättningen inom området demokratiuppbyggnad är att främja demokratiutveckling genom upprättandet av professionell och transparent politisk verksamhet. Missionen har fokuserat på insatser riktade mot ungdomar för att öka deras deltagande i politiken. ökade missionen ansträngningarna för att bidra till reformeringen av den offentliga sektorn och dess administration. Missionen genomförde bland annat en granskning av de administrativa strukturerna i landets samtliga kommuner. Utifrån resultatet skall missionen utarbeta program för att bistå de lokala myndigheterna vad gäller reformer av bland annat systemen för de offentliga finanserna samt för personaladministrationen. Missionen ger dessutom stöd till upprättandet av demokratisk kontroll över försvarsmakten och arbetar för att främja respekt för mänskliga rättigheter. Det sker bland annat genom att undersöka och rapportera om brott mot mänskliga rättigheter samt att bidra till att skapa förutsättningar för flyktingåtervändande. Missionens huvudkontor ligger i med regionala center i , , och Tuzla samt 21 fältkontor. Missionen, som leds av den amerikanske ambassadören , har cirka 140 internationella tjänstemän, varav två är svenskar. utsåg dåvarande ordförandeland svensken till internationell ombudsman i Bosnien och i enlighet med . Mandatet för den internationella ombudsmannen löpte ut och denne ersattes då av tre nationella ombudsmän. Målsättningen är att de tre ombudsmannaämbetena skall föras samman till en nationell institution. och , inklusive Kosovo OSSE-missionen i statsförbundet och , tidigare , inledde sin verksamhet 2001. Missionens arbete är inriktat på stöd till uppbyggandet av demokratiska institutioner, mänskliga rättigheter, minoritetsfrågor, rättsväsende och massmedier samt förtroendeskapande åtgärder. Missionen stödjer reformering av rättsväsendet och övervakar nationella krigsförbrytarrättegångar. Missionen bistår också de nationella och lokala myndigheterna med råd och utbildning vad gäller bekämpning av organiserad brottslighet och korruption. fick OSSE-missionen det samordnande ansvaret för polisreformer i och bistår myndigheterna med att utveckla reformstrategier. Missionen har vidare ansvarat för en särskild multietnisk polisutbildning i södra . OSSE-missionen i landet har också ett kontor i . Ursprungligen inrättades kontoret av ODIHR 1997 för att övervaka och följa upp de parlamentariska val som hölls i . Verksamheten kom med tiden att breddas till att även omfatta allmänna demokratiseringsfrågor, stärkande av det civila samhället och översyn av delrepublikens lagstiftning. På grund av för lågt valdeltagande ogiltigförklarades samtliga tre. Presidentval hölls därför återigen . Valet förklarades ånyo ogiltigt på grund av att färre än av de röstberättigade deltog. ODIHR:s valövervakningsinsats, i vilken deltog med sex valobservatörer, konstaterade att genomförandet av valet skett i enlighet med internationella normer för demokratiska val, men riktade kritik mot de brister i vallagstiftningen som resulterat i en ändlös cykel av ogiltigförklarade val, som i sin tur riskerar leda till att kandidater väljer att bojkotta valen samt att valtrötthet breder ut sig i väljarkåren. höll också parlamentsval , närmare bestämt . deltog med sex observatörer i den internationella valövervakningsinsatsen. Precis som vid presidentvalet menade de internationella valövervakarna att valet genomförts i enlighet med demokratisk standard, men att landets vallag innehöll flera brister som behövde åtgärdas. Även i ägde val rum . Presidentval hölls efter att valet hade förklarats ogiltigt på grund av för lågt valdeltagande. Inte heller i februarivalet lyckades man uppnå villkoret om 50 procents deltagande, varför presidentvalet fick upprepas , då ett tillräckligt högt valdeltagande uppnåddes och en ny president kunde utses. ODIHR övervakade de båda valen och ansåg att valen i stort sett genomförts i enlighet med internationella normer för demokratiska val. Man noterade dock oppositionspartiernas bristande förtroende för de statliga institutionernas opartiskhet, och uppmanade landet att skapa förutsättningar för en kompetent och politiskt 1 Det nya statsförbundet bildades , då det federala parlamentet antog en ny författning. Landets tidigare namn ersattes då med statsförbundet och . deltog med tre observatörer i Skr. 2003/04:82 valövervakningsinsatsen vid presidentvalet . Den italienske ambassadören är chef för missionen, som består av 37 internationella tjänstemän, varav åtta är placerade i . Därtill verkar tolv internationella poliser i missionen. ställde en tjänsteman till förfogande vid missionens huvudkontor i samt två poliser till missionens verksamhet i . OSSE-missionen i Kosovo (OMIK) är alltjämt största. OMIK etablerades 1999 som en del av den internationella civila FN-närvaron (Mission in Kosovo), som inrättades genom 1244. Inom har OSSE-missionen givits huvudansvaret för frågor rörande demokratisering och institutionsbyggande, mänskliga rättigheter, massmedier och val. Minoritetsfrågor utgör en viktig del av arbetet med mänskliga rättigheter. OSSE-missionen har även ansvar för () som utbildar och certifierar en lokal multietnisk poliskår. Vid utgången av 2003 hade skolan utbildat och utexaminerat drygt 6 200 poliser, vilket var det antal man förutsatt sig att utbilda fram . Den av utbildade polisen tar nu gradvis över FN- polisernas uppgifter i Kosovo. Grundutbildningen vid polisskolan fortsätter jämte vidareutbildning och utbildning av polisinstruktörer. En viktig uppgift för missionen är valfrågor. Inför parlamentsvalet som skall äga rum arbetar missionen intensivt med att utbilda och stödja Kosovos centrala valkommitté i organiserandet av valen. Bland missionens prioriteringar ingår också att tillsammans med bidra till att förbättra det politiska klimatet i Kosovo samt stödja och stärka kapaciteten hos den lokala administrationen, , liksom att bistå i genomförandet av nödvändiga reformer. Missionen kan förväntas få flera uppgifter inom ramen för den FN-ledda process som syftar till att Kosovo skall uppfylla vissa grundkrav för ett civilt samhälle, Standards for Kosovo, främst avseende demokratisering samt minoriteters rättigheter. har givit bidrag till den fond som missionen administrerar och som finansierar projekt syftande till att förbättra förhållandena i minoritetssamhällen i Kosovo. Huvudkontoret för missionen ligger i . Därutöver finns nio regionala OSSE-kontor samt ett flertal fältkontor. Missionens omfattning har minskats och uppgick vid slutet av 2003 till drygt 200 internationella tjänstemän. ställde tio svenskar till missionens förfogande, varav en av dem är chef för ett av regionkontoren. Fyra av svenskarna var polisinstruktörer vid polisskolan. OSSE-missionen leds av den franske ambassadören . OSSE-missionen i inrättades 1996 med ett mandat inriktat på mänskliga rättigheter, rättsstatens principer samt förtroendeskapande åtgärder mellan landets befolkningsgrupper. Verksamheten är inriktad på att stödja den kroatiska regeringens genomförande av de internationella åtaganden landet har gjort inom dessa områden. Missionens konkreta arbete fokuserar framför allt på frågor relaterade till flyktingåtervändande och minoritetsrättigheter i samarbete med HCNM. Stöd till reformering av rätts- respektive polisväsendet är andra viktiga frågor. OSSE-missionen samarbetar nära med den europeiska kommissionens delegation i och har fått en viktig funktion att fylla i närmande till EU. lämnade in landets medlemskapsansökan till EU och OSSE-missionen bidrar genom sin verksamhet till att stödja i genomförandet av nödvändiga reformer inför ett framtida EU-medlemskap. har avsevärda framsteg gjorts vad gäller landets lagstiftning, som på en rad områden reviderats för att uppfylla internationella normer. Genomförande av reformerna blir under nästkommande år den stora uppgiften för regering och myndigheter, till exempel vad gäller bestämmelserna om nationella minoriteters representation i rätts- och polisväsendet, nationell lagföring av krigsförbrytare samt flyktingåtervändande, inklusive frågan om återbördande alternativt ersättning av egendom. Det parlamentsval som ägde rum ansågs av ODIHR:s valövervakningsinsats ha genomförts i enlighet med demokratiska normer. Man pekade dock på vissa brister, bland annat avseende den begränsade tillgängligheten till vallokaler för flyktingar utanför landet. OSSE-missionen leds av den svenske ambassadören . Antalet internationella tjänstemän vid missionen uppgår till ett drygt sextiotal. ställer en polis till missionens förfogande. Utöver huvudkontoret finns tre regionala center i Knin, Vukovar och Sisak samt sju fältkontor. 9.1.5Makedonien (f.d. jugoslaviska republiken ) OSSE-missionen i inrättades 1992 med ett mandat inriktat på att förhindra spridning av konflikter från övriga delar av det till , och är därmed den OSSE-mission som funnits längst på plats. uppstod en allvarlig konflikt mellan den slaviskspråkiga befolkningsmajoriteten och den albanskspråkiga minoriteten i landet. Missionen utökades då kraftigt för att bland annat bistå med övervakning av gränsområdena i norra . slöts ett fredsavtal, det så kallade , mellan ledarna för landets politiska partier.