prop · GS0311 · 2004-09-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2004/05:11 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen redovisas regeringens förslag och bedömningar när det gäller förskolans kvalitet och utveckling. Förskolans uppdrag, i enlighet med läroplanen, kvarstår oförändrat. Förskolan bör dock bli en egen skolform som har gemensamma övergripande mål med övriga skolformer samt ledas av en rektor som skall samordna det pedagogiska arbetet inom sitt ansvarsområde. Lärare med lärarexamen bör ha det övergripande ansvaret för barnens utveckling och lärande i förskolan. Därutöver kan det finnas annan personal, t.ex. barnskötare. Förskola bör inte kunna ersättas med annan verksamhetsform mot vårdnadshavarens vilja. Kommunen bör sträva efter att tillgodose vårdnadshavarnas önskemål om familjedaghem. Vidare gör regeringen bedömningen att samverkan mellan hem och förskola behöver stärkas genom att personal och föräldrar genomför utvecklingssamtal minst en gång varje halvår samt genom att inflytanderåd inrättas där föräldrar kan komma till tals. Regeringen avser att återkomma till med den lagtekniska utformningen av samtliga dessa områden i en proposition med anledning av Skollags- kommitténs betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121), vilken kommer att innehålla förslag till ny skollag. budgetproposition (prop. 2004/05:1) har medel avsatts för ett särskilt statsbidrag som skall lämnas till kommunerna för personalförstärkningar i förskolan, motsvarande kostnaden för anställning av 6 000 förskollärare, barnskötare och annan personal. Det omfattar första året och andra respektive tredje året. Därefter skall medlen inordnas i det generella statsbidraget. Regeringen föreslår i denna proposition vilka särskilda villkor som skall gälla för bidraget. Bidraget skall fördelas med barnomsorgsmodellen i det kommunala skatteutjämningssystemet som grund. För att få del av bidraget skall en kommun använda bidraget till att öka personaltätheten i förskolan jämfört med kommunens genomsnittliga personaltäthet . Enligt regeringens bedömning behöver förskolans läroplan förstärkas för barn med annat modersmål än svenska och förskolans jämställdhetsarbete breddas och fördjupas. Slutligen redovisas regeringens avsikt att införa en skyldighet för kommunerna att upprätta kvalitetsredovisningar för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. I propositionen föreslås att regeringen genom ändringar i skollagen (1985:1100) bemyndigas att meddela föreskrifter för uppföljning och utvärdering av förskole- verksamheten och skolbarnsomsorgen. Lagändringen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut.................................................................. Ärendet ...............................................................och dess beredning Barnen ..............................................................................har ordet Barngruppernas storlek och personaltäthet Statsbidrag ................................................till personalförstärkning Förskolan .........................................................som egen skolform Personalen .....................................................................i förskolan Personalförsörjning ....................................................för förskolan Familjedaghem .................................................och öppen förskola Jämställdhet ...................................................................i förskolan Föräldrarna .......................i förskolan samverkan och inflytande Systematiskt kvalitetsarbete i förskoleverksamheten och Allmänna råd om kvalitet i förskolan 16.2Kvalitetsredovisning för förskoleverksamheten och 16.3Bemyndigande att meddela föreskrifter om Förteckning över remissinstanserna samt en sammanställning av remissyttranden över 1999 års skollagskommittés betänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) .. 81 Förteckning över remissinstanserna samt en sammanställning av remissyttranden över (Ds 2003:46). Förteckning över remissinstanserna samt en sammanställning av remissyttranden över promemorian Skyldighet att lämna uppgifter om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (U2002/4328/S)... 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den dels antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100), dels godkänner vad regeringen föreslår om statsbidrag till kommuner för personalförstärkning i förskolan (avsnitt 7). Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 § och 15 kap. 11 § skollagen (1985:1100)1 skall ha följande lydelse. För barn och ungdomar anordnar det allmänna utbildning i form av förskoleklass, grundskola och gymnasieskola samt vissa motsvarande skolformer, nämligen särskola, specialskola och sameskola. Förskoleklassen, , gymnasieskolan, särskolan, special- skolan och sameskolan bildar det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Dessutom finns det särskilda utbildningsformer som anordnas av det allmänna för dem som till följd av sjukdom eller av annat skäl inte kan delta i skolarbetet inom det offentliga skolväsendet. Det allmänna anordnar också Det allmänna anordnar också pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk verksamhet i form av gäller i denna lag endast gäller i denna lag endast bestämmelserna i 1 kap. 2 a §, 2 a bestämmelserna i 1 kap. 2 a §, 2 a kap. och 15 kap. 5 §. kap. samt 15 kap. 5 och 11 §§. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldig- het för skolhuvudmannen att lämna sådana sakuppgifter om skolverksamheten och sådan verk- samhetsredovisning som behövs för uppföljning och utvärdering av verksamheten. 1Lagen omtryckt 1997:1212. 2Senaste lydelse 2003:415. 3Senaste lydelse 2002:159. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldig- het för skolhuvudmannen att lämna sådana sakuppgifter om skolverksamheten och sådan verk- samhetsredovisning som behövs för uppföljning och utvärdering av verksamheten. Detsamma gäller skyldighet för en kommun att lämna sakuppgifter om verksam- heten och sådan verksamhetsredo- visning som behövs för uppföljning och utvärdering av förskolverk- samheten och skolbarnsomsorgen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får också Prop. 2004/05:11 meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmannen för en fristående skola att lämna ekonomisk redovisning över verksamheten. Regeringen får vidare meddela föreskrifter om vite för den som inte följer bestämmelserna om uppgiftsskyldighet i första eller andra stycket. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Prop. Regeringen bemyndigade dåvarande skolministern att tillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag att göra en översyn av skollagsstiftningen (dir. 1999:15). Genom tilläggsdirektiv den 31 (dir. 2002:9) medgavs kommittén förlängd tid med att redo- visa sitt uppdrag. Kommittén antog namnet skollagskommitté. Kommittén överlämnade betänkandet Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) som därefter har remiss- Förslagen i betänkandet kommer att behandlas i en proposition med förslag till ny skollag som regeringen avser att förelägga Som en del av kommitténs uppdrag ingick att utreda om och i så fall föreslå hur förskolan kan bilda en egen skolform inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Kommittén hade vidare i uppdrag att analysera och definiera de termer som används i skollagen, t.ex. skola/skolform, undervisning och pedagogisk verksamhet. ning över remissinstanserna samt en sammanställning av remiss- yttrandena i dessa delar finns i bilaga 1. tillsatte chefen för en arbetsgrupp (U2003/1238/DK) inom med uppgift att utreda möjligheten till utökat och reellt barn-, elev- och föräldrainflytande i förskola, fritidshem, skola och vuxenutbildning. Arbetsgruppen redovisade sitt uppdrag i promemorian Var-dags-inflytande i förskola, skola och vuxenutbildning (Ds 2003:46). Arbetsgruppens förslag har därefter remissbehandlats. över remissinstanserna samt en sammanställning av remissyttrandena i de delar som rör förskolan finns i bilaga 2. beslutade regeringen att en delegation skulle tillsättas med främsta uppgift att lyfta fram, förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet i förskolan. (dir. 2003:101). De principiella ställningstagandena i form av regeringens bedömning behandlas i de delar som rör förskoleverksamheten i föreliggande I regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 2001/02:188) aviserades att regeringen avsåg att ta initiativ för att införa kvalitetsredovisningar i förskoleverksamhet och remitterades en inom Utbildnings- departementet upprättad promemoria i frågan Skyldighet att lämna uppgifter om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (U2002/4328/S). En förteckning över remissinstanserna samt en sammanställning av remissyttrandena finns i bilaga 3. ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100) aviserades att ett riktat statsbidrag till kommunerna för att utöka personalen i förskolan med 6 000 personer skulle införas samt att regeringen avsåg att återkomma med en förskoleproposition , där stödets närmare utformning skulle komma att presenteras. Förskoleministern har i brev till landets förskolor inbjudit barn att rita och berätta vad de tycker är bra eller dåligt i sina förskolor och vad som kan bli bättre. Dessutom har 22 lärarstuderande intervjuat 169 förskolebarn. En sammanfattning av materialet finns i Prop. 2004/05:11 avsnitt 5, Barnen har ordet. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den social- demokratiska regeringen, och . Lagförslaget avser inte sådana frågor som faller inom Lagrådets gransk- ningsområde. Yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats. Förskolan är till för barnens egen skull och lägger grunden för det livs- Förskolan skall vara rolig, trygg och lärorik för alla barn Från förskolan skall flickor och pojkar komma med självkänsla och tillit till sin egen förmåga, med nyfikenhet och lust att lära och med rika erfarenheter av att utvecklas i samspel med andra barn. Förskolan har blivit en självklar del av det moderna, generella välfärdssamhället, som gör det möjligt för föräldrar att förena föräldra- skap med förvärvsarbete och studier. Genom ett omfattande reformarbete har tillgängligheten ökat, avgifterna sänkts och nya grupper av barn fått del av verksamheten. Förskoleverksamheten är solidariskt finansierad med allmänna medel och vänder sig till alla barn, oavsett familjernas ekonomiska och sociala bakgrund eller var i landet de bor. giftsfri förskola har införts för alla barn . Sedan förskolan, genom läroplan, blivit en del av utbildnings- systemet har det pedagogiska perspektivet på verksamheten kommit i Förskolans resultat kan inte längre enbart mätas i andelen in- skrivna barn och platskostnader. Genom införandet av en läroplan för förskolan har det pedagogiska uppdraget förtydligats och verksamheten fått mer preciserade nationella mål. Detta ställer förskolan inför nya utmaningar. är den av regeringen nu mest prioriterade frågan för förskolan. Kvalitet i förskolan har flera aspekter. Det handlar om vilka förut- sättningar verksamheten ges, på vilket sätt det pedagogiska arbetet utförs och med vilken måluppfyllelse förskolan genomför sitt uppdrag. Den kanske allra viktigaste förutsättningen för förskolans kvalitet är att det finns kompetent personal i tillräcklig omfattning, så att barngrupp- erna inte blir för stora och personaltätheten blir tillräckligt hög. för de yngsta barnen och för barn i behov av särskilt stöd är detta av- Även det pedagogiska ledarskapet är av stor betydelse för en väl fungerande förskola. En av de viktigaste satsningarna på förskolans kvalitet är därför det riktade statliga bidraget till kommunerna för att anställa 6 000 nya förskollärare, barnskötare och annan personal från och Omsorg, utveckling och lärande i ett förskolepedagogiskt perspektiv innebär att se till hela barnet och dess behov. håller mål att sträva mot som anger vilken inriktning det pedagogiska arbetet skall ha inom olika områden. Däremot finns inga mål att uppnå som anger nivåer för vad barn skall kunna eller prestera vid olika Det är kvaliteten på det pedagogiska arbetet som målupp- fyllelsen skall bedömas utifrån inte barns prestationer. blir en tydligare del av utbildningssystemet får inte innebära att synen på barnet eller på förskolans uppdrag förändras. Barn i förskolan är barn, Det är viktigt att förskolan behåller och vidareutvecklar sitt förskolepedagogiska förhållningssätt, där omsorg och lärande bildar en helhet, med leken som grund och barnet i centrum. Förskolan är till för alla barn och speciellt viktig för barn i behov av särskilt stöd för sin utveckling. Det finns tendenser som visar att när barngrupperna blir större och personaltätheten minskar ökar antalet barn i som behöver särskilt stöd. avseenden är därför viktigt, inte minst för dessa barn. Tidiga insatser som ges i förskolan kan förebygga problem som annars skulle uppstå i skolan. Förskoleverksamheten skall präglas av pedagogisk mångfald och val- frihet. Verksamheten bedrivs i olika former och med olika inriktningar, vilket också läroplanen ger utrymme för. och enskild för- skoleverksamhet har ett gemensamt uppdrag att tillgodose olika föräldrars och barns behov. Det är inte i konkurrens utan i samverkan som förskoleverksamheten kan utvecklas. Enskilda huvudmän för för- skolan skall bidra, som en del av det samhälleliga utbildningsuppdraget, till barns utveckling och lärande. Därför skall samma ekonomiska för- utsättningar, bidrag och avgifter, råda i all förskoleverksamhet. Föräldrarna är förskolans viktigaste samtalspartner. Ett väl utvecklat föräldrasamarbete, byggt på förtroende och respekt, är också en kvalitets- fråga för förskolan. Regelbundet genomförda, väl förberedda samtal om barns trivsel, utveckling och lärande behöver föras i förskolan. Men för- äldrarna kan också bidra till förskolans kvalitet genom att de, till- sammans med personal och andra berörda, ges nya former för inflytande. Förskolan är en del av samhället och blir ofta en kontaktpunkt i bostadsområdet. Genom närhetsprincipen, som innebär att de flesta barn går i en förskola nära hemmet, kan grannskapskontakter utvecklas mellan barnfamiljerna. Förskolans verksamhet berikas av samverkan med andra resurser i närsamhället, såsom bibliotek, barnavårdscentral, äldreboenden och kulturföreningar. Många barn i förskolan har utländsk bakgrund. Förskolan är en mötesplats för barn och vuxna från många skiftande kulturer. Ofta blir förskolan det första mötet med det svenska samhället. Därför spelar den en viktig integrationspolitisk roll. Barn skall ha tillgång både till sitt modersmål och det svenska språket och kunna utveckla en dubbel kulturell tillhörighet. Frågan om den mångkulturella förskolans möjlig- heter att tillvarata barnens resurser på bästa sätt är mycket angelägen. Ett annat utvecklingsområde för förskolan handlar om jämställdhet. Hur flickor och pojkar blir bemötta i förskolan har stor betydelse för hur de kommer att betrakta sig själva och varandra och för deras framtida möjligheter att utveckla sina individuella förmågor, oavsett kön. En delegation för jämställdhet i förskolan har inrättats, som skall bidra till ett aktivt utvecklingsarbete och ökad kompetens inom detta område. Förskoleverksamheten har i sitt uppdrag en social dimension som måste värnas. Till denna hör att bidra till trygga och goda uppväxtvillkor för alla barn, att utjämna skillnader i förutsättningarna för olika bostads- områden och miljöer genom en medveten och flexibel resursfördelning och att ge barn som är i behov av det särskilt stöd. Den pedagogiska praktiken och dess förutsättningar behöver synlig- göras, jämföras och diskuteras i förskolan. En dialog måste kunna föras mellan föräldrar och personal, mellan förskola och kommun och mellan kommun och stat om förskolans kvalitet och hur den kan vidareut- vecklas. I detta syfte behöver varje förskola och varje kommun utvärdera och dokumentera sin verksamhet samt upprätta årliga kvalitetsredo- visningar på basis av detta. Staten och kommunerna har ett gemensamt ansvar för förskolans ut- veckling. Arbetet med förskolans kvalitet måste fokusera på det som är möjligt att utveckla och förbättra på nationell eller lokal nivå. skolverk och Myndigheten för skolutveckling kommer att behöva Prop. 2004/05:11 prioritera förskolans olika kvalitetsaspekter i inspektioner, uppföljningar, utvärderingar och utvecklingsinsatser. Kvaliteten är nu förskolans viktigaste fråga. För att också barn själva skall få säga sin mening om förskolan och kvaliteten har förskoleministern i ett brev till landets alla förskolor, inbjudit barn att rita och berätta vad de tycker om sin förskola vad som är bra och dåligt och vad som kan bli bättre. gavs 22 lärar- studenter vid lärarutbildningarna i , och i uppdrag att intervjua förskolebarn i samma syfte. 169 barn intervjuades . De flesta av barnen var när intervjuerna gjordes, men fyra- och treåringar finns också med. Sammanställningen av intervjuerna kan inte ses som något vetenskap- ligt eller empiriskt underlag utan är att betrakta som bilder av förskolan ur ett barnperspektiv med röster från barnen själva. Som sådana finns det dock mycket uppriktiga och talande exempel på hur barnen uppfattar sin tillvaro i förskolan. Nästan alla barn, såväl flickor som pojkar, uttryckte sin glädje och för- tjusning över förskolan och kamraterna de hade där. De kunde lätt be- skriva allt som var bra och roligt och det som var särskilt roligt i stunden var också det man ville göra ännu mer av. Svårare hade barnen att beskriva det som inte var bra och många barn kunde inte komma på något alls. Det mest slående är den enstämmighet med vilken barnen hävdar att det bästa med förskolan är att man får leka. Leken framstår som helt avgörande för barnen, det som deras tillvaro kretsar omkring. Barnen leker, ute och inne, de leker sina favoritlekar och de hittar på nya lekar. I leken är barnen uppfinnare, konstnärer, forskare: hittade en grej som man kan leka affär med! Det är jättejätteroligt att leka med mina kompisar här, tycker , . Det bästa är att man får leka så mycket man vill, att man får vara med. Det är mycket kuligare att leka med någon än leka ensam. Vad är roligast? Det är nästan allting, det känns som man liksom badar utan vatten, säger , . Roligast är att göra utflykter, säger , , för då kan man leka på nya ställen. När jag leker ensam pirrar det i magen. Det är inge kul. Men när man får vara med nån är det sommar i magen, förklarar , . Det bästa med dagis är att man får vara ett barn! Att man får leka kurragömma, klättra i klätterställningen och sånt annat fillijox, att man får leka med sina kompisar, säger , . Och tråkigt är det, säger många barn, när man inte får vara med i leken eller när bästisen inte är där. Vad är roligast att göra på förskolan? Det är många olika saker: läsa böcker, skriva, räkna, rita och måla, spela spel, snickra, bygga, spela rockmusik, äta frukt och sjunga, gräva, leka ute, spela data, fotboll, bandy, cykla, gunga, klä ut sig, spela teater, pussel, samlingarna och mycket annat. , , tycker att det roligaste är när det blir café, för då bakar man och det är kul när man får fika och så kommer föräldrarna och tittar på saker man gjort. , , tycker mest om att skriva. Hon skriver och Prop. 2004/05:11 skulle vilja skriva ännu mer. Det hon skriver mest är brev. tycker det är roligt att måla och hon målar . Hon vill måla ännu mer. målar och ritar så mycket att hon själv tycker att det kan bli jobbigt. Då kan man rita vad som helst. I går lärde jag mig att rita en tandställning. Det framgår tydligt i barnens svar att det finns skillnader mellan vad flickor och pojkar vill leka och göra. Många pojkar tycker om att leka med dinosaurier och bilar, spela fotboll och andra lagsporter. Flickor vill leka med dockor, både Barbie och mamma-pappa-barn, måla, rita och pyssla. Men både flickor och pojkar tycker om att leka utomhus, klättra och hoppa. Och både flickor och pojkar tycker om att spela spel, särskilt datorspel och tycker att det är tråkigt att man inte får göra det mera. tycker om att bygga med LEGO, men har lagt märke till att det bara finns gubbar i lådan. Det finns inga tjejer i LEGOT! Flickorna kommenterar ibland att pojkarna är bråkiga. En flicka som skulle vilja leka med pojkarna tycker att dom är töntiga när hon inte släpps in i leken. Vad är tråkigast i förskolan? Ja, det som kan vara roligast för någon kan vara tråkigast för någon annan. Flera barn tycks uppleva att tiden är för kort för allt man vill hinna med. Tråkigt är det att gå hem just när allt är som roligast. Att väva är dötråkigt. Det tar så och jag måste hinna leka innan mamma kommer och hämtar mig, förklarar , . Städa det är pyton, man måste ta grejor hit och dit, säger . Och i det är det många barn som instämmer. Tråkigt är det också att stå i kö och hämta sitt städkort, när man är 21 barn och det tar tid. Tråkigt är att rita teckningar till alla dom som skall sluta. Att man ibland måste vara tyst det är jobbigt. Samlingen, för jag bara tramsar. Att vara ute när det regnar. Men allra tråkigast är det när man bråkar och slåss. Både när man gör det själv och när andra gör det. Och tråkigt är det när man blir retad eller knuffad och personalen inte märker det. Särskilt pojkar ger uttryck för detta. Ett par barn tycker att det är jobbigt i förskolan att klä på och av sig själv och att klara sig på toa själv. Personalen finns i bakgrunden i barnens svar. Det är personalen, i barnens ögon som är tryggheten, som sätter upp reglerna för vad man får och inte får göra och tillrättavisar. Men personalen har inte alltid tid. Bara i samlingen, då har dom tid! Barnen vill inte att de bestämmer för mycket. tycker inte om när fröknarna tjatar på barnen. är det väldigt mycket tjat! tycker det skulle vara kuligt om fröknarna var med och lekte . Får dom det? Men , , säger att det bästa med dagis är fröknarna och att de bestämmer så att barnen inte slåss. Det är bra att dom finns. Om dom inte fanns skulle man göra saker som inte är bra. Och , , säger att han mest gillar att kramas med sin mamma, men att han ibland gosar med fröken för att hon är så mjuk. lär man sig något på förskolan? Man lär sig att vara duktig Prop. 2004/05:11 så klart, och snäll. Varför är man på förskolan? För man är barn. Förskolan har genomgått stora förändringar sedan den kraftiga ut- byggnaden startade . Från att ha omfattat ett fåtal barn kommer i det närmaste alla barn att ha gått i förskola innan de börjar skolan. Under 20012002 ökade tillgängligheten ytter- ligare när barn till arbetslösa och föräldralediga fick rätt till förskole- verksamhet och allmän förskola infördes för fyra- och femåringar. Förskolan har byggts upp som en del av familjepolitiken, för att skapa trygga och goda uppväxtvillkor för barn, som föräldrar skall kunna förena föräldraskap och förvärvsarbete. En genomgripande för- ändring blev förskolans övergång till ett mål- och resultatstyrt utbildningssystem. Förskolan som det första steget i ett sammanhållet utbildningssystem för barn och unga, integrationen mellan förskola, skola och fritidshem samt de pedagogiska aspekterna på förskolans verksamhet har kommit i fokus. Införandet av en läroplan för förskolan innebär mer preciserade mål för verksamheten som delvis är gemensamma med mål. Det finns både det som förenar och det som skiljer förskolans och skolans uppdrag. Förskoleverksamhetens tidigare koppling till föräldrars förvärvsarbete eller studier innebar att vissa grupper av barn inte fick tillgång till förskolan. Särskilt allvarligt blev detta då arbetslösheten drabbade många familjer. För barnen innebar det inte sällan att de förlorade sina platser i förskolan. Rätt till förskola, oavsett familjens situation, hade då endast sexåringarna och barn i behov av särskilt stöd.