prop · GR031d20 · 2004-01-01 00:00:00 — Från distributionskontot förs medel till programföretagen som motsvarar kostnaderna för TV- distribution via både analoga och digitala marksändningar för SVT och UR. Det successivt ökande underskottet på distributionskontot som uppkommer under uppbyggnadsskedet täcks genom lån i . När TV-sänd- ningarna i det analoga marknätet upphör skall betalningarna från rundradiokontot till distributionskontot fortsätta till dess att underskottet är återbetalt. För att lånemodellen skall vara i balans krävs att återbetalning av lånet inleds innan räntekostnaderna för lånet överstiger det överskott som uppstår vid avvecklingen av det analoga marknätet. Tabell 5.11 redovisar den bedömning av distributionskontots utveckling som gjordes vid ingången av tillståndsperioden. Utfallet ligger väl i linje med den bedömningen och resultatet uppgick vid utgången av året till minus . Tabell 5.11 Distributionskontots bedömda utveckling 20022005 Medel till SVT och UR Beräknad ränta () Mot denna bakgrund föreslås att bemyndigar regeringen att besluta om lån i för att finansiera underskottet på distributionskontot . Regeringen bedömer att det ackumulerade underskottet kommer att uppgå till högst . För att låneutrymmet skall täcka en eventuellt högre räntenivå än är det av regeringen föreslagna beloppet något högre än det som anges i tabellen. Regeringen föreslår även att förs från rundradiokontot till distributionskontot. Vidare föreslås att SVT anvisas högst och UR högst från distributionskontot . Beloppen kan komma att justeras nedåt beroende på de avtal om distribution som skall slutas mellan SVT och UR och . Regeringens förslag: TV-avgiften höjs med per helår fr.o.m. . Skälen för regeringens förslag: beslut om nya riktlinjer för de tre radio- och TV- företagen i allmänhetens tjänst (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268) innebar att det särskilda kompensationsindexet för public service-företagen SR- index togs bort. sker en årlig uppräkning av företagens ordinarie medelstilldelning . Antalet registrerade TV-avgifter hos radiotjänst i () uppgick till i genomsnitt 3 383 000 stycken. Betalningseffektiviteten definierad som det totala antalet inbetalningar i förhållande till fakturerade TV- avgifter var . Rundradiokontots resultat uppgår till minus vilket innebär en förbättring med jämfört med . Det ackumulerade resultatet för rundradiokontot uppgick vid utgången av 2002 till minus . Regeringen angav i propositionen Radio och TV i allmänhetens tjänst 20022005 att regeringen räknar med att TV-avgiften kommer att behöva höjas även för att rundradiokontot skall komma i balans . Regeringen föreslår att TV- avgiften höjs med till per helår fr.o.m. . Den av regeringen föreslagna höjningen av TV-avgiften med innebär en nödvändig förstärkning av rundradiokontot för att förbättra kon- 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringens förslag om TV-av- giften förutsätter en ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift. Den föreslagna höjningen är av sådant slag att regeringen inte ansett det nödvändigt att, utöver kontakter med SVT, inhämta ytterligare upplysningar i ärendet. Förslag till lag om sådan ändring redovisas under avsnitt 2 Lagförslag. Lagförslaget berör i och för sig ett sådant ämne som avses i 8 kap. 18 § regeringsformen. Eftersom det endast är fråga om en ändring av beloppets storlek anser regeringen att lagändringen inte är av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande behöver inhämtas. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att på marknadsmässiga villkor tillhandahålla en kredit hos i syfte att täcka eventuella tillfälliga likviditetsbehov på rundradiokontot intill ett belopp av . Skälen för regeringens förslag: Radiotjänst i () förvaltar rundradiomedlen, dvs. de medel som uppbärs enligt lagen (1989:41) om TV-avgift. RIKAB ansvarar för likviditetsplanering och utbetalningar från rundradiorörelsens resultatkonto (rundradiokontot) hos . RIKAB skall också redovisa medelsförvaltning och upplåning samt bedömningar som kan ligga till grund för statsmakternas beslut om de ekonomiska villkoren för rundradiorörelsen. Om ingen behållning finns på rundradiokontot har staten genom tidigare på marknadsmässiga villkor tillhandahållit en kredit. En sådan situation kan uppkomma t.ex. när influtna TV-av- gifter tillfälligt inte räcker till de av beslutade medelsanvisningarna. För att staten skall kunna tillhandahålla en kredit krävs bemyndigande. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att på marknadsmässiga villkor tillhandahålla en kredit om högst hos i syfte att täcka rundradiorörelsens eventuella tillfälliga likviditetsbehov. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 6 Politikområde 29 Ungdomspolitik Den svenska ungdomspolitiken är sektorsövergripande och omfattar alla de samhälleliga beslut och åtgärder som påverkar villkoren för ungdomar. Ambitionen är att skapa ett helhetsperspektiv utifrån den enskilde unges situation och att underlätta samverkan mellan olika sektorer som har betydelse för utvecklingen av ungdomars villkor. Ungdomspolitiken berör och be- rörs av en lång rad politikområden. Ungdomspolitiken har också åtskilliga beröringspunkter med barnpolitiken särskilt vad avser frågor om inflytande och delaktighet. Utvecklingen av ungdomars villkor följs upp av . Inom det ungdomspolitiska området finns anslagen och Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom politikområdet 29:2 Bidrag till nationell och internationell Totalt för Politikområde 29 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 beslutade om följande mål för den nationella ungdomspolitiken (prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000KrU4, rskr. 1999/2000:53). Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv, ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet och ungdomars engagemang, inflytande och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs. I syfte att systematisera och konkretisera uppföljning och analys av utvecklingen av ungdomars villkor och ungdomspolitiken beslutar regeringen om delmål kopplade till en rad olika politikområden. lämnar en redovisning av hur de ungdomspolitiska delmålen uppnås. har också till uppgift att återkommande, , till regeringen redovisa en fördjupad analys av hur ungdomspolitiken utvecklas. Denna analys skall ligga till grund för regeringens redovisning till . Ungdomstiden har ett egenvärde som en period i livet som präglas av livslust/positiv drivkraft och utveckling. Ungdomstiden är även som i hög grad präglar individens fortsatta levnad. Det är först som individen ges möjlighet till egna ställningstaganden och beslut som påverkar livet i stort. Den nationella ungdomspolitiken syftar till att utifrån ett helhetsperspektiv belysa den enskilde ungdomens situation samt att tvärsektoriellt arbeta för att förbättra ungdomars levnadsvillkor. Regeringen kommer att till lämna en redovisning med syftet att förbättra det ungdomspolitiska styrsystemet och få ett bättre underlag för prioriteringar inom ungdomspolitiken. Den tidsperiod som ungdomstiden omfattar har successivt förlängts. Ungdomstiden kan ses som tiden från att puberteten infaller till dess att man etablerar sig på arbetsmarknaden, bildar familj m.m. Denna livsfas har flyttat nedåt i åldrarna genom att barn jämfört med för några decennier sedan blir fysiskt vuxna snabbare och också har en betydligt mer omfattande kunskap om omvärlden genom massmedia, som TV och Internet m.m. genom att betydligt flera studerar vidare på högskola och universitet som många ungdomar har svårt att få en fast anställning. Den demografiska utvecklingen kommer framledes att ställa stora krav på den offentliga sektorn. /2003 fanns 1 290 130 ungdomar i åldrarna . Bland dessa var 660 661 unga män och 629 469 unga kvinnor. Ungdomsgruppen kommer successivt att öka under detta decennium för att vara som störst /10, varefter antalet ungdomar kommer att minska. Ökningen i denna åldersgrupp beräknas enligt aktuella prognoser från att uppgå till 145 900 ungdomar eller . Denna ökning av ungdomsgruppen påverkar i hög grad statens och kommunernas planering, bl.a. dimensioneringen av utbildning, fritidsaktiviteter, bostäder m.m. Ungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ett självständigt liv För att detta mål skall uppnås är det viktigt att unga människor kan studera eller få jobb, ordna ett eget boende samt ha en meningsfull fritid. Dessutom är en god hälsa av stor betydelse. Att ha gått ut gymnasiet med slutbetyg har utvecklats till att bli en inträdesbiljett för förvärvsarbete och etablering i vuxenlivet. Regeringen ser det som ytterst angeläget att höja andelen elever som går ut gymnasiet med slutbetyg och att det utvecklas alternativa studie- och praktikformer för att ge alla möjlighet att få del av gymnasieutbildning. Samhället måste i högre grad ta till vara alla unga människors kompetens inom olika områden. Av denna anledning har Allmänna arvsfonden prioriterat projekt som syftar till att finna nya metoder att öka ungdomars tillträde till arbetsmarknaden. Inom ramen för dessa projekt prioriteras särskilt ungdomar från socioekonomiskt utsatta miljöer, ungdomar med utländsk bakgrund samt ungdomar i glesbygd. Antalet arbetslösa ungdomar har ökat . har också antalet ungdomar som går på olika arbetsmarknadsprogram minskat. Dessutom tyder rapporter från kommunerna på att det har skett en viss minskning av antalet platser inom den kommunala vuxenutbildningen, bl.a. beroende på att , som särskilt projekt, har upphört. Vidare har antalet ungdomar som varken studerar, arbetar eller är anmälda på arbetsför- Regeringen ser med oro på denna utveckling och avser att vidta ytterligare åtgärder för att ungdomars sysselsättning skall öka. Regeringen har tillsatt en särskilt utredare som dels skall kartlägga gruppen ungdomar i åldern som inte studerar och inte heller återfinns inom arbetskraften eller har någon annan känd sysselsättning, dels analysera samhällets insatser för att stödja dessa ungdomar (dir. 2003:19). Uppdraget slutredovisas , varefter regeringen avser att återkomma med förslag på området. Antalet kommuner där ungdomar har svårigheter att finna ett rimligt boende har ökat . Det är viktigt att på olika sätt främja byggandet av små och billiga bostäder liksom att söka nya lösningar för ungas boende. Regeringen prioriterar insatser som syftar till att stärka ungas hälsa. Det är regeringens strävan att minska alkoholkonsumtionen bland ungdomar liksom användningen av tobak. Vidare är strävan att färre ungdomar skall pröva narkotika. Fetma bland barn och ungdomar har vuxit till ett folkhälsoproblem. Insatser som syftar till att förbättra ungdomars matvanor och motionsvanor prioriteras därför också. Skolan är i dessa sammanhang en av de viktiga aktörerna. Olika rapporter har visat att fler unga upplever psykisk ohälsa. Resurser har tillförts kommunerna för att möjliggöra en ökad satsning på skolhälsovården. Regeringen bereder förslag om kvalitativa studier av den psykiska hälsan hos unga homo- och bisexuella personer samt transpersoner. Det är också viktigt med brottsförebyggande insatser för att förhindra att unga hamnar i kriminalitet. Det är under uppväxtåren som de grundläggande värderingarna om vad som är rätt och fel etableras. Skolan är därför en viktig plats för det brottförebyggande arbetet och för att stärka barns och ungdomars band till det demokratiska samhället. Fritiden har en ökad betydelse för ungas liv och identitetsskapande. I takt med att ungdomstiden förlängts har unga mer fritid och fritidssysselsättningarna fyller många olika funktioner. Fritiden har t.ex. blivit en allt viktigare arena för att tillägna sig kompetenser och förmågor som efterfrågas i arbetslivet. Det är viktigt att möjliggöra för ungdomar att ägna sig åt en meningsfull fritidssysselsättning och att ta till vara de förslag till fritidssysselsättning som ungdomar själva har. Regeringen ser det också som 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 viktigt att stimulera ungdomars aktiva deltagande i föreningslivet. Det internationella ungdomsutbytet ger många ungdomar, i och utanför föreningslivet, möjlighet till att utvecklas genom kontakterna med nya kulturer och synsätt. Det är viktigt att denna form av icke formellt lärande också når ungdomar som inte vanligtvis deltar i internationella sammanhang. Ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande och delaktighet Att ungdomars möjligheter till inflytande och delaktighet bör stärkas är en viktig utgångspunkt för politiken på såväl som nationell nivå. Regeringen avser att fortsätta stödja olika former av inflytandeprojekt för ungdomar och att bevaka att fler ungdomar utses till styrelser och kommittéer. En viktig utgångspunkt är att olika ungdomsgrupper skall ges samma möjligheter till inflytande och delaktighet. Det finns starka skäl, bl.a. utifrån den demografiska utvecklingen, att i högre grad utgå från ungdomars behov och intressen i samhällsplaneringen, t.ex. vad gäller utformningen av bostäder, fritidsaktiviteter och skolans inne- och utemiljö. Ungdomar bör också ges möjligheter att delta i och aktivt påverka samhällsplaneringen. Ungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiska tänkande skall tas till vara som en resurs En annan viktig utgångspunkt för ungdomspolitiken är att ta till vara engagemang, skapande förmåga och kritiskt tänkande från ungdomar med olika kulturell och socioekonomisk bakgrund. I uppföljningen av ungdomspolitiken är det därför angeläget att bevaka hur de ungdomspolitiska målen uppnås för flickor respektive pojkar, storstadsrespektive glesbygdsungdomar, ungdomar med olika etnisk och kulturell bakgrund samt ungdomar med olika sexuell läggning. har aktivt medverkat till att utveckla det internationella samarbetet på ungdomsområdet såväl inom EU som inom , , och Östersjö- och Barentsområdena. En viktig inriktning för blir att samordna insatserna inom närområde för att befästa de framsteg som uppnåtts. prioriterar inom EU-samarbetet, i enlighet med 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 satser för ungdom (KOM 2001 681 slutlig), fyra områden. Dessa är ungdomars inflytande och delaktighet, information, volontärtjänst och bättre kunskap om unga. Samarbetet på de prioriterade områdena bygger på den öppna samordningsmetoden. Dessutom är det av särskilt intresse att främja det sektorsövergripande arbetssättet inom ungdomspolitiken liksom arbetet med självständighetsfrågor. Styrning och uppföljning av ungdomspolitiken fattade beslut om en nationell ungdomspolitik som bygger på tre övergripande mål för ungdomspolitiken samt en sammanhållen målstruktur för denna (prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000:KrU4, rskr. 1999/2000:53). Därmed fastställdes en ny sektorsövergripande och målstyrd ungdomspolitik. I syfte att systematisera uppföljning och analys av utvecklingen av ungdomspolitiken och ungdomars levnadsvillkor beslutar regeringen om delmål för ungdomspolitiken. redovisar till regeringen en sammanställning över hur ungdomars levnadsvillkor utvecklats i relation till mål och delmål utifrån de rapporter som myndigheten samlat in från olika berörda myndigheter. skall enligt målstyrningsmodellen för ungdomspolitiken genomföra en mera grundlig studie av utvecklingen av ungdomspolitiken och ungdomars levnadsvillkor. beslutade regeringen om 32 delmål kopplade till en rad olika politikområden, vilka utgjorde utgångspunkt för den fördjupade analys av den nationella ungdomspolitiken som lämnade . Då redovisade till regeringen en fördjupad analys av den nationella ungdomspolitiken (Ung 2003-Fördjupad analys av den nationella ungdomspolitiken, 2003:6), vilken omfattar åren 2001 2003. Den fördjupade analysen består dels av de berörda myndigheternas underlag i form av bl.a. resultatuppföljning av enskilda delmål, dels av samlade analys av ungdomspolitiken. I den fördjupade analysen föreslås en ny modell för styrning, uppföljning och analys av ungdomspolitiken med syftet att förbättra målstyrningssystemets ändamålsenlighet. Den fördjupade analysen utgör underlag för regeringens redovisning om den framtida ungdomspolitiken, som skall lämnas till . I syfte att bredda underlaget beslutade regeringen att uppdra åt Statskontoret att göra en studie av hur målstyrningssystemet fungerar som styrmedel i förhållande till de nationella målen för ungdomspolitiken. Uppdraget skall redovisas . fick i regleringsbrevet uppdraget att genomföra en attityd- och värderingsstudie bland ungdomar om hur dagens unga har det och hur de ser på samhället och sin egen framtid. redovisade denna attityd- och värderingsundersökning (De kallar oss unga, 2003:1), vilken är den tredje undersökningen av denna typ. De andra undersökningarna genomfördes och 1997 och utgör också underlag för jämförelser av ungdomsgruppens attityder och värderingar. Undersökningar av denna typ som ger en belysning av ungdomars syn på tillvaron och deras uppfattning rörande bl.a. arbete, familj, fritid och framtid, utgör ett viktigt komplement till den belysning av utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor som sker genom uppföljning av ungdomspolitikens mål och delmål. initierade 2001 ett pilotprojekt, Lokal uppföljning av ungdomspolitiken (LUPP), med syftet att stimulera uppföljning av ungdomspolitik i kommunerna. Myndigheten har tillsammans med nio kommuner utvecklat generella ungdomspolitiska verktyg. Utgångspunkten är att främja sektorsövergripande och kunskapsbaserad ungdomspolitik i kommunerna. Projektets första fas avslutas . tog fram tre enkäter som kommunerna kan använda för kartläggningar av ungdomars situation. Enkäterna riktar sig till ungdomar i årskurs 79, ungdomar i gymnasieskolan samt ungdomar i åldern . I syfte att stimulera kommunernas planering och genomförande av en genomtänkt ungdomspolitik utser Årets ungdomskommun. fick denna utmärkelse, vilket offentliggjordes i samband med rikskonferens . Regeringen har uppmärksammat att den ungdomsgrupp som varken arbetar, studerar eller söker arbete har ökat i omfattning . Regeringen har därför tillsatt en utredning för att kartlägga gruppen ungdomar i åldern som inte studerar, arbetar, söker arbete eller har någon annan känd sysselsättning. I uppdraget ingår också att analysera samhällets insatser för att stödja de ungdomar inom den kartlagda gruppen som är i behov av särskilt stöd för att utbilda sig eller etablera sig på arbetsmarknaden och vid behov lämna förslag på konkreta åtgärder. Vidare skall förslag till förbättringar lämnas när det gäller statistik och annan kunskapsinhämtning på området. Utredaren skall slutredovisa uppdraget . Antalet långtidsarbetslösa ungdomar ökar. Regeringen anser det nödvändigt att kvaliteten i insatserna för arbetslösa ungdomar utvecklas och att ansvarsfördelningen tydliggörs. har åtagit sig att lämna förslag om hur antalet långtidsarbetslösa ungdomar skall halveras . I budgetpropositionen (prop. 2001/02:1) aviserades att det kommunala ungdomsprogrammet och ungdomsgarantin skulle omprövas med intentionen att avveckla båda programmen . I den senaste utvärderingen av ungdomsgarantin baserad på data från 19971998 framkommer inga bevis för att åtgärden förbättrade ungdomarnas utsikter på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitikens inriktning för ungdomar måste emellertid beakta förändringar i gymnasieskolan. redovisade sitt slutbetänkande . kommer regeringen att lämna en proposition om gymnasieskolan och i samband med denna är det regeringens avsikt att ta ställning till ungdomsprogrammens framtid. Att unga har tillgång till olika typer av meningsfull fritidssysselsättning ger viktiga möjligheter till personlig utveckling och är viktigt för den psykiska hälsan. är ett viktigt för kommunernas arbete med utveckling av en modern fritidspolitik för unga. Regeringen strävar efter att genom statsbidraget till ungdomsorganisationerna engagera fler ungdomar i föreningslivet. Ett aktivt deltagande i föreningslivet har positiva effekter inte bara på den psykosociala utvecklingen utan 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 innebär också möjligheter till icke-formellt lärande samt för inflytande och delaktighet. Även deltagande i internationellt ungdomsutbyte har positiva effekter på den personliga utvecklingen. EU-programmet , som administreras av , erbjuder möjligheter till ungdomsutbyte. Regeringen verkar för att fler ungdomar som vanligtvis inte deltar i internationella sammanhang skall delta i EU-programmet . Detta program genomförs . EU:s medlemsstater lämnar nationella rapporter som ligger till grund för den rapport om programmens effekter och resultat som Europeiska kommissionen kommer att arbeta fram. Rapporten kommer att utgöra underlag inför det förslag till fortsatt program som kommissionen förväntas lägga fram. prioriterade särskilt frågor kring ungdomars inflytande och delaktighet inför riksdagsvalet och det parallella skolvalet. var initiativtagare och koordinator för projektet 2002, vilket bedrevs i samarbete med och . Projektet bestod dels av en internetbaserad demokratikampanj riktad mot elever och lärare, dels av ett arrangemang av skolval på landets samtliga högstadie- och gymnasieskolor inklusive sammanställning och redovisning av resultaten. Valet i skolorna arrangerades av elevråd, . Målet med projektet var att öka intresset för demokratifrågor bland eleverna. Parallellt med samverkade och med i projektet . Myndigheternas roll var framförallt att fungera som informationsspridare. Inför riksdagsvalet genomförde en rad insatser som riktades till förstagångsväljare, som gav information om när, var och hur röstandet skulle gå till. Vykort skickades till förstagångsväljare och en broschyr fanns på landets biografer. har dessutom fortsatt att bedriva ett aktivt utvecklingsarbete för att öka ungdomars inflytande i kommunernas verksamhet. Regeringen anser att ungdomars kompetens och synpunkter i olika samhällsfrågor bör tas till vara 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 i betydligt större utsträckning. Regeringen anser därför att det är angeläget att få in fler ungdomar i de statliga myndighetsstyrelserna och i statliga kommittéer. I en statssekreterarskrivelse uppmärksammades samtliga departement om vikten av att bereda plats för ungdomars delaktighet i beslutsprocessen och att öka sina ansträngningar för att öka antalet ungdomar i de statliga styrelserna och kommittéerna. Regeringen följer regelbundet upp ålderssammansättningen i statliga styrelser, nämnder och kommittéer och analyserar utvecklingen . strävar efter att i all sin verksamhet ta till vara ungas engagemang som en resurs. I rikskonferens deltog olika ungdomsorgan, bl.a. ungdomsfullmäktige och föreningen , i planering och genomförande av olika aktiviteter. Vidare var Skolval 2002 ett samarbete mellan , , , elevråd, och inledningsvis även . Att ha fullföljt gymnasieskolan är en av de viktigaste förutsättningarna för ungas etablering i arbetslivet. 2000 redovisade sitt slutbetänkande Åtta vägar till kunskap En ny struktur för gymnasieskolan (SOU 2002:120), i vilket föreslås en ny gymnasieskola, som skall ge fler elever möjlighet att slutföra sin gymnasieutbildning med uppfyllda kunskapsmål. En proposition planeras . Ett särskilt statsbidrag har inrättats för att öka personaltätheten i skola och fritidshem med syftet att öka kvaliteten i dessa verksamheter. För /02 avsattes för detta ändamål och stödet skall höjas med per läsår till dess att nivån per läsår har uppnåtts. Detta möjliggör att cirka 15 000 nya lärare och andra specialister skall kunna anställas. I den utvecklingsplan för skolan som presenterades Utbildning för kunskap och jämlikhet (skr. 2001/02:188) har regeringen främst satsat på att få till stånd ett förstärkt och systematiskt kvalitetsarbete i skolan. presenterade regeringen ett åtgärdspaket som skall leda till daglig fysisk aktivitet för alla barn.