prop · GR031d17 · 2004-01-01 00:00:00 — Regeringen har i sin handlingsplan för jämställdhetspolitiken under innevarande mandatperiod angivit att alla politikområden skall genomföra en jämställdhetsanalys och fastställa mål och indikatorer för jämställdheten inom politikområdet där detta är möjligt. I regeringens skrivelse Jämt och ständigt (Skr. 2002/03:140) om jämställdhetspolitiken med handlingsplan för mandatperioden anges fem fokusområden för jämställdhetspolitiken . Dessa är 1. representation; jämn fördelning av makt och inflytande, 2. lika lön för lika och likvärdigt arbete, 3. mäns våld mot kvinnor, prostitution och handel med kvinnor för sexuella ändamål, 4. män och jämställdhet samt 5. sexualiseringen av det offentliga rummet. I skrivelsen anges även att regeringen avser att tillsätta en utredning som skall utvärdera jämställdhetspolitikens mål, inriktning, organisation och effektivitet. Utredningen skall lämna förslag på mål och resultatindikatorer för jämställdhetspolitiken samt analysera det offentligas roll och uppgifter inom området och lämna förslag till den framtida organisationen och inriktningen på jämställdhetsarbetet. Jämställdhetspolitikens inriktning på utvecklings- och förändringsarbete Styrgruppen för jämställdhetsintegrering i kommer att vidareutveckla metoder och strategier för att stärka jämställdhetsintegrering i . Länsstyrelserna har på den regionala nivån ansvaret att verka för att jämställdhetspolitikens mål får genomslag i länen. Arbetsmarknaden och arbetslivet är centrala områden för jämställdhetspolitiken. Arbetsmarknadens parter har ett stort ansvar för att bekämpa löneskillnader mellan kvinnor och män, motverka den könsuppdelade arbetsmarknaden och skapa förutsättningar för människor att kombinera arbete och familjeliv. Viktiga instrument för den statliga politiken på detta område är såväl JämO som övriga myndigheter på ar- betsmarknads-, arbetslivs- och utbildningsområdet. Skärpningen av jämställdhetslagen som trädde i kraft innebär att regeringen söker nya lösningar för att förverkliga målet om jämställdhet i arbetslivet. Regeringen har i skrivelsen Jämt och ständigt (Skr. 2002/03:140) aviserat att en Nationell handlingsplan mot lönediskriminering skall utarbetas. De myndighetsgemensamma och myndighetsspecifika uppdrag som gavs i samband med regeringens proposition Kvinnofrid (prop. 1997/1998:55) avslutades i och med utgången av 2002. Regeringen har i skrivelsen Jämt och ständigt (Skr. 2002/03:140) aviserat att en utredare kommer att tillkallas för att ur ett könsperspektiv följa upp och utvärdera vilka resultat som uppnåtts genom myndighetsuppdragen. Vidare har regeringen i handlingsplanen aviserat att en utredare kommer att tillkallas för att utreda en ombildning av Rikskvinnocentrum till ett nationellt institut som ska sprida kunskap och utveckla metoder när det gäller att motverka mäns våld mot kvinnor. Utredaren skall även utreda förutsättningarna för att inrätta en nationell kristelefon vid det nationella institutet. Förutom att arbeta för förändring inom det statliga området, har regeringen en viktig roll i att stimulera aktörer även inom andra samhällssektorer. Ett led i detta arbete utgörs av det stöd som ges för projektverksamhet och insatser för att främja utvecklingen mot jämställdhet på särskilt angelägna områden. Regeringen har lyft upp frågan om mäns villkor och hur män skall fås att ta en mer aktiv del i arbetet för att nå jämställdhet mellan kvinnor och män. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Jämställdhetsarbete i den privata sektorn är av stor betydelse. Regeringen har en kontinuerlig dialog med näringslivet om jämställdhetsfrågor. Regeringen fortsätter det långsiktiga arbetet med att representationen i beslutsfattande organ skall vara jämnt fördelad mellan kvinnor och män. Regeringen arbetar också för att andelen kvinnor i ledande ställning skall öka. Verksamhetsområde samordningsansvar och särskilda åtgärder Verksamhetsområdet innefattar samordningsansvar av regeringens jämställdhetsarbete, att utveckla strategier samt stöd till organisationer, utvecklingsprojekt och informationsinsatser för att främja jämställdhet. fattade regeringen beslut om att tillsätta en styrgrupp för jämställdhetsintegrering i (N2002/11370/JÄM). I styrgruppen ingår statssekreterare för tre departement samt förvaltningschef. Styrgruppen har uppdrag att fokusera på fyra områden: -styrningen av de jämställdhetspolitiska frågorna. En särskild jämställdhetsförordning skall övervägas och en översyn av riktlinjer skall genomföras i syfte att åstadkomma ökad tydlighet beträffande jämställdhetsintegrering, -utbildning och kompetensutveckling för politiker och tjänstemän i , startade ett utvecklingsarbete i för att stärka styrningen av jämställdhetsfrågorna och jämställdhetsintegrering i den statliga budgetprocessen och statsbudgeten. Som ett led i detta arbete genomförs bl a ett pilotprojekt i samarbete med politikområdena Regional utvecklingspolitik, Socialtjänstpolitik och Transportpolitik med syfte att utveckla metoder och arbetssätt för jämställdhetsintegrering i den statliga budgetprocessen. För att förstärka arbetet med mäns våld mot kvinnor och fånga upp områden som inte togs upp i propositionen Kvinnofrid inrättade regeringen ett Nationellt Råd för Kvinnofrid. Rådet har fungerat som ett forum där regeringen utbytt erfarenheter och idéer med företrädare för organisationer och forskare som är engagerade i och har kunskaper om mäns våld mot kvinnor. Rådet har anordnat seminarier, rundabordssamtal och hearings. Flera rapporter har producerats, bl. a. om våld mot kvinnor med funktionshinder, våld mot äldre kvinnor, barn i misshandelsförhållanden, män som misshandlar samt kommunernas ansvar när det gäller mäns våld mot kvinnor. En slutrapport med förslag presenterades för regeringen . Regeringen har genomfört flera åtgärder för att stödja utsatta flickor som lever i strängt patriarkala familjer. Integrations- och jämställdhetspolitiken är viktiga nycklar i arbetet med att motverka den typ av förtryck dessa flickor lever under. In- satserna beskrivs under politikområdet Integrationspolitik. Inom jämställdhetspolitiken har avsatts medel för olika projekt som syftar till att stödja de utsatta flickorna. Bland annat har länsstyrelserna i storstadslänen beviljats medel för att utveckla behovet av skyddat boende m.m. för flickor som hotas av sina familjer. Den nordisk-baltiska kampanjen mot handel med kvinnor avslutades med ett informellt mi- -metoder för jämställdhetsanalyser skall utnistermöte för de nordiska och baltiska minist- vecklas och prövas inom , -hur den centrala samordningen av de jämställdhetspolitiska frågorna skall organiseras på respektive departement. Utifrån sitt arbete skall styrgruppen senast lämna förslag till en plan för genomförande av jämställdhetsintegrering i . Planen skall innehålla mål och plan för uppföljning av arbetet. Den effekt som skall uppnås är att jämställdhetsperspektivet finns inom alla delar av regeringens politik. rarna för jämställdhet samt justitie- och inrikesministrarna. På mötet enades ministrarna om ett fortsatt samarbete i kampen mot handeln med kvinnor och barn. En slutrapport från den nor- disk-baltiska kampanjen presenterades i samband med ministermötet. I samband med den nordisk-baltiska kampanjen mot handel med kvinnor genomfördes en svensk nationell kampanj 20022003. Den fokuserade genom information och utbildning på de män som köper och utnyttjar kvinnor och barn, mestadels flickor, för sexuella ändamål. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 planeras en fortsättning i i samarbete med , och . Projektet och jämställdhet har fortsatt bland annat genom att arrangera ett seminarium tillsammans med och om de verksamheter som finns för att stödja män i kris och därmed förebygga mäns våld mot kvinnor. Flera organisationer har också under återkommande perioder fått ekonomiskt stöd från regeringen för att utveckla sin verksamhet för att stödja män i kris. Utredningen i förändring (SOU 2003:16) avlämnade sitt slutbetänkande . Representanter för näringslivet m.fl. har inbjudits till rundabordssamtal i denna fråga samt till att lämna skriftliga förslag till åtgärder. Dessa förslag har tillsammans med utredningen sänts på remiss . Vidare kommer före remisstidens utgång en debattdag i om kvinnors representation på ledande positioner och i styrelser att anordnas för en bredare krets från näringslivet. Synlighet är ett viktigt medel i arbetet för ökad jämställdhet. För att synliggöra förekomsten av kvinnor och män i de olika företagens styrelser och ledning och göra företagens olika intressenter uppmärksamma på situationen, lade regeringen fram propositionen Redovisning av könsfördelningen i företagsledningar (Prop. 2002/03:56). Förslaget innebär att andelen kvinnor och män i företagens ledning och styrelse skall redovisas i årsredovisningen. Propositionen antogs av (rskr. 2002/03:221, bet. 2002/03:LU7). JämO:s uppgift att se till att jämställdhetslagen efterföljs sker i första hand genom att förmå arbetsgivare att frivilligt följa föreskrifterna i lagen. JämO skall också i övrigt medverka i strävandena att främja jämställdhet i arbetslivet. JämO har också till uppgift att se till att lagen om likabehandling av studenter i högskolan efterlevs. Lagens ändamål är att på högskoleområdet främja lika rättigheter för studenter och sökande samt att motverka diskriminering på grund av könstillhörighet, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionshinder. JämO bedriver projektet jobb. Syftet är att informera allmänheten om gällande regler och rättigheter samt att informera och påverka politiska beslutsfattare och arbetsmarknadens parter så att diskriminering som har samband med föräldraskap och föräldrars möjlighet att förena föräldraskap och arbete kan upphöra. JämO har arbetat fram en enkel och snabb metod för bedömning av arbetets krav och svårighetsgrad. I regeringens skrivelse Jämt och ständigt (Skr. 2002/03:140) om jämställdhetspolitiken med handlingsplan för mandatperioden lämnas en omfattande redovisning av insatser inom och utanför politikområdet Jämställdhetspolitik. Här redovisas även insatser som planeras . Länsstyrelserna har till uppgift att verka för att de nationella jämställdhetsmålen får genomslag i respektive län. Som ett led i detta läggs tyngdpunkten i deras jämställdhetsarbete alltmer på att införliva ett jämställdhetsperspektiv i länsstyrelsernas verksamhet, samt att stötta en liknande utveckling i länen. Länsstyrelsernas jämställdhetsarbete finansieras till en del av ramanslag, som finansiering med projektmedel har ökat i betydelse som finansieringskälla. Verksamhetsgrenens andel av länsstyrelsernas totala verksamhetskostnader ökade något 2002 jämfört , men är tillsammans med verksamhetsgrenen Rennäring m.m. den verksamhetsgren som i lägst utsträckning finansieras med ramanslag. Verksamhetsgrenen Jämställdhet finansieras till mindre än hälften med ramanslaget. har en utvärdering genomförts av länsstyrelsernas jämställdhetsarbete åren 19982002. Inom politikområdet Folkrörelsepolitik hanteras stödet till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Regeringen har beslutat tillkalla en särskild utredare för att utvärdera och analysera stödet samt föreslå förändringar för att anpassa bidraget till hur samhället och kvinnoorganisationerna har utvecklats sedan bidraget inrättades. Uppdraget skall redovisas . Målet för politikområdet är att kvinnor och män skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden. Jämställdhetspolitikens mål innebär en jämn fördelning av makt och inflytande, samma möjligheter till ekonomiskt oberoende, lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande, arbete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet. Det innebär också lika tillgång till utbildning och möjligheter till utveckling av personliga ambitioner, intressen och talanger, delat ansvar för hem och barn samt frihet från könsrelaterat våld. Jämställdhet är ett sektorsövergripande politikområde, vilket innebär att jämställdhet även är ett mål inom andra politikområden. Verksamhetsområde samordningsansvar och särskilda åtgärder I regeringens skrivelse Jämt och ständigt (Skr. 2002/03:140) om jämställdhetspolitiken med handlingsplan för mandatperioden redovisas mer utförligt jämställdhetspolitikens resultat . I bilaga till finansplanen presenteras en kartläggning av de ekonomiska resursernas fördelning mellan kvinnor och män, vilken visar att kvinnor fortfarande har mindre ekonomiska resurser än män. Tidsanvändningsstudien visar att det skett en viss utjämning i fördelningen av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män samt att ett ökat antal kvinnor gått från deltid till heltidsarbete, men fortfarande förvärvsarbetar kvinnor i mindre utsträckning än män. Detta ger effekter på löner och transfereringar, eftersom dessa i stor utsträckning är knutna till inkomstnivåer. En könsuppdelad arbetsmarknad, kvinnors lägre löner och pensioner samt en ojämlik fördelning av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män utgör de huvudsakliga förklaringarna till varför kvinnor har sämre ekonomiska villkor än män. Ensamstående kvinnor med barn utgör en av de grupper där socialbidragsberoendet är störst. Var fjärde ensamstående kvinna med barn är beroende av socialbidrag. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 De projektmedel som finns inom politikområdet är avsedda att stödja organisationer och verksamheter vilka driver projekt som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män samt metodutveckling inom jämställdhetsområdet. fattades ett 50-tal beslut om projektmedel. Dessa bidrag har gått till frivilligorganisationer, myndigheter och verksamheter initierade av regeringen. Bidragen har finansierat utvecklingsinsatser med ny metodutveckling inom jämställdhet, informationskampanjer och konferensverksamhet m.m. När det gäller kvinnors möjligheter till makt och inflytande genom ledande positioner och styrelseposter går utvecklingen snabbt framåt i den offentliga sektorn. Könsfördelningen i de statliga styrelserna redovisas i bilaga 1. Regeringens mål om en jämn könsfördelning av styrelseposter mellan kvinnor och män har uppnåtts inom de statliga regionala styrelserna 2002. Av styrelseposterna innehas av kvinnor, vilket är en ökning . När det gäller kvinnor som ordförande har emellertid en positiv utveckling skett. Styrelser med kvinnor som ordförande uppgår till , vilket betyder att mäns överrepresentation på detta område minskat sedan föregående år. När det gäller de statliga bolagen har också målet om kvinnor i styrelserna uppnåtts 2003. Inom den privata sektorn har andelen kvinnor i börsbolagens styrelser ökat till jämfört föregående år. Utredningen i förändring (SOU 2003:16) som överlämnades till regeringen visade, att sedan motsvarande utredning överlämnades , har andelen kvinnor i styrelser i privata bolag med minst 200 anställda ökat från till , personalrepresentanter oräknade. I ledningsgrupperna utgjorde kvinnorna utredning och . Styrelser med enbart manliga ledamöter hade minskat från . Antalet anmälningar till JämO om diskriminering på grund av kön minskade från 177 stycken 2001 till 129 stycken 2002. siffra ligger nivå (120) och är genomsnittlig i sammanhanget sett ur ett historiskt perspektiv. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 har JämO fått in 59 anmälningar om diskriminering, varav 22 stycken rör anmälningar om graviditet och föräldraledighet. var det totalt 23 stycken anmäl-ningar. Anmälningarna rörande gravida arbets-sökande och arbetstagare fortsätter alltså att öka, främst vad gäller avbrutna anställningar. granskade JämO 624 jämställdhetsplaner. I den siffran ingår den särskilda granskningen av efterlevnaden av de skärpta bestämmelserna om lönekartläggning. Den granskningen omfattade 500 arbetsgivare. Insatsen var framgångsrik avseende både på resultatet av det arbete de granskade företagen lagt ned och med hänsyn till det stora allmänintresse som granskningen rönt. I syfte att vidga den utåtriktade informationen om jämställdhetslagstiftningen har JämO inlett ett utvecklingsarbete av myndighetens webbtjänst. JämO har fått in två anmälningar enligt lagen om likabehandling av studenter i högskolan (SFS 2001:1286). har ingen anmälan inkommit. Det har dock kommit förfrågningar till JämO som rört likabehandlingslagen. har två ärenden förts till . har ytterligare tre ärenden inlämnats till nämnden. Samtliga ärenden avser brister i organisationers lönekartläggning. Tre ärenden har återkallats då begärda uppgifter inkommit till JämO. Två ärenden är aktuella för handläggning i . Jämställdhetspolitiken är en sektorsövergripande verksamhet, dvs. ett politikområde vars målupp- fyllelse är beroende av beslut och aktioner inom andra politikområden. Det innebär att den direkta kopplingen mellan mål, resurser och resultat ofta kan vara svag och svårbedömd. Ett sätt att tydliggöra denna koppling är enligt regeringen att specificera jämställdhetsdelmål för övriga politikområden. De jämställdhetspolitiska mål som gäller är alltför allmänt formulerade för att användas som ett instrument för mål- och resultatstyrning. Samhället har utvecklats och förändrats sedan de jämställdhetspolitiska målen formulerades . Målet om att kvinnor och män ska ha samma möjligheter till ekonomiskt oberoende är inte uppnått. Kvinnor har generellt sett sämre ekonomiska villkor än män. Kvinnors villkor skiftar också mellan olika skeden i livet, vilket inte gäller för män i lika hög grad. Skillnaderna är i flera avseenden större mellan sammanboende kvinnor och män än mellan ensamstående kvinnor och män. Fördelningen av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och män samt villkoren på arbetsmarknaden är centrala frågor i arbetet för att stärka kvinnors ekonomiska ställning. För att ta de sista stegen mot en jämn könsfördelning i statliga styrelser krävs fortsatt uppmärksamhet vid tillsättning av nya ledamöter. Målet om en jämn könsfördelning kvarstår. Särskild uppmärksamhet krävs vid tillsättning av styrelser med ojämnt antal ledamöter, då den udda platsen oftast tillsätts med en man. För att kvinnor och män skall få lika inflytande är det också av stor betydelse att ordförandeposterna fördelas jämnt mellan könen. () har för JämO lämnat en revisionsberättelse utan invändning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 10 Förslag till jämställdhetspolitiken Anslaget avser kostnader för JämO med kansli och för . De huvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området är antalet anmälningar om könsdiskriminering respektive arbetsgivares bristande förmåga att leva upp till jämställdhetslagens krav på aktiva åtgärder. Vidare styrs utgifterna av JämO:s insatser för att följa upp lagens krav på aktiva åtgärder och för att fullgöra det informationsansvar som åläggs myndigheten. skall i princip all årlig revision avgiftsbeläggas (Avgifter vid , prop. 2002/03:63). Avgifter och ersättningar tillförs statskassan och redovisas mot inkomsttitel. För anslagsfinansierade myndigheter som inte erlägger någon avgift för årlig revision medför föreslagen nyordning en tillkommande kostnad. En kostnad som myndigheterna föreslås kompenseras för genom en nivåhöjning av anslagen . JämO:s uppgift skall fortsatt vara att motverka könsdiskriminering på arbetsmarknaden och i högskolan. Myndigheten skall i detta syfte utöva tillsyn över jämställdhetslagen samt se till att metoder för att motverka könsdiskriminering (inkulsive lönediskriminering) finns tillgängliga samt sprida dessa. Tabell 10.2 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 24:1 Anvisat 2003 statsbudget 1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Anslaget avser kostnader för jämställdhetsåtgärder som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Anslaget skall användas för att stödja verksamheter som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män samt organisationer som driver projekt med detta syfte. Anslaget kan även användas för att pröva nya metoder inom jämställdhetsarbetet. bör inriktningen fortsatt vara en satsning på utvecklings- och förändringsarbete som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Tabell 10.4 Härledning av anslagsnivån 2004-2006, för 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder Anvisat 2003 statsbudget 1 13 706 13 706 13 706 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 13 706 13 706 13 706 1Statsbudget enligt beslut , (bet. 2002/03:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Könsfördelning i statliga lekmannastyrelser 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Könsfördelning i statliga lekmannastyrelser Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser............................................................... Centrala myndigheters styrelser............................................................................ Regionala myndigheters styrelser.......................................................................... 2003/04:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 BILAGA 1 Könsfördelningen i centrala statliga lekmannastyrelser, där regeringen utser samtliga ledamöter, fördelade på departement; ordinarie ledamöter exkl. Könsfördelningen i centrala lekmannastyrelser där regeringen utser samtliga ledamöter, fördelade på myndighet; ordinarie ledamöter exkl. Könsfördelningen i centrala lekmannastyrelser där regeringen utser en del av ledamöterna, fördelade på myndighet; ordinarie ledamöter exkl. Andelen kvinnor i regionala myndigheters styrelser; ordinarie ledamöter Könsfördelning i regionala myndigheters styrelser; ordinarie ledamöter Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser har könsfördelningen i statliga myndighetsstyrelser på central och regional nivå redovisats för att ge möjlighet att kunna följa utvecklingen. Bakgrunden är de mål för kvinno-representationen i statliga organ som beslutade om med anledning av propositionen Jämställdhetspolitiken inför 90- talet (prop. 1987/88:105, bet. 1987/88:AU17, rskr. 1987/88:364). Det första etappmålet som angavs i propositionen om kvinnor uppnåddes och redovisades budgetproposition (1992/93:100, bilaga 12, s. 337 f.). Det andra delmålet om kvinnor uppnåddes i de centrala styrelserna och redovisades i regeringens skrivelse Jämställdhetspolitiken (skr. 1996/97:41, bilaga 2, bet. 1996/97:AU 8, rskr. 1996/97:155). Andelen kvinnor uppgick då till . De regionala styrelserna hade detta år kvinnor. Slutmålet om kvinnliga ledamöter i de statliga lekmannastyrelserna uppnåddes inte. Arbetet för att öka andelen kvinnliga ledamöter i de centrala och regionala styrelserna har totalt sett ändå utvecklats mycket positivt. hade de centrala styrelserna och de regionala kvinnliga ledamöter. , hade de centrala styrelserna och de regionala kvinnor i sina styrelser. Vid kartläggningen uppgick andelen kvinnor i de centrala styrelserna till och i de regionala styrelserna. Regeringen har angivit att slutmålet om en jämn könsfördelning i statliga styrelser skall ligga fast. 1999/2000:24, AU 6). Årets redovisning avser förhållanden per . Då uppgick andelen kvinnor till i de centrala styrelserna. Målet om en jämn könsfördelning med hälften kvinnor, hälften män är således ännu inte riktigt uppfyllt, könsfördelningen i de centrala styrelserna är oförändrad . I de regionala styrelserna däremot har andelen kvinnor ökat jämfört med föregående år och könsfördelningen är nu helt jämn, kvinnor och män. Andelen kvinnor i statliga kommittéer redovisas i kommittéberättelsen.